# Službeni list C 433/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 433 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.23. prosinca 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 433

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.23. prosinca 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT ZASJEDANJE 2018.–2019. Dnevne sjednice od 10. do 13. rujna 2018.Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 227, 5.7.2019 . USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT ZASJEDANJE 2018.–2019. Dnevne sjednice od 10. do 13. rujna 2018.Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 227, 5.7.2019 . USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 227, 5.7.2019 .

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| 2019/C 433/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o utjecaju kohezijske politike EU-a na Sjevernu Irsku (2017/2225(INI)) | 2 |
| | REZOLUCIJE |
| 2019/C 433/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o provedbi posebnih mjera za Grčku u skladu s Uredbom (EU) 2015/1839 (2018/2038(INI)) | 5 |
| 2019/C 433/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o načinima reintegracije radnika koji se oporavljaju od ozljede ili bolesti na kvalitetna radna mjesta (2017/2277(INI)) | 9 |
| 2019/C 433/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o odnosima između EU-a i trećih zemalja u pogledu regulacije i nadzora financijskih usluga (2017/2253(INI)) | 19 |
| 2019/C 433/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o poticanju rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a (2018/2054(INI)) | 24 |
| 2019/C 433/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o mjerama za sprječavanje i borbu protiv zlostavljanja i spolnog uznemiravanja na radnom mjestu, na javnim mjestima i u političkom životu u EU-u (2018/2055(INI)) | 31 |
| 2019/C 433/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o jezičnoj ravnopravnosti u digitalnom dobu (2018/2028(INI)) | 42 |
| 2019/C 433/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o transparentnom i odgovornom upravljanju prirodnim resursima u zemljama u razvoju: šume (2018/2003(INI)) | 50 |
| 2019/C 433/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o prijedlogu kojim se Vijeće poziva da, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (2017/2131(INL)) | 66 |
| 2019/C 433/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (2018/2752(RSP)) | 86 |
| 2019/C 433/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i SAD-a (2017/2271(INI)) | 89 |
| 2019/C 433/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i Kine (2017/2274(INI)) | 103 |
| 2019/C 433/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o Ugandi: uhićenje oporbenih parlamentarnih zastupnika (2018/2840(RSP)) | 121 |
| 2019/C 433/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o Mjanmaru/Burmi, posebno slučaj novinara Wa Lonea i Kyaw Soe Ooa (2018/2841(RSP)) | 124 |
| 2019/C 433/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o Kambodži, a posebno o slučaju Kema Sokhe (2018/2842(RSP)) | 128 |
| 2019/C 433/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o požarima u Matiju u regiji Atika (Grčka) u srpnju 2018. i odgovoru EU-a (2018/2847(RSP)) | 132 |
| 2019/C 433/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o prijetnji rušenjem Khan al-Ahmara i drugih beduinskih naselja (2018/2849(RSP)) | 134 |
| 2019/C 433/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o europskoj strategiji za plastiku u kružnom gospodarstvu (2018/2035(INI)) | 136 |
| 2019/C 433/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (2018/2589(RSP)) | 146 |
| 2019/C 433/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o europskom akcijskom planu Jedno zdravlje za borbu protiv antimikrobne otpornosti (2017/2254(INI)) | 153 |
| 2019/C 433/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. na temu Europa u pokretu: program za budućnost mobilnosti u EU-u (2017/2257(INI)) | 173 |
| 2019/C 433/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o sredstvima za zaštitu bilja (2017/2128(INI)) | 183 |
| 2019/C 433/24 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o dvojnoj kvaliteti proizvoda na jedinstvenom tržištu (2018/2008(INI)) | 191 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

2019/C 433/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o utjecaju kohezijske politike EU-a na Sjevernu Irsku (2017/2225(INI))

2

REZOLUCIJE

2019/C 433/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o provedbi posebnih mjera za Grčku u skladu s Uredbom (EU) 2015/1839 (2018/2038(INI))

5

2019/C 433/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o načinima reintegracije radnika koji se oporavljaju od ozljede ili bolesti na kvalitetna radna mjesta (2017/2277(INI))

9

2019/C 433/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o odnosima između EU-a i trećih zemalja u pogledu regulacije i nadzora financijskih usluga (2017/2253(INI))

19

2019/C 433/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o poticanju rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a (2018/2054(INI))

24

2019/C 433/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o mjerama za sprječavanje i borbu protiv zlostavljanja i spolnog uznemiravanja na radnom mjestu, na javnim mjestima i u političkom životu u EU-u (2018/2055(INI))

31

2019/C 433/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o jezičnoj ravnopravnosti u digitalnom dobu (2018/2028(INI))

42

2019/C 433/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o transparentnom i odgovornom upravljanju prirodnim resursima u zemljama u razvoju: šume (2018/2003(INI))

50

2019/C 433/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o prijedlogu kojim se Vijeće poziva da, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (2017/2131(INL))

66

2019/C 433/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (2018/2752(RSP))

86

2019/C 433/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i SAD-a (2017/2271(INI))

89

2019/C 433/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i Kine (2017/2274(INI))

103

2019/C 433/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o Ugandi: uhićenje oporbenih parlamentarnih zastupnika (2018/2840(RSP))

121

2019/C 433/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o Mjanmaru/Burmi, posebno slučaj novinara Wa Lonea i Kyaw Soe Ooa (2018/2841(RSP))

124

2019/C 433/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o Kambodži, a posebno o slučaju Kema Sokhe (2018/2842(RSP))

128

2019/C 433/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o požarima u Matiju u regiji Atika (Grčka) u srpnju 2018. i odgovoru EU-a (2018/2847(RSP))

132

2019/C 433/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o prijetnji rušenjem Khan al-Ahmara i drugih beduinskih naselja (2018/2849(RSP))

134

2019/C 433/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o europskoj strategiji za plastiku u kružnom gospodarstvu (2018/2035(INI))

136

2019/C 433/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (2018/2589(RSP))

146

2019/C 433/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o europskom akcijskom planu Jedno zdravlje za borbu protiv antimikrobne otpornosti (2017/2254(INI))

153

2019/C 433/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. na temu Europa u pokretu: program za budućnost mobilnosti u EU-u (2017/2257(INI))

173

2019/C 433/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o sredstvima za zaštitu bilja (2017/2128(INI))

183

2019/C 433/24

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o dvojnoj kvaliteti proizvoda na jedinstvenom tržištu (2018/2008(INI))

191

---

| | III.   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| 2019/C 433/25 | P8_TA(2018)0318 Jednakovrijednost pregleda na terenu ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Brazilu nad sjemenskim usjevima krmnog bilja i sjemenskim usjevima žitarica i u pogledu jednakovrijednosti sjemena krmnog bilja i sjemena žitarica proizvedenog u Brazilu te u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Moldovi nad sjemenskim usjevima žitarica, sjemenskim usjevima povrća i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja i u pogledu jednakovrijednosti sjemena žitarica, sjemena povrća i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Moldovi (COM(2017)0643 – C8-0400/2017 – 2017/0297(COD)) | 201 |
| P8_TC1-COD(2017)0297 Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. rujna 2018. radi donošenja Odluke (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Saveznoj Republici Brazilu nad sjemenskim usjevima krmnog bilja i sjemenskim usjevima žitarica i o jednakovrijednosti sjemena krmnog bilja i sjemena žitarica proizvedenog u Saveznoj Republici Brazilu te u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Republici Moldovi nad sjemenskim usjevima žitarica, sjemenskim usjevima povrća i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja i o jednakovrijednosti sjemena žitarica, sjemena povrća i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Republici Moldovi | 202 |
| 2019/C 433/26 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu posebne odredbe za mala poduzeća (COM(2018)0021 – C8-0022/2018 – 2018/0006(CNS)) | 203 |
| 2019/C 433/27 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju novih psihoaktivnih tvari N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]ciklopropankarboksamida (ciklopropil-fentanil) i 2-metoksi-N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]acetamida (metoksiacetil-fentanil) kontrolnim mjerama (09420/2018 – C8-0278/2018 – 2018/0118(NLE)) | 216 |
| 2019/C 433/28 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj, Grčkoj, Litvi i Poljskoj (COM(2018)0360 – C8-0245/2018 – 2018/2078(BUD)) | 217 |
| 2019/C 433/29 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2018 Europske unije za financijsku godinu 2018. uz prijedlog za mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj, Grčkoj, Litvi i Poljskoj (11738/2018 – C8-0395/2018 – 2018/2082(BUD)) | 220 |
| 2019/C 433/30 | P8_TA(2018)0328 Europske snage solidarnosti ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravnog okvira Europskih snaga solidarnosti i izmjeni uredbi (EU) br. 1288/2013, (EU) br. 1293/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013 i Odluke br. 1313/2013/EU (COM(2017)0262 – C8-0162/2017 – 2017/0102(COD)) | 222 |
| P8_TC1-COD(2017)0102 Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravnog okvira Europskih snaga solidarnosti i izmjeni Uredbe (EU) br. 1288/2013, Uredbe (EU) br. 1293/2013 i Odluke br. 1313/2013/EU | 223 |
| 2019/C 433/31 | P8_TA(2018)0329 Program potpore strukturnim reformama: financijska omotnica i opći cilj ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/825 radi povećanja financijske omotnice Programa potpore strukturnim reformama i izmjene njegova općeg cilja (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD)) | 225 |
| P8_TC1-COD(2017)0334 Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/825 radi povećanja financijske omotnice Programa potpore strukturnim reformama i izmjene njegova općeg cilja | 226 |
| 2019/C 433/32 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu uredbe Vijeća o programu za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2019. – 2020.) koji nadopunjuje Okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (COM(2017)0698 – C8-0009/2018 – 2017/0312(NLE)) | 228 |
| 2019/C 433/33 | P8_TA(2018)0334 Nominalne količine za stavljanje na tržište Unije jednom destiliranog shochua ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 110/2008 u pogledu nominalnih količina za stavljanje na tržište Unije jednom destiliranog shochua proizvedenog u kotlu za destilaciju i punjenog u boce u Japanu (COM(2018)0199 – C8-0156/2018 – 2018/0097(COD)) | 244 |
| P8_TC1-COD(2018)0097Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 110/2008 u pogledu nominalnih količina za stavljanje na tržište Unije jednom destiliranog shochua proizvedenog u kotlu za destilaciju i punjenog u boce u Japanu | 245 |
| 2019/C 433/34 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o nacrtu odluke Vijeća o donošenju, u ime Unije, izmjene 1. Memoranduma o suradnji NAT-I-9406 između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije (05800/2018 – C8-0122/2018 – 2018/0009(NLE)) | 246 |
| 2019/C 433/35 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola o izmjeni Sporazuma o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice te njezinih država članica kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12256/2014 – C8-0080/2017 – 2014/0023(NLE)) | 247 |
| 2019/C 433/36 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 12. rujna 2018. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o autorskim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD)) 1 1 | 248 |
| 2019/C 433/37 | P8_TA(2018)0338 Kontrole gotovine koja se unosi u Uniju ili iznosi iz Unije ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o kontrolama gotovine koja se unosi u Uniju ili iznosi iz Unije i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1889/2005 (COM(2016)0825 – C8-0001/2017 – 2016/0413(COD)) | 302 |
| P8_TC1-COD(2016)0413 Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o kontrolama gotovine koja se unosi u Uniju ili iznosi iz Unije i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1889/2005 | 303 |
| 2019/C 433/38 | P8_TA(2018)0339 Suzbijanje pranja novca sredstvima kaznenog prava ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o suzbijanju pranja novca sredstvima kaznenog prava (COM(2016)0826 – C8-0534/2016 – 2016/0414(COD)) | 304 |
| P8_TC1-COD(2016)0414 Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2018. radi donošenja Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o borbi protiv pranja novca kaznenopravnim sredstvima | 305 |
| 2019/C 433/39 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Eurojustu odobrava sklapanje Sporazuma o suradnji između Eurojusta i Albanije (08688/2018 – C8-0251/2018 – 2018/0807(CNS)) | 306 |
| 2019/C 433/40 | P8_TA(2018)0348 Zaštita pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i slobodno kretanje takvih podataka ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008 – C8-0008/2017 – 2017/0002(COD)) | 307 |
| P8_TC1-COD(2017)0002 Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ | 308 |
| 2019/C 433/41 | P8_TA(2018)0349 Jedinstveni digitalni pristupnik ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika kao izvora informacija, postupaka, usluga podrške i otklanjanja poteškoća te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (COM(2017)0256 – C8-0141/2017 – 2017/0086(COD)) | 310 |
| P8_TC1-COD(2017)0086 Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 | 311 |

III.   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

2019/C 433/25

P8_TA(2018)0318 Jednakovrijednost pregleda na terenu ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Brazilu nad sjemenskim usjevima krmnog bilja i sjemenskim usjevima žitarica i u pogledu jednakovrijednosti sjemena krmnog bilja i sjemena žitarica proizvedenog u Brazilu te u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Moldovi nad sjemenskim usjevima žitarica, sjemenskim usjevima povrća i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja i u pogledu jednakovrijednosti sjemena žitarica, sjemena povrća i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Moldovi (COM(2017)0643 – C8-0400/2017 – 2017/0297(COD))

201

P8_TC1-COD(2017)0297 Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. rujna 2018. radi donošenja Odluke (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Saveznoj Republici Brazilu nad sjemenskim usjevima krmnog bilja i sjemenskim usjevima žitarica i o jednakovrijednosti sjemena krmnog bilja i sjemena žitarica proizvedenog u Saveznoj Republici Brazilu te u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Republici Moldovi nad sjemenskim usjevima žitarica, sjemenskim usjevima povrća i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja i o jednakovrijednosti sjemena žitarica, sjemena povrća i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Republici Moldovi

Saveznoj Republici

o

Saveznoj Republici

Republici

o

Republici

202

2019/C 433/26

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu posebne odredbe za mala poduzeća (COM(2018)0021 – C8-0022/2018 – 2018/0006(CNS))

203

2019/C 433/27

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju novih psihoaktivnih tvari N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]ciklopropankarboksamida (ciklopropil-fentanil) i 2-metoksi-N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]acetamida (metoksiacetil-fentanil) kontrolnim mjerama (09420/2018 – C8-0278/2018 – 2018/0118(NLE))

216

2019/C 433/28

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj, Grčkoj, Litvi i Poljskoj (COM(2018)0360 – C8-0245/2018 – 2018/2078(BUD))

217

2019/C 433/29

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2018 Europske unije za financijsku godinu 2018. uz prijedlog za mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj, Grčkoj, Litvi i Poljskoj (11738/2018 – C8-0395/2018 – 2018/2082(BUD))

220

2019/C 433/30

P8_TA(2018)0328 Europske snage solidarnosti ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravnog okvira Europskih snaga solidarnosti i izmjeni uredbi (EU) br. 1288/2013, (EU) br. 1293/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013 i Odluke br. 1313/2013/EU (COM(2017)0262 – C8-0162/2017 – 2017/0102(COD))

222

P8_TC1-COD(2017)0102 Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravnog okvira Europskih snaga solidarnosti i izmjeni Uredbe (EU) br. 1288/2013, Uredbe (EU) br. 1293/2013 i Odluke br. 1313/2013/EU

223

2019/C 433/31

P8_TA(2018)0329 Program potpore strukturnim reformama: financijska omotnica i opći cilj ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/825 radi povećanja financijske omotnice Programa potpore strukturnim reformama i izmjene njegova općeg cilja (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD))

225

P8_TC1-COD(2017)0334 Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/825 radi povećanja financijske omotnice Programa potpore strukturnim reformama i izmjene njegova općeg cilja

226

2019/C 433/32

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu uredbe Vijeća o programu za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2019. – 2020.) koji nadopunjuje Okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (COM(2017)0698 – C8-0009/2018 – 2017/0312(NLE))

228

2019/C 433/33

P8_TA(2018)0334 Nominalne količine za stavljanje na tržište Unije jednom destiliranog shochua ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 110/2008 u pogledu nominalnih količina za stavljanje na tržište Unije jednom destiliranog shochua proizvedenog u kotlu za destilaciju i punjenog u boce u Japanu (COM(2018)0199 – C8-0156/2018 – 2018/0097(COD))

244

P8_TC1-COD(2018)0097Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 110/2008 u pogledu nominalnih količina za stavljanje na tržište Unije jednom destiliranog shochua proizvedenog u kotlu za destilaciju i punjenog u boce u Japanu

245

2019/C 433/34

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o nacrtu odluke Vijeća o donošenju, u ime Unije, izmjene 1. Memoranduma o suradnji NAT-I-9406 između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije (05800/2018 – C8-0122/2018 – 2018/0009(NLE))

246

2019/C 433/35

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola o izmjeni Sporazuma o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice te njezinih država članica kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12256/2014 – C8-0080/2017 – 2014/0023(NLE))

247

2019/C 433/36

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 12. rujna 2018. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o autorskim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD)) 1 1

1 1

248

2019/C 433/37

P8_TA(2018)0338 Kontrole gotovine koja se unosi u Uniju ili iznosi iz Unije ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o kontrolama gotovine koja se unosi u Uniju ili iznosi iz Unije i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1889/2005 (COM(2016)0825 – C8-0001/2017 – 2016/0413(COD))

302

P8_TC1-COD(2016)0413 Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o kontrolama gotovine koja se unosi u Uniju ili iznosi iz Unije i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1889/2005

303

2019/C 433/38

P8_TA(2018)0339 Suzbijanje pranja novca sredstvima kaznenog prava ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o suzbijanju pranja novca sredstvima kaznenog prava (COM(2016)0826 – C8-0534/2016 – 2016/0414(COD))

304

P8_TC1-COD(2016)0414 Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2018. radi donošenja Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o borbi protiv pranja novca kaznenopravnim sredstvima

305

2019/C 433/39

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Eurojustu odobrava sklapanje Sporazuma o suradnji između Eurojusta i Albanije (08688/2018 – C8-0251/2018 – 2018/0807(CNS))

306

2019/C 433/40

P8_TA(2018)0348 Zaštita pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i slobodno kretanje takvih podataka ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008 – C8-0008/2017 – 2017/0002(COD))

307

P8_TC1-COD(2017)0002 Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ

308

2019/C 433/41

P8_TA(2018)0349 Jedinstveni digitalni pristupnik ***I Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika kao izvora informacija, postupaka, usluga podrške i otklanjanja poteškoća te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (COM(2017)0256 – C8-0141/2017 – 2017/0086(COD))

310

P8_TC1-COD(2017)0086 Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012

311

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

23.12.2019

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 433/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2018.–2019.

Dnevne sjednice od 10. do 13. rujna 2018.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 227, 5.7.2019.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/2

---

P8_TA(2018)0323

Utjecaj kohezijske politike EU-a na Sjevernu Irsku

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o utjecaju kohezijske politike EU-a na Sjevernu Irsku (2017/2225(INI))

(2019/C 433/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir utjecaj kohezijske politike EU-a na Sjevernu Irsku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir utjecaj kohezijske politike EU-a na Sjevernu Irsku,

| — | uzimajući u obzir odredbe Sporazuma iz Belfasta iz 1998. (Sporazum na Veliki petak), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odredbe Sporazuma iz Belfasta iz 1998. (Sporazum na Veliki petak),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za proračunski nadzor (A8-0240/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za proračunski nadzor (A8-0240/2018),

| A. | budući da kohezijska politika EU-a u Sjevernoj Irskoj funkcionira uz pomoć različitih instrumenata, među kojima su Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo, program PEACE za Sjevernu Irsku i njezinu graničnu regiju te prekogranični program Interreg; |
| --- | --- |

A.

budući da kohezijska politika EU-a u Sjevernoj Irskoj funkcionira uz pomoć različitih instrumenata, među kojima su Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo, program PEACE za Sjevernu Irsku i njezinu graničnu regiju te prekogranični program Interreg;

| B. | budući da je jasno da je Sjeverna Irska regija koja je imala veliku korist od kohezijske politike EU-a; budući da je pozdravljeno preuzimanje obveze u vezi s budućim financiranjem navedeno u nacrtu višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) Komisije za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

B.

budući da je jasno da je Sjeverna Irska regija koja je imala veliku korist od kohezijske politike EU-a; budući da je pozdravljeno preuzimanje obveze u vezi s budućim financiranjem navedeno u nacrtu višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) Komisije za razdoblje 2021. – 2027.;

| C. | budući da je, osim uobičajenih sredstava iz kohezijske politike, Sjeverna Irska naročitu korist imala od posebnih prekograničnih programa i programa između zajednica te za sve zajednice, uključujući program PEACE; |
| --- | --- |

C.

budući da je, osim uobičajenih sredstava iz kohezijske politike, Sjeverna Irska naročitu korist imala od posebnih prekograničnih programa i programa između zajednica te za sve zajednice, uključujući program PEACE;

| D. | budući da se kohezijskom politikom EU-a, osobito u okviru programa PEACE, u velikoj mjeri doprinijelo mirovnom procesu u Sjevernoj Irskoj, podupro Sporazum na Veliki petak i nastavilo podupirati pomirenje između tih zajednica; |
| --- | --- |

D.

budući da se kohezijskom politikom EU-a, osobito u okviru programa PEACE, u velikoj mjeri doprinijelo mirovnom procesu u Sjevernoj Irskoj, podupro Sporazum na Veliki petak i nastavilo podupirati pomirenje između tih zajednica;

| E. | budući da je nakon uspostave prvog programa PEACE 1995. godine potrošeno više od 1,5 milijardi EUR s dvostrukim ciljem poticanja kohezije između zajednica uključenih u sukob u Sjevernoj Irskoj i graničnih okruga Irske te gospodarske i socijalne stabilnosti; |
| --- | --- |

E.

budući da je nakon uspostave prvog programa PEACE 1995. godine potrošeno više od 1,5 milijardi EUR s dvostrukim ciljem poticanja kohezije između zajednica uključenih u sukob u Sjevernoj Irskoj i graničnih okruga Irske te gospodarske i socijalne stabilnosti;

| F. | budući da uspjeh kohezijske politike djelomično proizlazi iz činjenice da se sredstva EU-a smatraju „neutralnim”, odnosno nisu izravno povezana s interesima jedne od zajednica; |
| --- | --- |

F.

budući da uspjeh kohezijske politike djelomično proizlazi iz činjenice da se sredstva EU-a smatraju „neutralnim”, odnosno nisu izravno povezana s interesima jedne od zajednica;

| 1. | naglašava važan i pozitivan doprinos kohezijske politike EU-a Sjevernoj Irskoj, osobito u pogledu pomoći pri obnovi zapostavljenih urbanih i ruralnih područja, borbe protiv klimatskih promjena i uspostave kontakata između zajednica i prekograničnih kontakata u okviru mirovnog procesa; posebno ističe da se pomaganjem zapostavljenim urbanim i ruralnim područjima često podupire novi gospodarski razvoj kojim se potiče gospodarstvo temeljeno na znanju, poput znanstvenih parkova u Belfastu i Derryju/Londonderryju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da će se u aktualnom financijskom razdoblju na gospodarski i socijalni razvoj u Sjevernoj Irskoj i susjednim regijama potrošiti više od 1 milijarde EUR financijske pomoći EU-a, od čega će se 230 milijuna EUR uložiti u program PEACE za Sjevernu Irsku (s ukupnim proračunom od gotovo 270 milijuna EUR), a 240 milijuna EUR u program Interreg V-A za Sjevernu Irsku, Irsku i Škotsku (s ukupnim proračunom od 280 milijuna EUR); |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da su posebni programi EU-a za Sjevernu Irsku, posebno program PEACE, od ključne važnosti za podupiranje mirovnog procesa jer potiču pomirenje te uspostavu kontakata između zajednica te među svim zajednicama i prekograničnih kontakata; napominje da su u tom pogledu osobito važna prekogranična društvena središta i zajedničke usluge te društvena središta i zajedničke usluge između zajednica; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja znatan napredak postignut u Sjevernoj Irskoj u okviru programa PEACE i priznaje doprinos koji su sve strane u taj proces uložile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da su mjere za izgradnju povjerenja između zajednica te među svim zajednicama i mjere za miran suživot, poput zajedničkih prostora i mreža potpore, imale ključnu ulogu u mirovnom procesu jer zajednički prostori zajednicama u Sjevernoj Irskoj pružaju mogućnost da kao jedinstvena zajednica sudjeluju u zajedničkim aktivnostima i razvijaju uzajamno povjerenje i poštovanje, čime se pomaže u prevladavanju jaza; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava važnost lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice i pristupa odozdo prema gore, kojim se sve zajednice potiču da preuzmu odgovornost nad projektima i tako podupru mirovni proces; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primjećuje da se svi dionici u Sjevernoj Irskoj zalažu za očuvanje ciljeva kohezijske politike EU-a u regiji; u tom smislu naglašava važnost koordiniranog višerazinskog upravljanja i načela partnerstva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | međutim, smatra da se mora učiniti više kako bi se povećala opća osviještenost i vidljivost kad je riječ o utjecaju financiranja EU-a i potrebi za financiranjem EU-a u Sjevernoj Irskoj, posebno informiranjem javnosti o utjecaju projekata koje financira EU na mirovni proces i gospodarski razvoj regije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja činjenicu da sustavi upravljanja i kontrole u tim regijama pravilno funkcioniraju i da se stoga financijska pomoć EU-a učinkovito troši; međutim, naglašava da se pri ocjeni uspješnosti programa PEACE, uz poštovanje propisa, u obzir uvijek moraju uzeti osnovni ciljevi tog programa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ne dovodeći u pitanje tekuće pregovore EU-a i Ujedinjene Kraljevine, smatra da je od ključne važnosti da nakon 2020. Sjeverna Irska može sudjelovati u određenim posebnim programima EU-a, kao što su program PEACE i program Interreg V-A za Sjevernu Irsku, Irsku i Škotsku, jer bi to bilo od velike koristi za održiv gospodarski i društveni razvoj, osobito u područjima u nepovoljnom položaju, ruralnim i pograničnim područjima, smanjenjem postojećih razlika; nadalje, poziva da se u kontekstu VFO-a za razdoblje nakon 2020. iskoriste svi relevantni financijski instrumenti kako bi se omogućio nastavak rada na ostvarivanju ciljeva kohezijske politike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ne dovodeći u pitanje tekuće pregovore EU-a i Ujedinjene Kraljevine, smatra da bi EU trebala nakon 2020. i dalje podupirati teritorijalnu suradnju, osobito kad je riječ o prekograničnim projektima i projektima između zajednica, u svjetlu postignuća posebnih kohezijskih programa EU-a za Sjevernu Irsku, odnosno programa PEACE i Interreg, koji su osobito bitni za stabilnost regije; strahuje da bi prestanak provedbe tih programa ugrozio prekogranične aktivnosti izgradnje povjerenja te aktivnosti izgradnje povjerenja između zajednica te među svim zajednicama, a time i mirovni proces; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da 85 % sredstava za programe PEACE i Interreg dolazi iz EU-a; stoga smatra da je važno da EU i nakon 2020. nastavi pomagati zajednicama u Sjevernoj Irskoj tako da aktivno sudjeluje u upravljanju raspoloživim sredstvima kohezijske politike EU-a za financiranje obiju zajednica te svih zajednica u Sjevernoj Irskoj, pomažući im tako da prevladaju međusobne razlike; u tom kontekstu smatra da bi nakon 2020. financiranje trebalo zadržati na odgovarajućoj razini; naglašava da je to važno za nastavak rada na izgradnji mira; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da promiče iskustvo kohezijskog financiranja u Sjevernoj Irskoj, osobito u okviru programa PEACE, kao primjer načina na koji EU rješava sukobe i podjele između zajednica; u tom smislu ističe proces pomirenja u Sjevernoj Irskoj kao pozitivan primjer za ostala područja u EU-u u kojima je dolazilo do sukoba; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da bi se dobre prakse u vezi s kohezijskim sredstvima i programom PEACE trebale uzeti kao model i promicati kako bi se prevladalo nepovjerenje među zajednicama u sukobu te kako bi se postigao trajni mir u ostalim dijelovima Europe, pa čak i diljem svijeta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da je ključno da stanovnici Sjeverne Irske, a posebno mladi, i dalje imaju pristup gospodarskoj, društvenoj i kulturnoj razmjeni diljem Europe, pogotovo u okviru programa Erasmus+; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prima na znanje namjeru Komisije da predloži nastavak programa PEACE i Interreg u svojem prijedlogu VFO-a za razdoblje 2021. – 2027.; povrh toga, prima na znanje dokument o stajalištu Ujedinjene Kraljevine u pogledu budućnosti kohezijske politike iz travnja 2018. u kojem Ujedinjena Kraljevina, osim potvrde da će poštovati obveze u vezi s programima PEACE i Interreg u okviru aktualnog VFO-a, navodi svoju spremnost da zajedno s vladom Sjeverne Irske, irskom vladom i EU-om ispita potencijalni program koji bi naslijedio PEACE IV i Interreg V-A za razdoblje nakon 2020.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, Skupštini i vladi Sjeverne Irske te vladama i parlamentima država članica i njihovim regijama. |
| --- | --- |

17.

---

REZOLUCIJE

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/5

---

P8_TA(2018)0324

Posebne mjere za Grčku

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o provedbi posebnih mjera za Grčku u skladu s Uredbom (EU) 2015/1839 (2018/2038(INI))

(2019/C 433/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. srpnja 2015. Naslovljenu „Novi početak za zapošljavanje i rast u Grčkoj”(COM(2015)0400), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. srpnja 2015. Naslovljenu „Novi početak za zapošljavanje i rast u Grčkoj”(COM(2015)0400),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1839 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. listopada 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 s obzirom na posebne mjere za Grčku (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1839 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. listopada 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 s obzirom na posebne mjere za Grčku (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/825 o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/825 o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir radni dokument Europske komisije od 19. rujna 2016. naslovljen „Ex post evaluacija Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda 2007. –2013.”(SWD(2016)0318), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Europske komisije od 19. rujna 2016. naslovljen „Ex post evaluacija Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda 2007. –2013.”(SWD(2016)0318),

| — | uzimajući u obzir izvješće grčkog Ministarstva gospodarstva i razvoja o korištenju iznosa u skladu s Uredbom (EU) 2015/1839 (programsko razdoblje 2007. –2013.) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće grčkog Ministarstva gospodarstva i razvoja o korištenju iznosa u skladu s Uredbom (EU) 2015/1839 (programsko razdoblje 2007. –2013.) (4),

| — | uzimajući u obzir pitanje za usmeni odgovor upućeno Komisiji o provedbi Uredbe (EU) 2015/1839 s obzirom na posebne mjere za Grčku (O-000100/2017–B8-0001/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje za usmeni odgovor upućeno Komisiji o provedbi Uredbe (EU) 2015/1839 s obzirom na posebne mjere za Grčku (O-000100/2017–B8-0001/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika te članak 1. stavak 1. točku (e) Priloga 3. odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika te članak 1. stavak 1. točku (e) Priloga 3. odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A8-0244/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A8-0244/2018),

| A. | budući da je kohezijska politika izraz solidarnosti i glavni investicijski instrument EU-a, koji obuhvaća sve regije i smanjuje nejednakosti; budući da su se tijekom gospodarske i financijske krize njezina dodana vrijednost i fleksibilnost potvrdili u više navrata; budući da je s postojećim proračunskim sredstvima kohezijska politika pridonijela održavanju prijeko potrebnih javnih ulaganja, pomogla da se spriječi još veća kriza i omogućila državama članicama i regijama da primjene prilagođene odgovore s ciljem povećanja njihove otpornosti na neočekivane događaje i vanjske šokove; |
| --- | --- |

A.

budući da je kohezijska politika izraz solidarnosti i glavni investicijski instrument EU-a, koji obuhvaća sve regije i smanjuje nejednakosti; budući da su se tijekom gospodarske i financijske krize njezina dodana vrijednost i fleksibilnost potvrdili u više navrata; budući da je s postojećim proračunskim sredstvima kohezijska politika pridonijela održavanju prijeko potrebnih javnih ulaganja, pomogla da se spriječi još veća kriza i omogućila državama članicama i regijama da primjene prilagođene odgovore s ciljem povećanja njihove otpornosti na neočekivane događaje i vanjske šokove;

| B. | budući da su potpore iz EFRR-a i Kohezijskog fonda između 2007. i 2015. godine u Grčkoj iznosile 15,8 milijardi EUR, što je otprilike 19 % iznosa ukupnih državnih kapitalnih rashoda; |
| --- | --- |

B.

budući da su potpore iz EFRR-a i Kohezijskog fonda između 2007. i 2015. godine u Grčkoj iznosile 15,8 milijardi EUR, što je otprilike 19 % iznosa ukupnih državnih kapitalnih rashoda;

| C. | budući da je gospodarska i financijska kriza dovela do trajno negativnih stopa rasta u Grčkoj, koje nije bilo moguće riješiti trima međunarodnim paketima pomoći, i ozbiljnih problema u pogledu likvidnosti i nedostatka javnih sredstava; |
| --- | --- |

C.

budući da je gospodarska i financijska kriza dovela do trajno negativnih stopa rasta u Grčkoj, koje nije bilo moguće riješiti trima međunarodnim paketima pomoći, i ozbiljnih problema u pogledu likvidnosti i nedostatka javnih sredstava;

| D. | budući da je Grčku i grčke otoke posebno snažno pogodila izbjeglička i migracijska kriza, koja se i dalje nastavlja, i da su zbog sve većeg priljeva migranata i izbjeglica ta područja pod velikim pritiskom, što je dovelo do golemog pada lokalne gospodarske aktivnosti, posebno u području turizma; |
| --- | --- |

D.

budući da je Grčku i grčke otoke posebno snažno pogodila izbjeglička i migracijska kriza, koja se i dalje nastavlja, i da su zbog sve većeg priljeva migranata i izbjeglica ta područja pod velikim pritiskom, što je dovelo do golemog pada lokalne gospodarske aktivnosti, posebno u području turizma;

| E. | budući da se između 2007. i 2013. godine grčki BDP realno smanjio za 26 % i da je, iako je recesija završila 2014. godine, rast BDP-a tijekom sljedeće dvije godine bio je manji od 1 %; budući da je stopa zaposlenosti pala sa 66 % na 53 % u 2013., što znači da je samo više od polovine radno sposobnih osoba bilo zaposleno, dok se tijekom istog razdoblja nezaposlenost povećala s 8,4 na 27,5 %, što je snažno utjecalo na kupovnu moć grčkog stanovništva i ozbiljno se odrazilo na nekoliko sektora, uključujući zdravstvenu skrb; budući da prema najnovijim podacima Eurostata stopa nezaposlenosti iznosi 20,8 %, uz visoku razinu nezaposlenosti mladih; |
| --- | --- |

E.

budući da se između 2007. i 2013. godine grčki BDP realno smanjio za 26 % i da je, iako je recesija završila 2014. godine, rast BDP-a tijekom sljedeće dvije godine bio je manji od 1 %; budući da je stopa zaposlenosti pala sa 66 % na 53 % u 2013., što znači da je samo više od polovine radno sposobnih osoba bilo zaposleno, dok se tijekom istog razdoblja nezaposlenost povećala s 8,4 na 27,5 %, što je snažno utjecalo na kupovnu moć grčkog stanovništva i ozbiljno se odrazilo na nekoliko sektora, uključujući zdravstvenu skrb; budući da prema najnovijim podacima Eurostata stopa nezaposlenosti iznosi 20,8 %, uz visoku razinu nezaposlenosti mladih;

| F. | budući da su Komisija i suzakonodavci 2015. potvrdili da je kriza Grčku pogodila na jedinstven način, što je moglo ozbiljno utjecati i na dovršetak operacija u okviru operativnih programa za razdoblja 2000. –2006. i 2007. –2013. i početak provedbe programa kohezijske politike za razdoblje 2014. –2020.; |
| --- | --- |

F.

budući da su Komisija i suzakonodavci 2015. potvrdili da je kriza Grčku pogodila na jedinstven način, što je moglo ozbiljno utjecati i na dovršetak operacija u okviru operativnih programa za razdoblja 2000. –2006. i 2007. –2013. i početak provedbe programa kohezijske politike za razdoblje 2014. –2020.;

| G. | budući da je svrha donošenja Uredbe (EU) 2015/1839 bilo osiguravanje likvidnosti u Grčkoj u ključnom trenutku prije zaustavljanja provedbe programa i propuštanja bitnih prilika za ulaganje, jer bi znatni iznosi bili vraćeni u slučaju da se projekti iz razdoblja 2000. –2006. i 2007. –2013. nisu dovršili; |
| --- | --- |

G.

budući da je svrha donošenja Uredbe (EU) 2015/1839 bilo osiguravanje likvidnosti u Grčkoj u ključnom trenutku prije zaustavljanja provedbe programa i propuštanja bitnih prilika za ulaganje, jer bi znatni iznosi bili vraćeni u slučaju da se projekti iz razdoblja 2000. –2006. i 2007. –2013. nisu dovršili;

| H. | budući da je Uredbom (EU) 2015/1839 utvrđeno dodatno početno predfinanciranje za programsko razdoblje 2014. –2020. u dvije rate u visini od po 3,5 % iznosa potpore iz fondova kohezijske politike i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) kao i primjena stope sufinanciranja od 100 % prihvatljivih izdataka u programskom razdoblju 2007. –2013. i rano oslobađanje posljednjih 5 % preostalih isplata EU-a, koje su se trebale zadržati do zatvaranja programa; |
| --- | --- |

H.

budući da je Uredbom (EU) 2015/1839 utvrđeno dodatno početno predfinanciranje za programsko razdoblje 2014. –2020. u dvije rate u visini od po 3,5 % iznosa potpore iz fondova kohezijske politike i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) kao i primjena stope sufinanciranja od 100 % prihvatljivih izdataka u programskom razdoblju 2007. –2013. i rano oslobađanje posljednjih 5 % preostalih isplata EU-a, koje su se trebale zadržati do zatvaranja programa;

| I. | budući da je Uredba donesena kako bi se u što kraćem roku odgovorilo na tešku krizu te osiguralo da Grčka raspolaže dostatnim financijskim sredstvima za dovršetak projekata u okviru programskog razdoblja 2007. –2013. i početak provedbe u okviru tekućeg razdoblja; |
| --- | --- |

I.

budući da je Uredba donesena kako bi se u što kraćem roku odgovorilo na tešku krizu te osiguralo da Grčka raspolaže dostatnim financijskim sredstvima za dovršetak projekata u okviru programskog razdoblja 2007. –2013. i početak provedbe u okviru tekućeg razdoblja;

| J. | budući da je u skladu s člankom 152. stavkom 6. podstavkom 2. Grčka do kraja 2016. morala Komisiji podnijeti izvješće o provedbi odredaba koje se odnose na primjenu stope sufinanciranja od 100 % i gornje granice za plaćanja za programe na kraju programskog razdoblja; |
| --- | --- |

J.

budući da je u skladu s člankom 152. stavkom 6. podstavkom 2. Grčka do kraja 2016. morala Komisiji podnijeti izvješće o provedbi odredaba koje se odnose na primjenu stope sufinanciranja od 100 % i gornje granice za plaćanja za programe na kraju programskog razdoblja;

| K. | budući da je EU financirao i 95 % ukupnih ulaganja u okviru financijskog razdoblja 2007. –2013. u Grčkoj (inače se primjenjuje gornja granica od 85 %) u skladu s mjerom dodatnog plaćanja iz Uredbe (EU) br. 1311/2011; |
| --- | --- |

K.

budući da je EU financirao i 95 % ukupnih ulaganja u okviru financijskog razdoblja 2007. –2013. u Grčkoj (inače se primjenjuje gornja granica od 85 %) u skladu s mjerom dodatnog plaćanja iz Uredbe (EU) br. 1311/2011;

| L. | budući da je u listopadu 2015. otvoren namjenski račun na koji su prenesena sva sredstva namijenjena za projekte koje financira EU kako bi se osiguralo da se ona upotrebljavaju samo za plaćanja korisnicima i operacije u okviru operativnih programa; |
| --- | --- |

L.

budući da je u listopadu 2015. otvoren namjenski račun na koji su prenesena sva sredstva namijenjena za projekte koje financira EU kako bi se osiguralo da se ona upotrebljavaju samo za plaćanja korisnicima i operacije u okviru operativnih programa;

| M. | budući da Grčka od 2011. godine koristi i potporu koju joj osigurava Radna skupina Europske komisije za Grčku u obliku tehničke pomoći njezinom procesu reforme, a od 2015. godine i pomoć Službe za potporu strukturnim reformama u pogledu pripreme, izrade, provedbe i ocjenjivanja reformi za poticanje rasta; budući da je Uredba (EU) 2017/825 o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. stupila na snagu 20. svibnja 2017. i da je to bio važan trenutak u smislu obveza Službe za potporu strukturnim reformama u korist zainteresiranih država članica, uključujući Grčku; |
| --- | --- |

M.

budući da Grčka od 2011. godine koristi i potporu koju joj osigurava Radna skupina Europske komisije za Grčku u obliku tehničke pomoći njezinom procesu reforme, a od 2015. godine i pomoć Službe za potporu strukturnim reformama u pogledu pripreme, izrade, provedbe i ocjenjivanja reformi za poticanje rasta; budući da je Uredba (EU) 2017/825 o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. stupila na snagu 20. svibnja 2017. i da je to bio važan trenutak u smislu obveza Službe za potporu strukturnim reformama u korist zainteresiranih država članica, uključujući Grčku;

| 1. | ponovno ističe važnu ulogu kohezijske politike u ostvarivanju ciljeva EU-a za pametan, održiv i uključiv rast, u borbi protiv nezaposlenosti, smanjenju nejednakosti, jačanju konkurentnosti svih regija EU-a te izražavanju europske solidarnosti i dopunjavanju drugih politika; osim toga, podsjeća na to da su europski strukturni i investicijski fondovi glavni izvor izravnih ulaganja u Grčku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izvješće o korištenju sredstava u skladu s Uredbom (EU) 2015/1839 za programsko razdoblje 2007. –2013., koje je trebalo biti dovršeno krajem 2016., primjećuje da su grčka nadležna tijela dostavila izvješće u svibnju 2017. i nakon nekoliko zahtjeva stavila na raspolaganje Parlamentu u prosincu 2017.; pozitivnim ocjenjuje to što je Komisija Parlamentu dala privremenu ocjenu popisa 181 prioritetnog projekta, koji su dosegli vrijednost od 11,5 milijardi EUR, tj. 55 % ukupnih dodijeljenih sredstava iz EFRR-a, Kohezijskog fonda i ESF-a za Grčku za razdoblje od 2007. do 2013., od čega je njih 118 uspješno provedeno do kraja programskog razdoblja, dok se za njih 24 smatra da su u fazi postupnog ukidanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je prema podacima iz navedenog izvješća nakon donošenja Uredbe s obzirom na posebne mjere za Grčku izravan utjecaj na likvidnost 2015. godine iznosio 1 001 709 731,50 EUR, a 2016. godine 467 674 209,45 EUR; primjećuje, nadalje, da je osim povećanja početnog predfinanciranja za programsko razdoblje 2014. –2020. Grčka primila otprilike 2 milijarde EUR u razdoblju 2015. –2016.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja činjenicu da su isplaćeni iznosi bili usmjereni na širok raspon projekata: prometnu i drugu infrastrukturu (okoliš, turizam, kulturu, urbanu i ruralnu obnovu, socijalnu infrastrukturu), projekte informacijskog društva i mjere za razvoj ljudskih resursa; pozdravlja, osim toga, i činjenicu da se 63 % ukupnih plaćanja za projekte državnih potpora odnosilo na potporu za poduzeća i poslovne projekte, što je izravno doprinijelo konkurentnosti i smanjenju poduzetničkog rizika, dok se 37 % tih plaćanja odnosilo na mjere državne potpore usmjerene na infrastrukturne projekte, čime su se dopunile mjere za poboljšanje tržišnih uvjeta i poslovanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da se u izvješću koje su dostavila grčka nadležna tijela potvrđuje da je povećanje likvidnosti značilo i povećanje financijskih prihoda za otprilike 1,5 milijardi EUR te proširenje programa javnih ulaganja za razdoblje 2015. –2 016.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja učinke mjera na jačanje gospodarske aktivnosti, normalizaciju i konsolidaciju prometa i obrtnog kapitala brojnih poduzeća, stvaranje i zadržavanje radnih mjesta te dovršetak važnih proizvodnih infrastruktura, što se također odrazilo u snažnom utjecaju na porezne prihode u proračunu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | razumije da su sredstva koja je EU uplatio uslijed provedbe Uredbe iskorištena 2015. godine za dovršenje projekata u okviru operativnih programa do kraja razdoblja prihvatljivosti kao i to da je 2016. preostali iznos uplaćen uz nacionalna sredstva također doprinio zaključenju drugih projekata; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja činjenicu da su se grčke vlasti obvezale reorganizirati klasifikaciju projekata i utvrditi glavne projekte koji će biti odabrani za dovršenje; naglašava da je to znatno pomoglo u prevladavanju institucionalnih i administrativnih prepreka te utvrđivanju prioritetnih mjera koje treba provesti bez odgode i na taj način spriječiti financijske ispravke; pozdravlja činjenicu da su sredstva EU-a stavljena na raspolaganje u skladu s Uredbom (EU) 2015/1839 dovela do znatnog smanjenja broja projekata proglašenih nedovršenima; primjećuje da u usporedbi s programskim razdobljem 2000. –2006., u kojem nije dovršeno približno 900 projekata, u vrijeme podnošenja konačnih zahtjeva za programsko razdoblje 2007. –2013. još nije bilo završeno njih 79, no očekuje se da će se ti projekti dovršiti na temelju dodjele nacionalnih sredstava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je apsorpcija sredstava iz strukturnih fondova znatno povećana i da je stopa plaćanja na kraju ožujka 2016. u Grčkoj za programsko razdoblje 2007. –2013. bila iznad 97 % (5) i da u skladu sa stupnjem izvršenja ukupnih plaćanja i razinom nepodmirenih obveza („reste à liquider”) za programe u razdoblju 2007. –2013. na dan 31. ožujka 2018. Grčka nema nepodmirenih obveza u okviru naslova 1b (6); pozdravlja činjenicu da je Grčka prva država članica koja je dosegla stopu apsorpcije od 100 % (za usporedbu prosjek EU-a je 96 %); |
| --- | --- |

9.

| 10. | priznaje, međutim, da stopa apsorpcije pruža samo okvirne informacije i da se naglasak na apsorpciju sredstava ne bi trebao stavljati na uštrb kvalitete, dodane vrijednosti i djelotvornosti ulaganja; napominje da su posebne mjere makroekonomske prirode te da je teško pratiti njihove učinke na pojedine projekte; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća na to da europski strukturni i investicijski fondovi u velikoj mjeri utječu na BDP te na socijalnu, gospodarsku i teritorijalnu koheziju općenito; procjenjuje se da je u Grčkoj 2015. godine na temelju ulaganja poduprtih u okviru kohezijske politike i politike ruralnog razvoja, na kraju prethodnog programskog razdoblja, BDP porastao više od 2 % iznad razine na kojoj bi bilo bez dodjele financijskih sredstva; podsjeća na to da upotreba strukturnih fondova EU-a uvijek mora biti usmjerena na ostvarivanje ciljeva koji se temelje na Ugovorima, stvarne dodane vrijednosti EU-a i prioriteta Unije te biti ambicioznija od samog rasta BDP-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prima na znanje analizu usklađenu s pravnim zahtjevima, uglavnom kvantitativne prirode, izvješća o uporabi sredstava na temelju Uredbe (EU) 2015/1839 u vezi s programskim razdobljem 2007. –2013. koje su dostavila grčka nadležna tijela; priznaje da učinak posebnih mjera nije moguće odvojiti od ukupnog utjecaja europskih strukturnih i investicijskih fondova u Grčkoj, no smatra da bi kvalitativna procjena, iako teško provediva, pomogla u nadopunjavanju analize i razumijevanju dobivenih rezultata; potiče Komisiju da stavi na raspolaganje više informacija u pogledu socijalnih i ekoloških aspekata veće konkurentnosti, produktivnosti i održivosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uvažava činjenicu da je prema konačnim podacima podnesenima Komisiji na dan 31. prosinca 2016. iznos zahtjeva grčkih tijela za plaćanjem iznosio 1,6 milijardi EUR i da je Grčka na dan 31. ožujka 2018. godine imala stopu provedbe od 28 % za razdoblje 2014.-2020. (7), zbog čega je dospjela među države članice s najboljim rezultatima provedbe, unatoč nekim razlikama koje ipak treba naglasiti s obzirom na razinu distribucije i apsorpcije pojedinih fondova; nadalje, podupire donošenje Uredbe (EU) 2015/1839 kao važne mjere za pružanje prilagođene potpore u ključnom trenutku za Grčku; pozdravlja činjenicu da je, kako se i zahtijevalo, dodatno predfinanciranje bilo u potpunosti pokriveno zahtjevima za međuplaćanje u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda, no izražava žaljenje zbog toga što punog pokrivanja nije bilo u slučaju Europskog socijalnog fonda (otprilike 4 %) ili Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na važnost održivih strukturnih reformi; prima na znanje poduzete napore i poziva Grčku da nastavi u potpunosti iskorištavati mogućnosti za pomoć u okviru Programa potpore strukturnim reformama kako bi se stvorilo zdravo poslovno okruženje za učinkovitu i djelotvornu uporabu europskih strukturnih i investicijskih fondova te za maksimalno povećanje njihova socioekonomskog učinka; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uviđa da su regionalne politike ublažile posljedice financijske krize kao i kontinuirane fiskalne konsolidacije u nekoliko država članica u vidu pružanja potpore javnim ulaganjima i fleksibilnim investicijama EU-a na temelju reprogramiranja sredstava ili povećanja stope sufinanciranja; u tom kontekstu naglašava važnost osiguravanja odgovarajućeg financiranja za sljedeći višegodišnji financijski okvir; ipak, ponavlja da bi kohezijsku politiku trebalo smatrati glavnim instrumentom za javna ulaganja i katalizatorom za privlačenje dodatnih javnih i privatnih sredstava te da bi slične mjere koje dovode do smanjenja nacionalnih kvota za sufinanciranje potrebnih za dobivanje sredstava za operativne programe koji se financiraju iz strukturnih fondova, za Grčku ili drugu državu članicu, trebalo predvidjeti samo u iznimnim slučajevima te prije njihova donošenja i provedbe, preispitati iz perspektive njihove učinkovitosti i valjano opravdati; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primjećuje da su neke regije suočene s poteškoćama u sufinanciranju projekata u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova; poziva stoga Komisiju da hitno, u kontekstu europskog semestra i Pakta o stabilnosti i rastu, procjeni učinak regionalnih investicija sufinanciranih posredstvom europskih strukturnih i investicijskih fondova, a posebice ulaganja u manje razvijenim regijama, na izračun deficita opće države; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća grčka nadležna tijela na važnost jamčenja odgovarajuće komunikacije i vidljivosti ulaganja u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja preliminarnu ocjenu prema kojoj se očekuje da će programsko razdoblje 2007. –2013. biti zaključeno bez gubitka sredstava za Grčku; traži od Komisije da obavijesti Parlament o rezultatima postupka zaključivanja, za koji se očekuje da će biti završen u prvoj polovini 2018., kao i da dostavi ažurirane podatke o projektima koje treba dovršiti s nacionalnim fondovima i o projektima koji još nisu bili dovršeni na dan 31. ožujka 2018.; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(2)  SL L 270, 15.10.2015., str. 1.

(3)  SL L 129, 19.5.2017., str. 1.

(4)  Atena, svibanj 2017.

(5)  Radni dokument Europske komisije o ex post evaluaciji Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda 2007. –2013.

(6)  Stupanj izvršenja ukupnih plaćanja i razina „reste à liquider”za naslov lb (programi 2007. –2013.) – Imenovanje nadležnih nacionalnih tijela i stupanj izvršenja međuplaćanja za operativne programe ESIF-a za razdoblje 2014. –2020. (stanje na dan 31. ožujka 2018.).

(7)  Stupanj izvršenja ukupnih plaćanja i razina „reste à liquider”za naslov lb (programi 2007. –2013.) – Imenovanje nadležnih nacionalnih tijela i stupanj izvršenja međuplaćanja za operativne programe ESIF-a za razdoblje 2014. –2020. (stanje na dan 31. ožujka 2018.).

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/9

---

P8_TA(2018)0325

Načini reintegracije radnika koji se oporavljaju od ozljede ili bolesti na kvalitetna radna mjesta -

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o načinima reintegracije radnika koji se oporavljaju od ozljede ili bolesti na kvalitetna radna mjesta (2017/2277(INI))

(2019/C 433/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju od 3. svibnja 1996., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju od 3. svibnja 1996.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o primjeni Direktive Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o primjeni Direktive Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju) (1),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europskog saveza za kronične bolesti iz studenoga 2017. naslovljenu „Poboljšanje zapošljavanja osoba s kroničnim bolestima u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europskog saveza za kronične bolesti iz studenoga 2017. naslovljenu „Poboljšanje zapošljavanja osoba s kroničnim bolestima u Europi”,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom i njezino stupanje na snagu u Europskoj uniji 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom i njezino stupanje na snagu u Europskoj uniji 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. –2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. –2020. (2),

| — | uzimajući u obzir zajedničko izvješće iz 2014. Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) i Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) naslovljeno „Psihosocijalni rizici u Europi: pojavnost i strategije prevencije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko izvješće iz 2014. Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) i Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) naslovljeno „Psihosocijalni rizici u Europi: pojavnost i strategije prevencije”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. studenoga 2017. o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. studenoga 2017. o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2016. o provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom uz poseban osvrt na zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2016. o provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom uz poseban osvrt na zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom (4),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Philadelphije od 10. svibnja 1944. o ciljevima Međunarodne organizacije rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Philadelphije od 10. svibnja 1944. o ciljevima Međunarodne organizacije rada,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. svibnja 2007. o promicanju dostojanstvenog rada za sve (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. svibnja 2007. o promicanju dostojanstvenog rada za sve (5),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. srpnja 2008. naslovljenu „Obnovljena socijalna agenda: mogućnosti, dostupnost i solidarnost u Europi 21. stoljeća”(COM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. srpnja 2008. naslovljenu „Obnovljena socijalna agenda: mogućnosti, dostupnost i solidarnost u Europi 21. stoljeća”(COM(2008)0412),

| — | uzimajući u obzir izvještaj Komisije od 24. veljače 2011. o provedbi Okvirnog sporazuma europskih socijalnih partnera o stresu povezanom s radom (SEC(2011)0241), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvještaj Komisije od 24. veljače 2011. o provedbi Okvirnog sporazuma europskih socijalnih partnera o stresu povezanom s radom (SEC(2011)0241),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. veljače 2007. naslovljenu „Poboljšanje kvalitete i produktivnosti na radnome mjestu: strategija Zajednice o zaštiti zdravlja i sigurnosti na radu za razdoblje između 2007. i 2012”(COM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. veljače 2007. naslovljenu „Poboljšanje kvalitete i produktivnosti na radnome mjestu: strategija Zajednice o zaštiti zdravlja i sigurnosti na radu za razdoblje između 2007. i 2012”(COM(2007)0062),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu o borbi protiv diskriminacije 2000/78/EZ i sudsku praksu Suda Europske unije, kao što su spojeni predmeti C-335/11 i C-337/11 od 11. travnja 2013. (HK Danska), kojima se zajedno uspostavlja zabrana poslodavcima da vrše diskriminaciju u slučajevima kada dugotrajno loše zdravstveno stanje može biti povezano s invaliditetom, kao i obveza poslodavaca da omoguće razumne prilagodbe radnih uvjeta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu o borbi protiv diskriminacije 2000/78/EZ i sudsku praksu Suda Europske unije, kao što su spojeni predmeti C-335/11 i C-337/11 od 11. travnja 2013. (HK Danska), kojima se zajedno uspostavlja zabrana poslodavcima da vrše diskriminaciju u slučajevima kada dugotrajno loše zdravstveno stanje može biti povezano s invaliditetom, kao i obveza poslodavaca da omoguće razumne prilagodbe radnih uvjeta,

| — | uzimajući u obzir Zajedničke aktivnosti EU-a za mentalno zdravlje i dobrobit pokrenute 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničke aktivnosti EU-a za mentalno zdravlje i dobrobit pokrenute 2013.,

| — | uzimajući u obzir aktualnu kampanju agencije EU-OSHA naslovljenu „Zdravo radno mjesto rješava stres”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktualnu kampanju agencije EU-OSHA naslovljenu „Zdravo radno mjesto rješava stres”,

| — | uzimajući u obzir nedavni pilot-projekt o zdravlju i sigurnosti starijih radnika koji je provela EU-OSHA, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavni pilot-projekt o zdravlju i sigurnosti starijih radnika koji je provela EU-OSHA,

| — | uzimajući u obzir izvješće agencije EU-OSHA iz 2016. pod naslovom „Rehabilitacija i povratak na posao: Izvješće o analizi politika, strategija i programa EU-a i država članica”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće agencije EU-OSHA iz 2016. pod naslovom „Rehabilitacija i povratak na posao: Izvješće o analizi politika, strategija i programa EU-a i država članica”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2014. naslovljeno „Mogućnosti zapošljavanja za osobe koji pate od kroničnih oboljenja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2014. naslovljeno „Mogućnosti zapošljavanja za osobe koji pate od kroničnih oboljenja”,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Business Europe iz 2012. pod naslovom „Prakse koje poslodavci primjenjuju kada je riječ o aktivnom starenju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Business Europe iz 2012. pod naslovom „Prakse koje poslodavci primjenjuju kada je riječ o aktivnom starenju”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0208/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0208/2018),

| A. | budući da je stres na radnom mjestu rastući problem i drugi zdravstveni problem povezan s radom u Europi koji se najčešće prijavljuje; budući da 25 % (7) radnika navodi da doživljavaju stres na radnom mjestu; budući da stres na radnom mjestu može narušiti prava pojedinca na zdrave uvjete rada; budući da stres na radnom mjestu dodatno pridonosi izostancima s posla i slabom zadovoljstvu poslom, negativno utječe na produktivnost i uzrok je gotovo polovice izgubljenih radnih dana svake godine; |
| --- | --- |

A.

budući da je stres na radnom mjestu rastući problem i drugi zdravstveni problem povezan s radom u Europi koji se najčešće prijavljuje; budući da 25 % (7) radnika navodi da doživljavaju stres na radnom mjestu; budući da stres na radnom mjestu može narušiti prava pojedinca na zdrave uvjete rada; budući da stres na radnom mjestu dodatno pridonosi izostancima s posla i slabom zadovoljstvu poslom, negativno utječe na produktivnost i uzrok je gotovo polovice izgubljenih radnih dana svake godine;

| B. | budući da starenje europske radne snage predstavlja nove izazove u pogledu radnog okruženja i promjene organizacije rada; budući da je starenje popraćeno većim rizikom od razvoja kroničnih mentalnih i fizičkih zdravstvenih problema, uključujući invaliditet i bolesti, što čini prevenciju, reintegraciju i rehabilitaciju važnim politikama za održavanje radnih mjesta, mirovinskog sustava i sustava socijalne sigurnosti održivima; budući da kronične bolesti ne pogađaju samo starije stanovništvo; |
| --- | --- |

B.

budući da starenje europske radne snage predstavlja nove izazove u pogledu radnog okruženja i promjene organizacije rada; budući da je starenje popraćeno većim rizikom od razvoja kroničnih mentalnih i fizičkih zdravstvenih problema, uključujući invaliditet i bolesti, što čini prevenciju, reintegraciju i rehabilitaciju važnim politikama za održavanje radnih mjesta, mirovinskog sustava i sustava socijalne sigurnosti održivima; budući da kronične bolesti ne pogađaju samo starije stanovništvo;

| C. | budući da dugotrajni izostanak s posla ima štetan učinak na mentalno i fizičko zdravlje, kao i visoke socijalne i ekonomske troškove te može spriječiti povratak na posao; budući da zdravlje i dobrobit imaju središnju ulogu u izgradnji održivih gospodarstava; budući da je važno razmotriti ozbiljan financijski učinak bolesti ili invaliditeta na obitelji ako se osobe pogođene tim stanjima ne mogu vratiti na posao; |
| --- | --- |

C.

budući da dugotrajni izostanak s posla ima štetan učinak na mentalno i fizičko zdravlje, kao i visoke socijalne i ekonomske troškove te može spriječiti povratak na posao; budući da zdravlje i dobrobit imaju središnju ulogu u izgradnji održivih gospodarstava; budući da je važno razmotriti ozbiljan financijski učinak bolesti ili invaliditeta na obitelji ako se osobe pogođene tim stanjima ne mogu vratiti na posao;

| D. | budući da se, iako postoji razlika između invaliditeta, ozljede, bolesti i stanja povezanih s dobi, oni često preklapaju i zahtijevaju sveobuhvatan, ali istovremeno i individualiziran pristup; |
| --- | --- |

D.

budući da se, iako postoji razlika između invaliditeta, ozljede, bolesti i stanja povezanih s dobi, oni često preklapaju i zahtijevaju sveobuhvatan, ali istovremeno i individualiziran pristup;

| E. | budući da je starenje jedan od glavnih društvenih izazova u EU-u; budući da stoga postoji potreba za time da politike potiču aktivno starenje kako bi se ljudima omogućilo da ostanu aktivni i zaposleni do mirovine i nakon toga, ako tako žele; budući da su starija generacija i njezino iskustvo neophodni za tržište rada; budući da starije osobe koje i dalje žele raditi često traže fleksibilne ili individualizirane radne uvjete; budući da bolest, invaliditet i isključenost s radnog mjesta imaju ozbiljne financijske posljedice; |
| --- | --- |

E.

budući da je starenje jedan od glavnih društvenih izazova u EU-u; budući da stoga postoji potreba za time da politike potiču aktivno starenje kako bi se ljudima omogućilo da ostanu aktivni i zaposleni do mirovine i nakon toga, ako tako žele; budući da su starija generacija i njezino iskustvo neophodni za tržište rada; budući da starije osobe koje i dalje žele raditi često traže fleksibilne ili individualizirane radne uvjete; budući da bolest, invaliditet i isključenost s radnog mjesta imaju ozbiljne financijske posljedice;

| F. | budući da su pušenje, konzumacija alkohola i zlouporaba droge među najznačajnijim čimbenicima rizika za zdravlje radno sposobnog stanovništva u EU-u jer su povezani s ozljedama i različitim neprenosivim bolestima (8); budući da 20 – 25 % svih nesreća na radnom mjestu uključuje osobe pod utjecajem alkohola (9) i budući da se procjenjuje da između 5 % i 20 % radno sposobnog stanovništva u Europi ima ozbiljnih problema povezanih s konzumacijom alkohola (10); budući da reintegracija radnika koji su imali problema s ovisnošću o opojnim tvarima na kvalitetna radna mjesta predstavlja poseban izazov za poslodavce; |
| --- | --- |

F.

budući da su pušenje, konzumacija alkohola i zlouporaba droge među najznačajnijim čimbenicima rizika za zdravlje radno sposobnog stanovništva u EU-u jer su povezani s ozljedama i različitim neprenosivim bolestima (8); budući da 20 – 25 % svih nesreća na radnom mjestu uključuje osobe pod utjecajem alkohola (9) i budući da se procjenjuje da između 5 % i 20 % radno sposobnog stanovništva u Europi ima ozbiljnih problema povezanih s konzumacijom alkohola (10); budući da reintegracija radnika koji su imali problema s ovisnošću o opojnim tvarima na kvalitetna radna mjesta predstavlja poseban izazov za poslodavce;

| G. | budući da su osobe s invaliditetom ili kroničnim bolestima ili osobe koje se oporavljaju od ozljeda ili bolesti u osjetljivoj situaciji i trebale bi primati pojedinačnu potporu pri povratku na radno mjesto ili tržište rada; budući da se određene osobe koje pate od kroničnih stanja ne žele ili ne mogu vratiti na posao; |
| --- | --- |

G.

budući da su osobe s invaliditetom ili kroničnim bolestima ili osobe koje se oporavljaju od ozljeda ili bolesti u osjetljivoj situaciji i trebale bi primati pojedinačnu potporu pri povratku na radno mjesto ili tržište rada; budući da se određene osobe koje pate od kroničnih stanja ne žele ili ne mogu vratiti na posao;

| H. | budući da bi područje profesionalne rehabilitacije i povratka na posao moglo pružiti vrijedne mogućnosti volontiranja, na primjer uspostavom volonterskog rada nakon mirovine; budući da bi se volontiranje trebalo podupirati u svakoj dobi; |
| --- | --- |

H.

budući da bi područje profesionalne rehabilitacije i povratka na posao moglo pružiti vrijedne mogućnosti volontiranja, na primjer uspostavom volonterskog rada nakon mirovine; budući da bi se volontiranje trebalo podupirati u svakoj dobi;

| I. | budući da poslodavci prvo trebaju promicati kulturu zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu; budući da bi volontiranje u pogledu aktivnosti u području sigurnosti i zdravlja na radu, kao što su radne skupine, također moglo pridonijeti promjeni kulture; |
| --- | --- |

I.

budući da poslodavci prvo trebaju promicati kulturu zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu; budući da bi volontiranje u pogledu aktivnosti u području sigurnosti i zdravlja na radu, kao što su radne skupine, također moglo pridonijeti promjeni kulture;

| J. | budući da posao ima važnu ulogu u olakšavanju procesa oporavka i rehabilitacije, uzimajući u obzir ključne pozitivne psihosocijalne učinke koje rad ima na zaposlenika; budući da su dobre prakse u području sigurnosti i zdravlja ključne za produktivnost i motiviranost radne snage, čime se pak poduzećima pomaže da ostanu konkurentna i inovativna, osigurava se dobrobit radnika te se pomaže u očuvanju vrijednih vještina i radnog iskustva, smanjenju fluktuacije zaposlenika i sprečavanju isključenosti, nesreća i ozljeda; budući da se Komisiju stoga potiče na razmatranje cjelokupnih troškova u području aktivne i socijalne uključenosti; budući da je usvajanje odgovarajućih pristupa prilagođenih pojedincu, u svrhu reintegracije osoba koje se oporavljaju od ozljeda ili bolesti na kvalitetna radna mjesta, važan čimbenik za sprečavanje dodatnih izostanaka s posla ili prisutnosti tijekom bolesti; |
| --- | --- |

J.

budući da posao ima važnu ulogu u olakšavanju procesa oporavka i rehabilitacije, uzimajući u obzir ključne pozitivne psihosocijalne učinke koje rad ima na zaposlenika; budući da su dobre prakse u području sigurnosti i zdravlja ključne za produktivnost i motiviranost radne snage, čime se pak poduzećima pomaže da ostanu konkurentna i inovativna, osigurava se dobrobit radnika te se pomaže u očuvanju vrijednih vještina i radnog iskustva, smanjenju fluktuacije zaposlenika i sprečavanju isključenosti, nesreća i ozljeda; budući da se Komisiju stoga potiče na razmatranje cjelokupnih troškova u području aktivne i socijalne uključenosti; budući da je usvajanje odgovarajućih pristupa prilagođenih pojedincu, u svrhu reintegracije osoba koje se oporavljaju od ozljeda ili bolesti na kvalitetna radna mjesta, važan čimbenik za sprečavanje dodatnih izostanaka s posla ili prisutnosti tijekom bolesti;

| K. | budući da se definicija osoba sa smanjenom radnom sposobnošću može razlikovati diljem država članica; |
| --- | --- |

K.

budući da se definicija osoba sa smanjenom radnom sposobnošću može razlikovati diljem država članica;

| L. | budući da MSP-ovi i mikropoduzeća imaju posebne potrebe u tom pogledu jer imaju manje resursa potrebnih za usklađivanje s obvezama povezanima s prevencijom bolesti i nesreća te stoga često zahtijevaju potporu kako bi postigli svoje ciljeve za sigurnost i zdravlje na radu; budući da su, s druge strane, dobre prakse u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu ključne za MSP-ove i mikropoduzeća, osobito za održivost njihova poslovanja; budući da različiti programi koje financira EU pružaju mogućnosti za vrijedne razmjene inovacija i najboljih praksi u području održive sigurnosti i zdravlja na radu; |
| --- | --- |

L.

budući da MSP-ovi i mikropoduzeća imaju posebne potrebe u tom pogledu jer imaju manje resursa potrebnih za usklađivanje s obvezama povezanima s prevencijom bolesti i nesreća te stoga često zahtijevaju potporu kako bi postigli svoje ciljeve za sigurnost i zdravlje na radu; budući da su, s druge strane, dobre prakse u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu ključne za MSP-ove i mikropoduzeća, osobito za održivost njihova poslovanja; budući da različiti programi koje financira EU pružaju mogućnosti za vrijedne razmjene inovacija i najboljih praksi u području održive sigurnosti i zdravlja na radu;

| M. | budući da su negativni psihosocijalni čimbenici na radnom mjestu povezani sa zdravstvenim posljedicama, ali i s povećanim izostancima s posla i slabim zadovoljstvom radom; budući da mjere sigurnosti i zdravlja na radu prilagođene pojedincu mogu tom pojedincu omogućiti promjenu radne sposobnosti kako bi ostao na radnom mjestu i pridonio cijeloj radnoj snazi; budući da, dok je ponekad izostanak s posla zdravstveno potreban, postoje i dodatni negativni psihosocijalni učinci za osobe koje dulje vrijeme izbivaju s posla i za koje je slijedom toga manje vjerojatno da će se vratiti na radno mjesto; budući da je rana koordinirana skrb, zajedno s dobrobiti zaposlenika kao glavnim fokusom, ključna za poboljšanje rezultata povratka na posao i sprečavanje dugoročnih negativnih posljedica za pojedinca; |
| --- | --- |

M.

budući da su negativni psihosocijalni čimbenici na radnom mjestu povezani sa zdravstvenim posljedicama, ali i s povećanim izostancima s posla i slabim zadovoljstvom radom; budući da mjere sigurnosti i zdravlja na radu prilagođene pojedincu mogu tom pojedincu omogućiti promjenu radne sposobnosti kako bi ostao na radnom mjestu i pridonio cijeloj radnoj snazi; budući da, dok je ponekad izostanak s posla zdravstveno potreban, postoje i dodatni negativni psihosocijalni učinci za osobe koje dulje vrijeme izbivaju s posla i za koje je slijedom toga manje vjerojatno da će se vratiti na radno mjesto; budući da je rana koordinirana skrb, zajedno s dobrobiti zaposlenika kao glavnim fokusom, ključna za poboljšanje rezultata povratka na posao i sprečavanje dugoročnih negativnih posljedica za pojedinca;

| N. | budući da je dostupnost i usporedivost podataka o profesionalnim bolestima na razini EU-a često nedovoljna; budući da, prema Eurofoundu, oko 28 % Europljana prijavljuje kronične psihičke ili mentalne zdravstvene probleme, bolesti ili invaliditet (11); budući da se procjenjuje da svaka četvrta osoba koja je u radnoj dobi živi s dugotrajnim zdravstvenim problemima (12); budući da invaliditet i loše zdravstveno stanje mogu istodobno biti uzrok i posljedica siromaštva; budući da je studija OECD-a otkrila da su prihodi osoba s invaliditetom prosječno 12 % niži od prihoda ostatka stanovništva (13); budući da u određenim zemljama ta razlika u prihodima iznosi gotovo 30 %; budući da je studija iz 2013. pokazala da 21,8 % osoba oboljelih od raka u dobi od 18 do 57 godina gubi zaposlenje odmah nakon dijagnoze, a 91,6 % osoba iz te skupine gubi ga 15 mjeseci nakon dijagnoze (14); budući da je studija Eurofounda iz 2011. (15) otkrila da je među zaposlenim osobama koje imaju ograničene radne sposobnosti zbog dugotrajnih zdravstvenih problema i/ili poteškoće s osnovnim aktivnostima samo njih 5,2 % navelo da ima posebne radne uvjete; budući da, prema istoj studiji Eurostata, 24,4 % onih koji su nezaposleni navodi da bi posebni radni uvjeti bili potrebni za olakšavanje povratka na posao; |
| --- | --- |

N.

budući da je dostupnost i usporedivost podataka o profesionalnim bolestima na razini EU-a često nedovoljna; budući da, prema Eurofoundu, oko 28 % Europljana prijavljuje kronične psihičke ili mentalne zdravstvene probleme, bolesti ili invaliditet (11); budući da se procjenjuje da svaka četvrta osoba koja je u radnoj dobi živi s dugotrajnim zdravstvenim problemima (12); budući da invaliditet i loše zdravstveno stanje mogu istodobno biti uzrok i posljedica siromaštva; budući da je studija OECD-a otkrila da su prihodi osoba s invaliditetom prosječno 12 % niži od prihoda ostatka stanovništva (13); budući da u određenim zemljama ta razlika u prihodima iznosi gotovo 30 %; budući da je studija iz 2013. pokazala da 21,8 % osoba oboljelih od raka u dobi od 18 do 57 godina gubi zaposlenje odmah nakon dijagnoze, a 91,6 % osoba iz te skupine gubi ga 15 mjeseci nakon dijagnoze (14); budući da je studija Eurofounda iz 2011. (15) otkrila da je među zaposlenim osobama koje imaju ograničene radne sposobnosti zbog dugotrajnih zdravstvenih problema i/ili poteškoće s osnovnim aktivnostima samo njih 5,2 % navelo da ima posebne radne uvjete; budući da, prema istoj studiji Eurostata, 24,4 % onih koji su nezaposleni navodi da bi posebni radni uvjeti bili potrebni za olakšavanje povratka na posao;

| O. | budući da bi digitalizacija mogla rezultirati velikim promjenama u organizaciji rada te bi mogla pomoći u unaprjeđenju mogućnosti za radnike s, primjerice, smanjenim fizičkim sposobnostima; budući da bi se starija generacija mogla suočiti sa specifičnim nizom izazova u tom pogledu; budući da bi i oni trebali imati koristi od tih promjena; |
| --- | --- |

O.

budući da bi digitalizacija mogla rezultirati velikim promjenama u organizaciji rada te bi mogla pomoći u unaprjeđenju mogućnosti za radnike s, primjerice, smanjenim fizičkim sposobnostima; budući da bi se starija generacija mogla suočiti sa specifičnim nizom izazova u tom pogledu; budući da bi i oni trebali imati koristi od tih promjena;

| P. | budući da je pravo na radne uvjete kojima se poštuje zdravlje, sigurnost i dostojanstvo svakog radnika sadržano u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, a dobri radni uvjeti imaju sami po sebi pozitivnu vrijednost; budući da svi imaju pravo na životni standard prikladan za njihovo zdravlje i dobrobit te pravo na rad i pravedne i pogodne radne uvjete, u skladu s Općom deklaracijom o ljudskim pravima; budući da se zahvaljujući boljem zdravlju i reintegraciji radnika povećava ukupna dobrobit društva i ostvaruju ekonomske koristi za države članice, zaposlenike i poslodavce, uključujući starije radnike i pojedince sa zdravstvenim problemima, te se omogućuje lakše očuvanje vještina koje bi inače bile izgubljene; budući da poslodavci, radnici, obitelji i zajednice imaju koristi od toga da se radna nesposobnost pretvori u radnu sposobnost; |
| --- | --- |

P.

budući da je pravo na radne uvjete kojima se poštuje zdravlje, sigurnost i dostojanstvo svakog radnika sadržano u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, a dobri radni uvjeti imaju sami po sebi pozitivnu vrijednost; budući da svi imaju pravo na životni standard prikladan za njihovo zdravlje i dobrobit te pravo na rad i pravedne i pogodne radne uvjete, u skladu s Općom deklaracijom o ljudskim pravima; budući da se zahvaljujući boljem zdravlju i reintegraciji radnika povećava ukupna dobrobit društva i ostvaruju ekonomske koristi za države članice, zaposlenike i poslodavce, uključujući starije radnike i pojedince sa zdravstvenim problemima, te se omogućuje lakše očuvanje vještina koje bi inače bile izgubljene; budući da poslodavci, radnici, obitelji i zajednice imaju koristi od toga da se radna nesposobnost pretvori u radnu sposobnost;

Prevencija i rana intervencija

| 1. | smatra ključnim poboljšanje upravljanja izostancima s posla zbog bolesti u državama članicama, kao i to da se radna mjesta učine prilagodljivijima na kronična stanja i invaliditet, borbom protiv diskriminacije s pomoću bolje provedbe Direktive 2000/78/EZ o jednakom postupanju pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja; priznaje da je za poboljšanje potrebno donijeti djelotvorno zakonodavstvo s učinkovitim pregledom u državama članicama kako bi se zajamčilo da poslodavci čine radna mjesta uključivijima za osobe koje pate od kroničnih stanja i invaliditeta, uključujući, primjerice, izmjenom zadataka, opreme i razvojem vještina; potiče države članice da podupru opravdane prilagodbe radnih mjesta kako bi se zajamčio pravodoban povratak na posao; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da promiče mjere integracije i rehabilitacije te da podupre napore država članica za podizanje svijesti i utvrđivanje i dijeljenje dobrih praksi o prilagodbama na radnom mjestu; poziva relevantne dionike u pogledu povratka na posao da pomognu olakšati razmjenu informacija o mogućim nemedicinskim preprekama za povratak na posao te da koordiniraju aktivnosti za njihovo utvrđivanje i rješavanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apelira na Eurofound da dodatno ispita i analizira mogućnosti zapošljavanja i stupanj zapošljivosti osoba koje pate od kroničnih oboljenja; poziva na to da politika utemeljena na dokazima postane standardna praksa te da čini osnovu pristupa povratka na posao; poziva tvorce politika da poduzmu korake kako bi osigurali da poslodavci i zaposlenici imaju pristup informacijama i zdravstvenoj skrbi te da se te najbolje prakse promiču na europskoj razini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da bi se u predstojećem strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu za razdoblje nakon 2020. prednost trebala dati ulaganjima preko fondova EU-a čiji je cilj produljenje i promicanje zdravijeg života i radnog vijeka te individualiziranih radnih uvjeta i podupiranje zapošljavanja i prilagođenog povratka na posao, kada za to postoji želja i kada to dopušta zdravstveno stanje; smatra da je sastavni dio te strategije ulaganje u primarne i sekundarne mehanizme za prevenciju, primjerice, omogućavanjem tehnologija e-zdravlja; poziva Komisiju i države članice da daju prednost prevenciji rizika i bolesti na radnom mjestu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potiče države članice da što aktivnije sudjeluju u predstojećoj kampanji za sprečavanje mišićno-koštanih poremećaja povezanih s radom, koja će se provoditi od 2020. do 2022. na razini cijelog EU-a, potiče ih da pronađu inovativna nezakonodavna rješenja te da razmjenjuju informacije i dobre prakse sa socijalnim partnerima; poziva države članice da aktivno sudjeluju u širenju informacija koje je prikupila EU-OSHA; ponovno poziva Komisiju da bez odlaganja podnese pravni akt o mišićno-koštanim poremećajima; poziva države članice da provedu studije, podijeljene prema rodu, dobi i području gospodarske djelatnosti, u pogledu pojave mišićno-koštanih poremećaja, u cilju prevencije i borbe protiv pojave takvih poremećaja te razvoja sveobuhvatne strategije EU-a za kronična oboljenja u svrhu prevencije i rane intervencije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice i poslodavce da budu proaktivni u integraciji informacija koje pruža EU-OSHA u svoje politike i programe za radna mjesta; pozdravlja nedavno pokretanje odjeljka na internetskoj stranici EU-OSHA-e koji se odnosi na bolesti povezane s radom, rehabilitaciju i povratak na posao, u cilju pružanja informacija o politikama i praksama prevencije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da je sustavna prevencija psihosocijalnih rizika ključno obilježje modernih radnih mjesta; sa zabrinutošću primjećuje porast prijavljenih slučajeva problema s mentalnim zdravljem i psihosocijalnih problema tijekom posljednjih godina te činjenicu da je stres na radnom mjestu rastući problem za zaposlenike i poslodavce; poziva države članice i socijalne partnere da pruže potporu poduzećima u provedbi koherentnog niza politika i programa za radna mjesta kako bi se poboljšala prevencija tih problema, suzbila stigmatizacija u pogledu mentalnog zdravlja i pružila potpora pojedincima koji se suočavaju s postojećim stanjem na način da se omogući pristup psihološkoj potpori; u cilju dodatnog motiviranja poslodavaca na djelovanje, ističe prednosti prevencije psihosocijalnih rizika i promicanja zdravlja, uključujući dokazan povrat ulaganja; napominje da se zakonodavstvo i priznavanje psihosocijalnih rizika i problema s mentalnim zdravljem, kao što su kroničan stres i sindrom izgaranja na poslu, razlikuju među državama članicama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava važnost ažuriranja i određivanja zajedničkih zdravstvenih pokazatelja i definicija oboljenja povezanih s radom, uključujući i stres na poslu, te brojnih statističkih podataka za cijeli EU s ciljem smanjenja učestalosti profesionalnih bolesti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da razrade i provedu program za sustavno praćenje, upravljanje i podršku radnicima koji su pogođeni psihosocijalnim rizicima, kao što su stres, depresija i sindrom izgaranja na poslu kako bi, među ostalim, izradili učinkovite preporuke i smjernice za borbu protiv tih rizika; ističe da je kroničan stres na radnom mjestu prepoznat kao velika prepreka produktivnosti i kvaliteti života; napominje da su psihosocijalni rizici i stres na radnom mjestu često strukturni problemi povezani s organizacijom rada te da je moguće spriječiti te rizike i upravljati njima; ističe potrebu za provedbom studija, poboljšanjem prevencije i dijeljenjem najboljih praksi i alata za ponovnu integraciju pogođenih osoba na tržište rada; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na destigmatizaciju problema s mentalnim zdravljem i poteškoća u učenju; potiče inicijative za podizanje svijesti i potporu promjenama u tom pogledu, razvojem politika i aktivnosti za prevenciju psihosocijalnih rizika na razini poduzeća; u tom kontekstu pohvaljuje djelovanje socijalnih partnera u državama članicama kojim se pridonosi pozitivnim promjenama; ponavlja važnost pravilnog osposobljavanja pružatelja usluga u području sigurnosti i zdravlja na radu i inspektora rada u pogledu praksi za upravljanje psihosocijalnim rizicima; poziva na bližu suradnju i revitalizaciju inicijativa EU-a kojima se suzbijaju psihosocijalni rizici na radu te na davanje prednosti pitanju nadolazećeg strateškog okvira u području sigurnosti i zdravlja na radu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priznaje da reintegracija radnika koji su imali problema s ovisnošću o opojnim tvarima predstavlja poseban izazov za poslodavce; u tom pogledu ističe primjer modela Alna, kojim su upravljali švedski socijalni partneri (16), a koji se odnosio na potporu poduzimanju proaktivnih mjera rane intervencije na radnom mjestu te na pomoć u procesu rehabilitacije zaposlenika koji su imali problema povezanih s ovisnošću o opojnim tvarima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja kampanju za zdravu radnu okolinu; naglašava da inicijative za smanjenje stresa na radnom mjestu moraju sadržavati rodnu dimenziju te da se pritom treba voditi računa o specifičnim radnim uvjetima žena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe važnost većeg ulaganja u politike za sprečavanje rizika i potpore kulturi prevencije; naglašava da je kvaliteta usluga prevencije ključna za potporu poduzećima; poziva države članice da provedu djelotvorne politike u području zdrave prehrane, konzumacije alkohola i duhana te kvalitete zraka i da promiču te politike na radnom mjestu; nadalje, poziva države članice da razviju integrirane zdravstvene usluge zajedno sa socijalnim i psihološkim uslugama na radnome mjestu te medicinom rada; potiče države članice da radnicima osiguraju odgovarajući pristup zdravstvenoj skrbi radi ranog otkrivanja fizičkih i mentalnih bolesti i olakšavanja procesa reintegracije; podsjeća da se ranim ulaganjima i preventivnim mjerama može smanjiti dugoročni psihosocijalni učinak na pojedinca, kao i dugoročni opći troškovi za društvo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zahtijeva da proces reintegracije bude






  — | usklađen s pristupom utemeljenim na životnom ciklusu u pogledu obrazovanja, cjeloživotnog učenja te socijalnih politika i politika zapošljavanja, |
| --- | --- | --- |

14.

—

usklađen s pristupom utemeljenim na životnom ciklusu u pogledu obrazovanja, cjeloživotnog učenja te socijalnih politika i politika zapošljavanja,

| — | prilagođen, usmjeren i orijentiran na potrebe, a da se njime sudioniku ne nameću zahtjevi koje on zbog svojeg stanja vjerojatno ne može ispuniti, |
| --- | --- |

—

prilagođen, usmjeren i orijentiran na potrebe, a da se njime sudioniku ne nameću zahtjevi koje on zbog svojeg stanja vjerojatno ne može ispuniti,

| — | participativan i temeljen na integriranom pristupu te |
| --- | --- |

—

participativan i temeljen na integriranom pristupu te

| — | da se njime poštuju nužni preduvjeti za sudjelovanje, a da se pritom ne stvaraju uvjeti kojima se ugrožava minimalni prihod; |
| --- | --- |

—

da se njime poštuju nužni preduvjeti za sudjelovanje, a da se pritom ne stvaraju uvjeti kojima se ugrožava minimalni prihod;

| 15. | smatra da bi države članice trebale osobama s invaliditetom ili kroničnim oboljenjima pružiti ciljane dodatne naknade kojima se pokrivaju dodatni troškovi povezani s, među ostalim, osobnom potporom i pomoći, uporabom posebne opreme i medicinskom i socijalnom skrbi, uz utvrđivanje, među ostalim, prihvatljive cjenovne razine lijekova za socijalne skupine u nepovoljnijem položaju; ističe potrebu za osiguravanjem primjerenih razina invalidskih i starosnih mirovina; |
| --- | --- |

15.

Povratak na posao

| 16. | prepoznaje da je rad važan izvor pozitivne psihosocijalne dobrobiti pojedinaca i da je integracija dugotrajno nezaposlenih osoba na radna mjesta koja se provodi primjenom individualno prilagođenih mjera ključan čimbenik u borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti te da donosi i druge preventivne psihosocijalne dobrobiti; naglašava da integracija osoba koje se vraćaju na posao nakon ozljede ili fizičke ili mentalne bolesti ima više pozitivnih učinaka: povoljno utječe na dobrobit pogođenih pojedinaca, smanjuje troškove nacionalnih sustava socijalnog osiguranja i pojedinačnih poduzeća, podupire gospodarstvo u širem smislu, na primjer stvaranjem održivijih mirovinskih sustava i sustava socijalnog osiguranja za buduće naraštaje; prima na znanje teškoće s kojima se radnici suočavaju u okviru sustava naknada i koje mogu obuhvaćati nepotrebna kašnjenja u liječenju i u nekim slučajevima djelovati otuđujuće; poziva da se u sve administrativne postupke povezane s reintegracijom radnika hitno uvede pristup usmjeren na korisnika; poziva države članice da, u suradnji s Komisijom i relevantnim agencijama EU-a, poduzmu mjere u cilju suzbijanja negativnih učinaka dugotrajnog izostanka s posla, kao što su izolacija, psihosocijalne teškoće, socioekonomske posljedice i smanjena zapošljivost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da bi države članice i poslodavci trebali zauzeti pozitivan i radno usmjeren pristup radnicima s invaliditetom, starijim radnicima i radnicima koji su pretrpjeli mentalna ili fizička oboljenja ili ozljede, uključujući osobe s neizlječivim bolestima, s naglaskom na ranoj evaluaciji sposobnosti kojom pojedinac još raspolaže, spremnosti na rad, organizaciji psihološkog, socijalnog i radnog savjetovanja u ranoj fazi i prilagodbi radnog mjesta, uzimajući u obzir profesionalni profil pojedinca i njegovu socioekonomsku situaciju te situaciju poduzeća; poziva države članice da poboljšaju odredbe svojih sustava socijalnog osiguranja kojima se pogoduje povratku na posao, pod uvjetom da zaposlenik to želi i da zdravstveno stanje to dopušta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prima na znanje pozitivnu ulogu koju su socijalna poduzeća, posebno socijalna poduzeća za radnu integraciju, imala u reintegraciji dugotrajno nezaposlenih osoba u radnu snagu; poziva države članice da tim poduzećima pruže potrebno priznanje i tehničku potporu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | u tom smislu potiče upućivanje na Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom i njezin Fakultativni protokol (A/RES/61/106) te primjenu međunarodne klasifikacije funkcioniranja, invaliditeta i zdravlja Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) u svim relevantnim mjerama i politikama; slaže se s tim da je invaliditet zdravstveno stanje koje se javlja unutar određenog socioekonomskog konteksta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju i države članice da izrade i pruže smjernice o najboljim praksama, obukama, potpori i savjetima za poslodavce o tome kako razviti i provesti planove reintegracije uz istodobno osiguravanje stalnog dijaloga među socijalnim partnerima, jamčeći da su zaposlenici upoznati sa svojim pravima od početka postupka povratka na posao; dodatno potiče razmjenu dobrih praksi u području reintegracije radnika koji se oporavljaju od ozljede ili bolesti unutar država članica i među njima te među profesionalnim zajednicama, socijalnim partnerima, nevladinim organizacijama i tvorcima politika; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice da surađuju sa socijalnim partnerima kako bi pružile vanjsku potporu u obliku smjernica i tehničke potpore MSP-ovima i mikropoduzećima s ograničenim iskustvom s profesionalnom rehabilitacijom i mjerama za povratak na posao; prima na znanje da je važno uzeti u obzir stanje i specifične potrebe i izazove povezane s usklađenosti s kojima se suočavaju ne samo MSP-ovi i mikropoduzeća, nego i određeni javni sektori u provedbi mjera na razini poduzeća; ističe da su podizanje razine osviještenosti, razmjena dobrih praksi, savjetovanje i internetske platforme iznimno važni u pružanju pomoći MSP-ovima i mikropoduzećima u tom procesu; poziva Komisiju i države članice da nastave izrađivati praktične alate i smjernice kao potporu MSP-ovima i mikropoduzećima s ograničenim iskustvom s profesionalnom rehabilitacijom i mjerama za povratak na posao; prepoznaje važnost ulaganja u osposobljavanje u području upravljanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uviđa rizik od mogućeg gubitka sredstava za domišljatija rješenja usmjerena na reintegraciju osoba koje su najudaljenije od tržišta rada u korist užeg pristupa temeljenog na ishodima koje se može lako kvantificirati; stoga poziva Komisiju da poboljša financiranje pristupa odozdo prema gore u okviru strukturnih fondova, osobito ESF-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prepoznaje uspjeh pristupa individualiziranog vođenja slučajeva u okviru programa reintegracije te ističe potrebu za individualiziranom potporom socijalnih radnika ili savjetnika; smatra da je ključno da poduzeća održavaju blizak kontakt s radnicima ili njihovim predstavnicima tijekom izostanka zbog bolesti ili ozljede; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da bi politike usmjerene na povratak na posao i reintegraciju trebale biti dio šireg sveobuhvatnog pristupa zdravom radnom vijeku usredotočenog na osiguravanje fizički i mentalno sigurnog i zdravog radnog okruženja tijekom radnog vijeka te aktivnog i zdravog starenja svih radnika; ističe ključnu važnost komunikacije, pomoći stručnjaka pri upravljanju profesionalnom rehabilitacijom (asistenti u radu) i integriranog pristupa u kojemu se sve predmetne strane uključuju u uspješnu fizičku i profesionalnu rehabilitaciju radnika; smatra da bi radno mjesto trebalo biti središnja točka sustava povratka na posao; pozdravlja uspjeh nebirokratskog i praktičnog pristupa austrijskog programa fit2work (17) s naglaskom na jednostavnoj komunikaciji dostupnoj svim radnicima (kao što je uporaba pojednostavljenog jezika); |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da je važno da osobe sa smanjenom radnom sposobnošću ostanu u radnom odnosu, zahvaljujući, među ostalim, osiguravanjem potrebnih sredstava MSP-ovima i mikropoduzećima za djelotvorno obavljanje te zadaće; snažno potiče reintegraciju radnika koji se oporavljaju od bolesti i ozljede na kvalitetna radna mjesta i otvoreno tržište rada, ako zaposlenik to želi i ako zdravstveno stanje to dopušta, s pomoću ponovnog osposobljavanja i dokvalifikacije; ističe da je važno usmjeriti odredbe politika na radnu sposobnost pojedinaca i poslodavcima prikazati koristi od zadržavanja iskustva i znanja radnika kojega bi mogli izgubiti zbog trajnog bolovanja; međutim, prepoznaje važnost snažnih sigurnosnih mreža za osobe koje se ne mogu vratiti na posao, i to preko nacionalnog sustava socijalnog osiguranja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju i države članice da uvedu aktivne politike za tržište rada i poticaje u okviru politika namijenjene poslodavcima u cilju potpore zapošljavanju osoba s invaliditetom i kroničnim oboljenjima, uključujući s pomoću odgovarajućih prilagodbi radnih mjesta i uklanjanjem prepreka na radnim mjestima radi olakšavanja reintegracije tih osoba; podsjeća da je ključno informirati predmetna poduzeća i osobe o postojećim poticajima i pravima; |
| --- | --- |

26.

| 27. | u tom smislu prepoznaje da fleksibilni, individualizirani i prilagodljivi uvjeti rada, kao što su rad na daljinu, fleksibilno radno vrijeme, prilagođena oprema i skraćeno radno vrijeme ili smanjeni opseg rada, imaju važnu ulogu u povratku na posao; ističe važnost poticanja ranog i/ili postupnog povratka na posao (ako zdravstveno stanje to dopušta) koji bi mogao biti popraćen djelomičnim naknadama za bolovanje kako bi se zajamčilo da po povratku na posao ne dođe do pada dohotka dotičnih pojedinaca, uz istodobno zadržavanje financijskih poticaja za poduzeća; ističe da takvi aranžmani, uključujući zemljopisnu, vremensku i funkcionalnu fleksibilnost, moraju biti izvedivi za radnike i poslodavce te olakšati organizaciju upravljanja radom uzimajući u obzir razlike u proizvodnim ciklusima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pohvaljuje nacionalne programe i inicijative kojima se pomoglo pri reintegraciji osoba s kroničnim oboljenjima na kvalitetna radna mjesta, kao što je njemački program „Job4000” (18) u kojemu se primjenjuje integrirani pristup za poboljšanje stabilne profesionalne integracije osoba s teškim invaliditetom, koje se suočavaju s posebnim teškoćama pri pronalasku zaposlenja, te uspostavu agencija za reintegraciju koje pomažu osobama s kroničnim oboljenjima da pronađu posao prilagođen njihovoj situaciji i sposobnostima (19); |
| --- | --- |

28.

| 29. | prima na znanje važne psihološke koristi i povećane razine produktivnosti povezane s visokim stupnjem autonomije na radnome mjestu; smatra da određeni stupanj autonomije na radnome mjestu može biti ključan u olakšavanju procesa reintegracije bolesnih i ozlijeđenih radnika s različitim stanjima i potrebama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uviđa vrijednost koju povratak na posao ima u postupku skrbi jer rad mnogima omogućuje financijsku neovisnost i poboljšava život, što katkad može biti ključni čimbenik u postupku oporavka; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice da ne povlače socijalne naknade neposredno nakon što se osobe s kroničnim oboljenjima zaposle i tako im pomognu da izbjegnu „vezanost za naknade”; |
| --- | --- |

31.

Promjena stava o reintegraciji radnika

| 32. | poziva Komisiju i države članice da, u suradnji sa socijalnim partnerima, preko svojih komunikacija, smjernica i politika osiguraju da poslodavci vide proces reintegracije kao priliku za ostvarivanje koristi od vještina, kompetencija i iskustva radnika; smatra da su poslodavci i predstavnici radnika od samog početka važni dionici u procesu povratka na posao te da su dio postupka odlučivanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća na članke 26. i 27. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom kojima se države potpisnice obvezuju da će organizirati, ojačati i proširiti usluge i programe rehabilitacije, posebice na području zdravstva, zapošljavanja, obrazovanja i socijalnih usluga te promicati mogućnosti zapošljavanja i napredovanja u karijeri osoba s invaliditetom na tržištu rada, kao i pružanja pomoći u povratku na posao; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da su podizanje razine osviještenosti o profesionalnoj rehabilitaciji i politikama i programima za povratak na posao te poboljšanje kulture poduzeća ključni čimbenici uspješnosti procesa povratka na posao i borbe protiv negativnih stavova te rješavanja pitanja predrasuda i diskriminacije; smatra da bi se razna poduzeća mogla zajednički koristiti uslugama skupina stručnjaka, kao što su psiholozi i osobe obučene za profesionalnu rehabilitaciju, čime bi se i manjim poduzećima omogućilo da ostvare koristi od njihove stručnosti; smatra da u tom procesu ima mjesta i za potporu i komplementarno sudjelovanje nevladinih organizacija i volontera; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pohvaljuje poduzeća koja primjenjuju inicijative za pružanje potpore osobama sa zdravstvenim problemima, invaliditetom ili izmijenjenom radnom sposobnošću, na primjer pružanjem sveobuhvatnih preventivnih programa, modifikacijom zaduženja, omogućavanjem osposobljavanja i ponovnog osposobljavanja ili pripremanjem ostalih zaposlenika na izmijenjene sposobnosti radnika koji se vraćaju na posao, čime se pomaže u njihovoj reintegraciji; snažno potiče i ostala poduzeća da se pridruže tim naporima i predlože takve inicijative; smatra da je ključno da mjere za olakšavanje reintegracije radnika u poduzeća budu sastavni dio kulture poduzeća; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva na to da se više razmišlja o izazovima i diskriminaciji zbog kojih osobe sa zdravstvenim problemima ili invaliditetom imaju manje prilika, osobito izazovima kao što su nedostatak razumijevanja, predrasude, pretpostavljena niska produktivnost i društvena stigmatizacija; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da obrazovanje i izmjene u kulturi poduzeća te kampanje na razini cijelog EU-a, kao što je „Vision Zero”, imaju važnu ulogu u mijenjanju stava građana; poziva na podizanje razine osviještenosti o demografskim izazovima s kojima se suočavaju europska tržišta rada; smatra neprihvatljivom činjenicu da su starije osobe često izložene dobnoj diskriminaciji; ističe važnost kampanja o borbi protiv diskriminacije na temelju dobi radnika kojima se promiču mjere prevencije i zdravlja i sigurnosti na radu; poziva države članice i Uniju da uzmu u obzir zaključke pilot-projekta Parlamenta o zdravlju i sigurnosti starijih radnika; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da nacionalni okviri politika imaju odlučujući utjecaj na stvaranje okruženja u kojemu se podupiru upravljanje zaposlenicima starije životne dobi te aktivno i zdravo starenje; smatra da bi se to moglo djelotvorno poduprijeti mjerama EU-a kao što su politike, smjernice, razmjena znanja i upotreba raznih financijskih instrumenata poput ESF-a i europskih strukturnih i investicijskih fondova; poziva države članice da promiču mjere rehabilitacije i reintegracije starijih radnika, kad je to moguće i kad dotične osobe to žele, na primjer primjenom mjera pilot-projekta EU-a o zdravlju i sigurnosti starijih radnika; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uviđa da osobe kojima je dijagnosticirana neizlječiva bolest zadržavaju temeljno pravo na rad; nadalje, uviđa da se te osobe suočavaju sa specifičnim izazovima u pogledu radnog odnosa, koji se razlikuje od izazova s kojima se suočavaju ostale skupine pacijenata jer često nema dovoljno vremena za njihovu prilagodbu izmijenjenom stanju te prilagodbu radnog mjesta; pohvaljuje inicijative kao što su kampanja „Dying to Work”za podizanje razine osviještenosti o tom specifičnom skupu problema; potiče poslodavce da u što većoj mjeri održavaju dijalog s radnicima kojima je dijagnosticirana neizlječiva bolest te da zajamče sve potrebne i moguće prilagodbe kako bi radniku omogućili da nastavi raditi ako on to želi; smatra da je za mnoge pacijente ostanak na radnome mjestu osobni, psihološki ili ekonomski imperativ te da je ključan za njihovo dostojanstvo i kvalitetu života; potiče države članice da podupru razumnu prilagodbu radnih mjesta posebnim izazovima s kojima se suočava ta skupina osoba; poziva Komisiju da riješi pitanje nedostatka podataka o radnom statusu osoba oboljelih od raka i da podupre prikupljanje kvalitetnijih podataka koji se mogu uspoređivati u državama članicama kako bi se poboljšale usluge potpore tim osobama; |
| --- | --- |

39.

| 40. | u tom smislu ističe važnost razvoja i unapređenja vještina radnika koje odgovaraju potrebama poduzeća i tržišta rada, s posebnim naglaskom na digitalnim vještinama, tako da se radnicima omogućuje odgovarajuće osposobljavanje i pristup cjeloživotnom učenju; ističe sve veću digitalizaciju tržišta rada; ističe da poboljšanje digitalnih vještina može biti sastavni dio pripreme za povratak na posao, osobito kad je riječ o starijem stanovništvu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | napominje da formalni i neformalni skrbnici moraju imati ključnu ulogu u profesionalnoj rehabilitaciji; uviđa da 80 % skrbi u Europi pružaju neplaćeni skrbnici (20) i da pružanje skrbi znatno smanjuje mogućnosti dugotrajnog zapošljavanja te skupine osoba; nadalje uviđa da, s obzirom na to da većinu skrbnika čine žene, postoji jasna rodna dimenzija kad je riječ o radnom statusu skrbnika; poziva Uniju i države članice te poslodavce da usmjere posebnu pozornost na utjecaj na zapošljavanje skrbnika; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  SL C 204, 13.6.2018., str. 179.

(2)  SL C 366, 27.10.2017., str. 117.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0474.

(4)  SL C 101, 16.3.2018., str. 138.

(5)  SL C 102 E, 24.4.2008., str. 321.

(6)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(7)  https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/reports/psychosocial-risks-eu-prevalence-strategies-prevention/view

(8)  Institut za mjerenje i procjenu zdravlja Usporedba podataka o Globalnom opterećenju bolešću (GBD) Institute for Health Metrics and Evaluation (2016.) GBD Compare Data Visualization.http://vizhub.healthdata.org/gbd-compare

(9)  Znanstvena skupina Europskog foruma za alkohol i zdravlje, Alkohol, rad i produktivnost Science Group of the European Alcohol and Health Forum (2011.) Alcohol, Work and Productivity. https://ec.europa.eu/health//sites/health/files/alcohol/docs/science_02_en.pdf

(10)  Eurofound (2012.), Konzumacija alkohola i droge na radnom mjestu Use of alcohol and drugs at the workplace. https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_files/docs/ewco/tn1111013s/tn1111013s.pdf

(11)  Eurofound, Treće Europsko istraživanje o kvaliteti života 2001. –2012., https://www.eurofound.europa.eu/surveys/european-quality-of-life-surveys/european-quality-of-life-survey-2012

(12)  str. 7. u https://ec.europa.eu/health//sites/health/files/social_determinants/docs/final_sum_ecorys_web.pdf

(13)  str. 7., glavni zaključci https://www.oecd.org/els/emp/42699911.pdf

(14)  str. 5.https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/policies/docs/2017_chronic_framingdoc_en.pdf

(15)  Eurostat, 2011. Anketa o radnoj snazi ad hoc modul, navedeno u: https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/policies/docs/2017_chronic_framingdoc_en.pdf

(16)  http://www.alna.se/in-english

(17)  „EU-OSHA, Studija slučaja o Austriji – Program Fit2Work”https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/austria-fit2work/view

(18)  Izvor: cilj 5.2. projekta Pathways Dokument o području primjene o raspoloživim dokazima o učinkovitosti integracije i reintegracije u radne strategije za kronične bolesnike, Scoping Paper on the Available Evidence on the Effectiveness of Existing Integration and Re-Integration into Work Strategies for Persons with Chronic Conditions

(19)  Izvor: usluge obuke u području povratka na posao koje kroničnim bolesnicima pružaju certificirani „stručnjaci na temelju iskustva”: Nizozemska. Studija slučaja. EU-OSHA

(20)  http://www.ecpc.org/WhitePaperOnCancerCarers.pdf

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/19

---

P8_TA(2018)0326

Odnosi između EU-a i trećih zemalja u pogledu regulacije i nadzora financijskih usluga

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o odnosima između EU-a i trećih zemalja u pogledu regulacije i nadzora financijskih usluga (2017/2253(INI))

(2019/C 433/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izvješće od 25. veljače 2009. koje je sastavila Skupina na visokoj razini za financijski nadzor u EU-u kojom predsjeda Jacques de Larosière, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 25. veljače 2009. koje je sastavila Skupina na visokoj razini za financijski nadzor u EU-u kojom predsjeda Jacques de Larosière,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 11. ožujka 2014. s preporukama Komisiji u vezi s revizijom Europskog sustava financijskog nadzora (engl. European System of Financial Supervision – ESFS) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 11. ožujka 2014. s preporukama Komisiji u vezi s revizijom Europskog sustava financijskog nadzora (engl. European System of Financial Supervision – ESFS) (1),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 15. svibnja 2014. naslovljen „Gospodarski pregled programa za regulaciju financijskog sustava”(SWD(2014)0158), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 15. svibnja 2014. naslovljen „Gospodarski pregled programa za regulaciju financijskog sustava”(SWD(2014)0158),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 8. kolovoza 2014. o djelovanju europskih nadzornih tijela (engl. European Supervisory Authorities – ESAs) i Europskog sustava financijskog nadzora (COM(2014)0509), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 8. kolovoza 2014. o djelovanju europskih nadzornih tijela (engl. European Supervisory Authorities – ESAs) i Europskog sustava financijskog nadzora (COM(2014)0509),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. travnja 2016. o ulozi EU-a u okviru međunarodnih financijskih, monetarnih i regulatornih institucija i tijela (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. travnja 2016. o ulozi EU-a u okviru međunarodnih financijskih, monetarnih i regulatornih institucija i tijela (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. studenoga 2016. naslovljenu „Poziv na očitovanje – regulatorni okvir EU-a za financijske usluge”(COM(2016)0855), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. studenoga 2016. naslovljenu „Poziv na očitovanje – regulatorni okvir EU-a za financijske usluge”(COM(2016)0855),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. siječnja 2016. o pregledu stanja i izazovima u regulaciji financijskih usluga u EU-u: Put prema učinkovitijem i djelotvornijem okviru EU-a za financijsku regulaciju i prema uniji tržišta kapitala te njihov utjecaj (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. siječnja 2016. o pregledu stanja i izazovima u regulaciji financijskih usluga u EU-u: Put prema učinkovitijem i djelotvornijem okviru EU-a za financijsku regulaciju i prema uniji tržišta kapitala te njihov utjecaj (3),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 27. veljače 2017. naslovljen „Odluke EU-a o istovjetnosti u politici financijskih usluga: pregled”(SWD(2017)0102), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 27. veljače 2017. naslovljen „Odluke EU-a o istovjetnosti u politici financijskih usluga: pregled”(SWD(2017)0102),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. ožujka 2018. o okviru za budući odnos EU-a i Ujedinjene Kraljevine (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. ožujka 2018. o okviru za budući odnos EU-a i Ujedinjene Kraljevine (4),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0263/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0263/2018),

| A. | budući da je nakon financijske krize u području financija doneseno više od 40 novih zakonodavnih akata EU-a i da 15 od tih akata sadržava „odredbe o trećim zemljama”kojima se Komisiji, u ime EU-a, daje diskrecijsko pravo da jednostrano odlučuje o tome mogu li se regulatorna pravila u stranim jurisdikcijama smatrati istovjetnima; |
| --- | --- |

A.

budući da je nakon financijske krize u području financija doneseno više od 40 novih zakonodavnih akata EU-a i da 15 od tih akata sadržava „odredbe o trećim zemljama”kojima se Komisiji, u ime EU-a, daje diskrecijsko pravo da jednostrano odlučuje o tome mogu li se regulatorna pravila u stranim jurisdikcijama smatrati istovjetnima;

| B. | budući da su pojmovi istovjetnosti i jedinstvene putovnice za obavljanje financijskih usluga jasno odvojeni i da su njima predviđena različita prava i obveze za regulatore, nadzornike, financijske institucije i sudionike na tržištu; budući da se odlukama o istovjetnosti ne dodjeljuju jedinstvene putovnice financijskim institucijama u trećim zemljama budući da je taj koncept neraskidivo povezan s unutarnjim tržištem koje ima zajednički regulatorni, nadzorni, provedbeni i sudbeni okvir; |
| --- | --- |

B.

budući da su pojmovi istovjetnosti i jedinstvene putovnice za obavljanje financijskih usluga jasno odvojeni i da su njima predviđena različita prava i obveze za regulatore, nadzornike, financijske institucije i sudionike na tržištu; budući da se odlukama o istovjetnosti ne dodjeljuju jedinstvene putovnice financijskim institucijama u trećim zemljama budući da je taj koncept neraskidivo povezan s unutarnjim tržištem koje ima zajednički regulatorni, nadzorni, provedbeni i sudbeni okvir;

| C. | budući da ni jedan sporazum o trgovini koji je EU sklopio nikad nije uključivao odredbe o prekograničnom obostranom pristupu za financijske usluge; |
| --- | --- |

C.

budući da ni jedan sporazum o trgovini koji je EU sklopio nikad nije uključivao odredbe o prekograničnom obostranom pristupu za financijske usluge;

| D. | budući da ne postoji jedinstveni okvir na kojem se temelje odluke o istovjetnosti; budući da je svakim zakonodavnim aktom definiran ciljani režim utvrđivanja istovjetnosti prilagođen političkim ciljevima tog akta; budući da se postojećim odredbama o istovjetnosti omogućuju različiti pristupi ne temelju kojih se može ostvariti cijeli niz prednosti, ovisno o pružatelju financijskih usluga i tržištu na kojem on djeluje; |
| --- | --- |

D.

budući da ne postoji jedinstveni okvir na kojem se temelje odluke o istovjetnosti; budući da je svakim zakonodavnim aktom definiran ciljani režim utvrđivanja istovjetnosti prilagođen političkim ciljevima tog akta; budući da se postojećim odredbama o istovjetnosti omogućuju različiti pristupi ne temelju kojih se može ostvariti cijeli niz prednosti, ovisno o pružatelju financijskih usluga i tržištu na kojem on djeluje;

| E. | budući da je istovjetnost, među ostalim, instrument za promicanje međunarodnog regulatornog usklađivanja koje može dovesti do više konkurencije na unutarnjem tržištu EU-a s jednakim uvjetima natjecanja za sve i pritom spriječiti regulatornu arbitražu, zaštititi potrošače i investitore, čuvati financijsku stabilnost EU-a i održati dosljednost na unutarnjem tržištu; budući da je istovjetnost instrument za jamčenje poštenog i jednakog postupanja u pogledu regulacije i nadzora između financijskih institucija EU-a i financijskih institucija trećih zemalja; |
| --- | --- |

E.

budući da je istovjetnost, među ostalim, instrument za promicanje međunarodnog regulatornog usklađivanja koje može dovesti do više konkurencije na unutarnjem tržištu EU-a s jednakim uvjetima natjecanja za sve i pritom spriječiti regulatornu arbitražu, zaštititi potrošače i investitore, čuvati financijsku stabilnost EU-a i održati dosljednost na unutarnjem tržištu; budući da je istovjetnost instrument za jamčenje poštenog i jednakog postupanja u pogledu regulacije i nadzora između financijskih institucija EU-a i financijskih institucija trećih zemalja;

| F. | budući da se odluke o istovjetnosti donose na temelju jedinstvenih pravila EU-a i tehničke procjene; budući bi te odluke ipak trebale podlijegati većem stupnju nadzora od strane Parlamenta; |
| --- | --- |

F.

budući da se odluke o istovjetnosti donose na temelju jedinstvenih pravila EU-a i tehničke procjene; budući bi te odluke ipak trebale podlijegati većem stupnju nadzora od strane Parlamenta;

| G. | budući da Komisija opisuje istovjetnost kao „ključan instrument za učinkovito upravljanje prekograničnim aktivnostima sudionika na tržištu u pouzdanom i sigurnom bonitetnom okružju s jurisdikcijama trećim zemljama koje strogo poštuju, provode i primjenjuju iste visoke standarde bonitetnih pravila kao i EU”; |
| --- | --- |

G.

budući da Komisija opisuje istovjetnost kao „ključan instrument za učinkovito upravljanje prekograničnim aktivnostima sudionika na tržištu u pouzdanom i sigurnom bonitetnom okružju s jurisdikcijama trećim zemljama koje strogo poštuju, provode i primjenjuju iste visoke standarde bonitetnih pravila kao i EU”;

| H. | budući da je moguće da će predstojeći izlazak Ujedinjene Kraljevine iz EU-a imati velik utjecaj na regulaciju i nadzor financijskih usluga, s obzirom na trenutačno bliske odnose između država članica u tom području; budući da pregovori o izlasku Ujedinjene Kraljevine iz EU-a i dalje traju; |
| --- | --- |

H.

budući da je moguće da će predstojeći izlazak Ujedinjene Kraljevine iz EU-a imati velik utjecaj na regulaciju i nadzor financijskih usluga, s obzirom na trenutačno bliske odnose između država članica u tom području; budući da pregovori o izlasku Ujedinjene Kraljevine iz EU-a i dalje traju;

| I. | budući da će u slučaju postizanja i ratificiranja sporazuma o povlačenju, uključujući prijelazno razdoblje financijske institucije imati dulje razdoblje za prilagodbu Brexitu; budući da će, ako ne bude prijelaznog razdoblja, Komisija i europska nadzorna tijela mora biti spremni zaštiti financijsku stabilnost i cjelovitost unutarnjeg tržišta te autonomiju odlučivanja u EU-u; |
| --- | --- |

I.

budući da će u slučaju postizanja i ratificiranja sporazuma o povlačenju, uključujući prijelazno razdoblje financijske institucije imati dulje razdoblje za prilagodbu Brexitu; budući da će, ako ne bude prijelaznog razdoblja, Komisija i europska nadzorna tijela mora biti spremni zaštiti financijsku stabilnost i cjelovitost unutarnjeg tržišta te autonomiju odlučivanja u EU-u;

| J. | budući da je zbog financijske stabilnosti Unije potrebno u potpunosti razmotriti međusobnu povezanost tržišta trećih zemalja i jedinstvenog tržišta EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da je zbog financijske stabilnosti Unije potrebno u potpunosti razmotriti međusobnu povezanost tržišta trećih zemalja i jedinstvenog tržišta EU-a;

| K. | budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 19. siječnja 2016. o pregledu stanja i izazovima u regulaciji financijskih usluga u EU-u pozvao Komisiju da „predloži dosljedan, usklađen, transparentan i praktičan okvir za postupke i odluke o istovjetnosti trećih zemalja, vodeći računa o analizi temeljenoj na rezultatu i međunarodnim standardima ili sporazumima”; |
| --- | --- |

K.

budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 19. siječnja 2016. o pregledu stanja i izazovima u regulaciji financijskih usluga u EU-u pozvao Komisiju da „predloži dosljedan, usklađen, transparentan i praktičan okvir za postupke i odluke o istovjetnosti trećih zemalja, vodeći računa o analizi temeljenoj na rezultatu i međunarodnim standardima ili sporazumima”;

Odnosi s trećim zemljama nakon krize

| 1. | napominje da je EU nakon financijske krize opsežnim reformama i provedbom međunarodnih standarda ojačao svoje financijske propise; pozdravlja pojačanu regulatornu i nadzornu suradnju između EU-a i trećih zemalja; napominje da je ona doprinijela većoj globalnoj usklađenosti financijskih propisa i doprinijela povećanju otpornosti EU-a na globalne financijske šokove; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi EU trebao promicati globalne reforme financijskih propisa s ciljem smanjenja sistemskog rizika i povećanja financijske stabilnosti i da bi se trebao zalagati za otvoren, integriran i otporan financijski sustav koji će podupirati održiv i uključiv gospodarski rast, otvaranje novih radnih mjesta i ulaganja. naglašava da bi svaki okvir međunarodne regulatorne i nadzorne suradnje trebao štititi financijsku stabilnost u Uniji te poštovati njezin regulatorni i nadzorni režim i norme te njihovu primjenu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sa zabrinutošću ističe da međunarodna suradnja postaje sve teža zbog različitih nacionalnih interesa i njima svojstvene sklonosti prebacivanju rizika u druge jurisdikcije; |
| --- | --- |

3.

Postupci EU-a za utvrđivanje istovjetnosti

| 4. | napominje da nekoliko zakonodavnih akata EU-a sadrži posebne odredbe za regulatornu suradnju s trećim zemljama o nadzornoj suradnji i bonitetnim mjerama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je potvrđivanje istovjetnosti jednostrana odluka koju je donio EU na temelju standarda EU-a; smatra da bi međunarodna suradnja u nekim posebnim slučajevima mogla promicati i sporazumima o suradnje između EU-a i trećih zemalja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da EU treba poticati druge jurisdikcije da odobravaju pristup njihovim financijskim tržištima sudionicima tržišta EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da bi EU u okviru odnosa s trećim zemljama u području financijskih usluga, regulacije i nadzora trebao pojačati poreznu suradnju s trećim zemljama, u skladu s međunarodnim standardima i standardima EU-a; vjeruje da bi se odluke o istovjetnosti trebale donositi ovisno o tome imaju li treće zemlje pravila o borbi protiv utaje i izbjegavanja plaćanja poreza, porezne prijevare i pranja novca koja zadovoljavaju standarde EU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uviđa da je režim istovjetnosti sastavni dio velikog broja Unijinih zakonodavnih akata o regulaciji i nadzoru koji se odnose na financijske usluge i da nudi nekoliko prednosti, kao što su jačanje konkurentnosti, povećan tok kapitala u EU i veći izbor instrumenata i ulaganja za poduzeća i ulagače iz EU-a, bolja zaštita ulagača i potrošača i financijska stabilnost; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponavlja da u većini slučajeva odluke o istovjetnosti financijskim institucijama sa sjedištem u trećim zemljama ne osiguravaju prava pružanja financijskih usluga na području EU-a; napominje da te odluke u nekim slučajevima mogu institucijama iz trećih zemalja dati ograničen pristup jedinstvenom tržištu za određene proizvode ili usluge; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava, suprotno tome, da jedinstvena putovnica za obavljanje financijskih usluga u EU-u daje poduzećima pravo da pružaju financijske usluge u cijelom EGP-u, u skladu s dozvolom koju im je izdala njihova matična zemlja i pod nadzorom matične zemlje, i da kao takva nije dostupna financijskim institucijama s poslovnim nastanom u zemljama koje nisu članice EGP-a jer se oslanja na skup bonitetnih zahtjeva usklađenih u skladu s pravom EU-a i na uzajamno priznavanje dozvola; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je cilj režima istovjetnosti EU-a promicanje međunarodne regulatorne konvergencije i jačanje nadzorne suradnje na temelju standarda EU-a i međunarodnih standarda te osigurati jednako postupanje prema financijskim institucijama EU-a i onima iz trećih zemalja, štiteći istovremeno financijsku stabilnost EU-a i ulagače i potrošače; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi se, kako stvari stoje, postupak potvrđivanja istovjetnosti EU-a poboljšao kada bi Parlament imao veći uvid u njega; vjeruje da bi se strukturirani, horizontalni i praktični okvir te smjernice za priznavanje nadzornog okvira za nadzor trećih zemalja i razina detaljnosti procjene tih okvira poboljšali transparentnost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi odluke o istovjetnosti trebale biti objektivne, razmjerne, osjetljive na rizik i da bi trebale odražavati visoke standarde pravila i propisa EU-a; nadalje, smatra da bi se odluke o istovjetnosti trebale donositi u najboljem interesu Unije, njezinih država članica i građana, uzimajući u obzir financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica, cjelovitost tržišta te zaštitu ulagača i potrošača i funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da su procjene odluka o istovjetnosti tehničke prirode, ali napominje da odluke o istovjetnosti imaju jasnu političku dimenziju te se nalaze na razmeđi različitih političkih ciljeva; ustrajan je u stavu da bi Parlament i Vijeće uvijek trebali nadzirati postupak potvrđivanja istovjetnosti u području financijskih usluga kada se radi o trećoj zemlji i da bi se odluke o istovjetnosti radi veće transparentnosti trebale donositi delegiranim aktima i, gdje je to potrebno, olakšati postupkom za rano prihvaćanje bez prigovora; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da je odluka kojom je Komisija 21. prosinca 2017. potvrdila istovjetnost švicarskim mjestima trgovanja dionicama kao dio postupka utvrđivanja istovjetnosti iz MiFID-a II/MiFIR-a i koja je ograničena na razdoblje od 12 mjeseci s mogućnošću produljenja ako se ostvari dovoljan napredak u pogledu zajedničkog institucijskog okvira imala jasnu političku dimenziju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da Komisija ima pravo povući odluke o istovjetnosti, posebice u slučajevima kada se regulativa u trećim zemljama materijalno razlikuje od Unijine, i smatra da bi se u načelu prije donošenja takve odluke o povlačenju trebalo provesti prikladno savjetovanje s Parlamentom; traži da se uvedu transparentni postupci za donošenje, povlačenje ili suspenziju odluka o istovjetnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da bi se trebao razviti dosljedan okvir za trajni nadzor istovjetnosti sustava treće zemlje; smatra da bi europska nadzorna tijela trebala imati ovlasti za savjetovanje Komisije i reviziju regulatornih i nadzornih promjena u trećim zemljama, s obzirom na to da te se te promjene mogu odraziti i na Uniju zbog povezanosti financijskih sustava; traži da Parlament bude obaviješten o regulatornim i nadzornim revizijama koje su u tijeku u trećim zemljama; u tom pogledu ukazuje na zakonodavni paket o reviziji Europskog sustava financijskog nadzora koji predviđa pojačano praćenje nakon odluke o istovjetnosti, uključujući praćenje regulatornih pitanja, nadzora i provedbe te stanja na tržištu treće zemlje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da treće zemlje kroz budući okvir istovjetnosti EU-a moraju obavješćivati europske nadzorne agencije o svim regulatornim promjenama i da bi za donošenje odluke o istovjetnosti trebale biti potrebne dobra suradnja u području nadzora i razmjena informacija; smatra da bi treće zemlje trebale isto tako održavati bliski dijalog s EU-om; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da preispita i uspostavi jasan okvir za transparentnu, usklađenu i dosljednu primjenu postupaka utvrđivanja istovjetnosti kojim će se uvesti poboljšan postupak za utvrđivanje, revidiranje, suspendiranje ili povlačenje istovjetnosti; poziva Komisiju da procijeni koristi od uvođenje postupka podnošenja zahtjeva za potvrđivanje istovjetnosti za treće zemlje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | traži da se odluke o istovjetnosti podvrgnu neprestanom praćenju relevantnog nadzornog tijela i da se rezultati tog nadzora objavljuju; ističe da bi se takvo praćenje trebalo odnositi na relevantno zakonodavstvo, prakse provedbe i nadzora, kao i na velike izmjene zakonodavstva i promjene na tržištu u trećoj zemlji; nadalje, poziva na to da europska nadzorna tijela provode ad hoc procjene promjena u trećim zemljama na temelju obrazloženih zahtjeva Parlamenta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da razmotri trenutačni režim istovjetnosti i ocijeni doprinosi li on postizanju jednakih uvjeta tržišnog natjecanja između financijskih institucija EU-a i trećih zemalja te čuva li istovremeno financijsku stabilnost Unije ili jedne ili više njezinih država članica, cjelovitost tržišta te zaštitu ulagača i potrošača i funkcioniranje unutarnjeg tržišta; smatra da bi ova revizija, zajedno s eventualnim prijedlozima za poboljšanje, trebala biti objavljena; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da jednom godišnje izvijesti Europski parlament o svim odlukama o istovjetnosti, uključujući o potvrđenim, suspendiranim ili povučenim odlukama o istovjetnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća na važnost europskih nadzornih tijela u postupku analize i praćenja regulatornih i nadzornih okvira trećih zemalja i u tom pogledu poziva da se relevantnim europskim nadzornim tijelima osiguraju kapacitet i ovlasti za prikupljanje, objedinjavanje i analiziranje podataka; podsjeća na ulogu nadležnih nacionalnih tijela u postupku odobravanja financijskih institucija koje dio svojih ovlasti za upravljanje portfeljem ili rizicima žele prenijeti pružateljima usluga u trećim zemljama u kojima je regulatorni režim usporediv s onim u EU-u, kao i na važnost nadzorne konvergencije; napominje tekuće preispitivanje koje provode europska nadzorna tijela, posebice u vezi s nadzorom mehanizama za delegiranje, eksternalizaciju ili prijenos rizika financijskih institucija; smatra da bi europska nadzorna tijela i nadležna nacionalna tijela trebala blisko surađivati u cilju razmjene najboljih praksi i osiguravanja ujednačene provedbe regulatorne suradnje i aktivnosti s trećim zemljama; |
| --- | --- |

23.

Uloga EU-a u postavljanju globalnih standarda u području financijske regulacije

| 24. | ističe važnost aktivne uloge EU-a u postavljanju standarda na globalnoj razini kao načina zalaganja za usklađenost financijskih propisa na međunarodnoj razini, s ciljem postizanja najveće razine financijske stabilnosti, smanjenja sistemskih rizika, zaštitu potrošača i ulagača i sprečavanje regulatornih praznina između jurisdikcija i razvijanje učinkovitog međunarodnog financijskog sustava; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva na aktivno sudjelovanje Unije i država članica u radu tijela za postavljanje globalnih standarda u području financijskih usluga; podsjeća na zahtjeve upućene Komisiji u svojem izvješću o ulozi EU-a u okviru međunarodnih financijskih, monetarnih i regulatornih institucija i tijela; |
| --- | --- |

25.

| 26. | u tu svrhu poziva na unapređenje zajedničkog financijskog regulatornog foruma između EU-a i SAD-a u smislu redovitijih sastanaka u cilju učestalije i dosljednije koordinacije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da se poboljšanje odnosa s trećim zemljama u području financijskih usluga i jačanje tržišta kapitala EU-a ne smiju smatrati međusobno isključivim; stoga naglašava potrebu za napretkom u području projekta unije tržišta kapitala; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0202.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0108.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0006.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0069.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/24

---

P8_TA(2018)0327

Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o poticanju rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a (2018/2054(INI))

(2019/C 433/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 4., 162., članke od 174. do 178. i članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 4., 162., članke od 174. do 178. i članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. rujna 2017. naslovljenu „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a”(COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. rujna 2017. naslovljenu „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a”(COM(2017)0534),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 20. rujna 2017. priložen komunikaciji Komisije naslovljenoj „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a”(SWD(2017)0307), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 20. rujna 2017. priložen komunikaciji Komisije naslovljenoj „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a”(SWD(2017)0307),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o regijama koje zaostaju u EU-u (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o regijama koje zaostaju u EU-u (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o jačanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u Europskoj uniji: 7. izvješće Europske komisije (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o jačanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u Europskoj uniji: 7. izvješće Europske komisije (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2017. o temeljima za kohezijsku politiku EU-a nakon 2020. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2017. o temeljima za kohezijsku politiku EU-a nakon 2020. (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2017. o jačanju sudjelovanja partnera i vidljivosti rezultata europskih strukturnih i investicijskih fondova (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2017. o jačanju sudjelovanja partnera i vidljivosti rezultata europskih strukturnih i investicijskih fondova (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2017. o pravoj kombinaciji financiranja za europske regije: uravnotežena primjena financijskih instrumenata i bespovratnih sredstava u kohezijskoj politici EU-a (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2017. o pravoj kombinaciji financiranja za europske regije: uravnotežena primjena financijskih instrumenata i bespovratnih sredstava u kohezijskoj politici EU-a (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o ulaganju u radna mjesta i rast – poboljšano iskorištavanje europskih strukturnih i investicijskih fondova: ocjena izvješća u skladu s člankom 16. stavkom 3. Uredbe o zajedničkim odredbama (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o ulaganju u radna mjesta i rast – poboljšano iskorištavanje europskih strukturnih i investicijskih fondova: ocjena izvješća u skladu s člankom 16. stavkom 3. Uredbe o zajedničkim odredbama (10),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. veljače 2017. naslovljeno „Nedostatak prometnih veza u pograničnim područjima” (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. veljače 2017. naslovljeno „Nedostatak prometnih veza u pograničnim područjima” (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o kohezijskoj politici te istraživačkim i inovacijskim strategijama za pametnu specijalizaciju (RIS3) (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o kohezijskoj politici te istraživačkim i inovacijskim strategijama za pametnu specijalizaciju (RIS3) (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o europskoj teritorijalnoj suradnji – najbolje prakse i inovativne mjere (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o europskoj teritorijalnoj suradnji – najbolje prakse i inovativne mjere (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. svibnja 2016. o novim alatima za teritorijalni razvoj u kohezijskoj politici za razdoblje 2014. –2020.: integrirana teritorijalna ulaganja (ITI) i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD) (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. svibnja 2016. o novim alatima za teritorijalni razvoj u kohezijskoj politici za razdoblje 2014. –2020.: integrirana teritorijalna ulaganja (ITI) i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD) (14),

| — | uzimajući u obzir zaključke i preporuke skupine na visokoj razini za praćenje pojednostavljenja za korisnike europskih strukturnih i investicijskih fondova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke i preporuke skupine na visokoj razini za praćenje pojednostavljenja za korisnike europskih strukturnih i investicijskih fondova,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0266/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0266/2018),

| A. | budući da EU i njegovi neposredni susjedi u Europskom udruženju slobodne trgovine (EFTA) imaju 40 unutarnjih kopnenih granica i unutarnjih graničnih regija EU-a, a te regije čine 40 % teritorija Unije i u njima živi 30 % stanovništva EU-a i stvara gotovo trećinu BDP-a EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da EU i njegovi neposredni susjedi u Europskom udruženju slobodne trgovine (EFTA) imaju 40 unutarnjih kopnenih granica i unutarnjih graničnih regija EU-a, a te regije čine 40 % teritorija Unije i u njima živi 30 % stanovništva EU-a i stvara gotovo trećinu BDP-a EU-a;

| B. | budući da granične regije, osobito one s manjom gustoćom naseljenosti, imaju uglavnom teže uvjete za društveni i gospodarski razvoj te su općenito manje uspješne od ostalih regija u državama članicama i njihov puni gospodarski potencijal nije iskorišten; |
| --- | --- |

B.

budući da granične regije, osobito one s manjom gustoćom naseljenosti, imaju uglavnom teže uvjete za društveni i gospodarski razvoj te su općenito manje uspješne od ostalih regija u državama članicama i njihov puni gospodarski potencijal nije iskorišten;

| C. | budući da fizičke i/ili zemljopisne prepreke također doprinose ograničavanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije među graničnim regijama u EU-u i izvan EU-a, osobito u slučaju planinskih regija; |
| --- | --- |

C.

budući da fizičke i/ili zemljopisne prepreke također doprinose ograničavanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije među graničnim regijama u EU-u i izvan EU-a, osobito u slučaju planinskih regija;

| D. | budući da unatoč već poduzetim naporima i dalje postoje prepreke, uglavnom administrativne, jezične i pravne, koje otežavaju rast, gospodarski i društveni razvoj i koheziju među graničnim regijama i unutar tih regija; |
| --- | --- |

D.

budući da unatoč već poduzetim naporima i dalje postoje prepreke, uglavnom administrativne, jezične i pravne, koje otežavaju rast, gospodarski i društveni razvoj i koheziju među graničnim regijama i unutar tih regija;

| E. | budući da bi se prema procjenama Komisije iz 2017. uklanjanjem samo 20 % postojećih prepreka u graničnim regijama njihov BDP povećao za 2 %, odnosno oko 91 milijardu EUR, što bi značilo otprilike jedan milijun novih radnih mjesta; naglašava da je opće poznato da teritorijalna suradnja, uključujući prekograničnu suradnju, donosi istinsku i vidljivu dodanu vrijednost, osobito građanima EU-a koji žive uz unutarnje granice; |
| --- | --- |

E.

budući da bi se prema procjenama Komisije iz 2017. uklanjanjem samo 20 % postojećih prepreka u graničnim regijama njihov BDP povećao za 2 %, odnosno oko 91 milijardu EUR, što bi značilo otprilike jedan milijun novih radnih mjesta; naglašava da je opće poznato da teritorijalna suradnja, uključujući prekograničnu suradnju, donosi istinsku i vidljivu dodanu vrijednost, osobito građanima EU-a koji žive uz unutarnje granice;

| F. | budući da je ukupan broj prekograničnih radnika i studenata koji su zaposleni u drugoj državi EU-a oko 2 milijuna, od čega je 1,3 milijuna radnika, što predstavlja 0,6 % svih zaposlenika u 28 država članica EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da je ukupan broj prekograničnih radnika i studenata koji su zaposleni u drugoj državi EU-a oko 2 milijuna, od čega je 1,3 milijuna radnika, što predstavlja 0,6 % svih zaposlenika u 28 država članica EU-a;

| G. | budući da je u aktualnom višegodišnjem financijskom okviru (VFO) 95 % sredstava za transeuropske prometne mreže (TEN-T) i Instrument za povezivanje Europe namijenjeno za osnovne koridore mreže TEN-T, dok mali projekti koji se odnose na sveobuhvatnu mrežu i intervencije spajanja na mrežu TEN-T, bez obzira na njihovu ključnu ulogu u rješavanju posebnih pitanja te u razvijanju prekograničnih odnosa i gospodarstava, često nisu prihvatljivi za sufinanciranje ili nacionalno financiranje; |
| --- | --- |

G.

budući da je u aktualnom višegodišnjem financijskom okviru (VFO) 95 % sredstava za transeuropske prometne mreže (TEN-T) i Instrument za povezivanje Europe namijenjeno za osnovne koridore mreže TEN-T, dok mali projekti koji se odnose na sveobuhvatnu mrežu i intervencije spajanja na mrežu TEN-T, bez obzira na njihovu ključnu ulogu u rješavanju posebnih pitanja te u razvijanju prekograničnih odnosa i gospodarstava, često nisu prihvatljivi za sufinanciranje ili nacionalno financiranje;

| H. | budući da i Komisija namjerava predstaviti svoje stajalište o regijama uz unutarnje morske granice; |
| --- | --- |

H.

budući da i Komisija namjerava predstaviti svoje stajalište o regijama uz unutarnje morske granice;

| I. | budući da bi Komisija trebala donijeti stajalište i u pogledu višestrukih izazova s kojima se suočavaju regije uz vanjske granice EU-a, uključujući najudaljenije regije, ruralna područja, područja zahvaćena industrijskom tranzicijom i regije koje trpe zbog udaljenosti, izoliranosti ili regije koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama u skladu s člankom 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU); |
| --- | --- |

I.

budući da bi Komisija trebala donijeti stajalište i u pogledu višestrukih izazova s kojima se suočavaju regije uz vanjske granice EU-a, uključujući najudaljenije regije, ruralna područja, područja zahvaćena industrijskom tranzicijom i regije koje trpe zbog udaljenosti, izoliranosti ili regije koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama u skladu s člankom 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU);

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije naslovljenu „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a”koja je rezultat dviju godina istraživanja i rasprava te kojom se pruža vrijedan uvid u izazove i prepreke s kojima se suočavaju regije uz unutarnje granice EU-a; u tom kontekstu naglašava da je važno koristiti i objavljivati dobre prakse i priče o uspjehu, kako je to učinjeno u komunikaciji Komisije, te poziva da se povede slična analiza u pogledu regija uz vanjske granice EU-a; |
| --- | --- |

1.

Suočavanje s trajnim preprekama

| 2. | ističe da je pristup javnim uslugama, u skladu s njihovim razvojem, od ključne važnosti za 150 milijuna osoba koje žive u unutarnjim prekograničnim područjima, a često ga otežavaju brojne pravne i administrativne prepreke, uključujući jezične; stoga poziva Komisiju i države članice da ulože najveće moguće napore i ojačaju suradnju kako bi se te prepreke uklonile te da promiču i uspostave primjenu e-uprave, osobito kad je riječ o zdravstvenim uslugama, prijevozu, izgradnji ključne fizičke infrastrukture, obrazovanju, mobilnosti radne snage, okolišu te propisima, prekograničnoj trgovini i razvoju poslovanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da su problemi i izazovi s kojima se suočavaju granične regije u određenoj mjeri zajednički, ali se i razlikuju od regije do regije, odnosno među državama članicama, te ovise o posebnim pravnim, administrativnim, gospodarskim i zemljopisnim značajkama određene regije, zbog čega je potreban individualni pristup svakoj od tih regija; prepoznaje općenito zajednički razvojni potencijal prekograničnih regija; potiče prilagođene, integrirane i lokalne pristupe, kao što je lokalni razvoj pod vodstvom zajednice (CLLD); |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da različiti pravni i institucionalni okviri država članica mogu u graničnim regijama dovesti do pravne nesigurnosti, koja rezultira povećanjem potrebnog vremena i troškova za provedbu projekata, a predstavlja i dodatnu prepreku za građane, institucije i poduzeća u graničnim regijama te često otežava dobre inicijative; stoga naglašava da je poželjna veća komplementarnost, bolja koordinacija i komunikacija, interoperabilnost i spremnost za uklanjanje prepreka među državama članicama ili barem na razini graničnih regija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uviđa poseban položaj pograničnih radnika koje najviše pogađaju izazovi koji postoje u graničnim regijama, uključujući osobito priznavanje diploma i ostalih kvalifikacija stečenih nakon prekvalifikacije, zdravstvenu skrb, prijevoz i pristup informacijama o slobodnim radnim mjestima, socijalnom osiguranju i poreznim sustavima; u tom kontekstu poziva države članice da ulože veće napore za prevladavanje tih prepreka te regionalnim i lokalnim vlastima u graničnim regijama omoguće veće ovlasti i sredstva te dovoljnu fleksibilnost radi boljeg usklađivanja susjednih pravnih i administrativnih nacionalnih sustava kako bi se poboljšala kvaliteta života prekograničnih radnika; naglašava u tom kontekstu važnost širenja i primjene najboljih praksi u cijelom EU-u; naglašava da su ti problemi još složeniji za prekogranične radnike koji odlaze u zemlje koje nisu u EU-u ili iz njih dolaze; |
| --- | --- |

5.

| 6. | skreće pozornost na izazove povezane s poslovnim aktivnostima koje se obavljaju u graničnim regijama, posebno kad je riječ o primjeni i provedbi radnog i trgovačkog prava, oporezivanju, javnoj nabavi ili sustavima socijalnog osiguranja; poziva države članice i regije da bolje usklade i usuglase relevantne pravne odredbe s izazovima koje predstavljaju prekogranična područja te promiču komplementarnost i ostvare konvergenciju pravnih okvira kako bi se omogućila veća pravna dosljednost i fleksibilnost u provedbi nacionalnog zakonodavstva te kako bi se poboljšalo širenje informacija o prekograničnim pitanjima, na primjer uspostavom jedinstvenih kontaktnih točaka, da bi se radnicima i poduzećima omogućilo da ispune svoje obveze i u potpunosti ostvare svoja prava u skladu sa zahtjevima zakonodavnog sustava države članice u kojoj pružaju svoje usluge; poziva na bolje korištenje postojećih rješenja i osiguranje financiranja postojećih struktura suradnje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava razočaranje zbog toga što u komunikaciju Komisije nije uključena posebna procjena malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi), uključujući dodatnu potporu koja im se može pružiti; smatra da se MSP-ovi suočavaju s posebnim izazovima kad je riječ prekograničnoj interakciji koja uključuje, ali nije ograničena na izazove povezane s jezikom, administrativnim kapacitetom, kulturnim razlikama i razilaženjima u pravnim sustavima; naglašava da je rješavanje tih izazova posebno važno jer MSP-ovi zapošljavaju 67 % radnika u nefinancijskom sektoru poslovanja u EU-u i stvaraju 57 % dodane vrijednosti (15); |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da su u prekograničnim regijama, posebno onima niže gustoće naseljenosti, usluge prijevoza, osobito kad je riječ o uslugama prekograničnog javnog prijevoza, i dalje nedovoljno razvijene i koordinirane, djelomično zbog veza koje nedostaju ili koje se ne koriste, što otežava prekograničnu mobilnost i izglede za gospodarski razvoj; nadalje, ističe da i složeni regulatorni i administrativni dogovori imaju posebno negativan učinak na prekograničnu prometnu infrastrukturu; skreće pozornost na postojeći potencijal za razvoj održivog prijevoza, prvenstveno utemeljenog na javnom prijevozu i u tom pogledu očekuje predstojeću studiju Komisije o željezničkim vezama koje nedostaju duž unutarnjih granica EU-a; ističe da bi se svaka takva studija ili buduće preporuke trebale među ostalim temeljiti na informacijama i iskustvima lokalnih, regionalnih i nacionalnih vlasti te bi se u njima u obzir trebali uzeti svi prijedlozi za prekograničnu suradnju te, gdje ona već postoji, za bolju prekograničnu povezanost i poziva prekogranične regionalne vlasti da predlože načine za prevladavanje postojećih razlika u prometnoj mreži; podsjeća da dio postojeće željezničke infrastrukture više nije u upotrebi zbog pomanjkanja potpore; naglašava koristi koje daljnji razvoj plovnih putova može imati za lokalna i regionalna gospodarstva; traži da se dio Instrumenta za povezivanje Europe, za koji će se dodijeliti odgovarajući proračun, namijeni za izgradnju veza koje nedostaju u održivoj prometnoj infrastrukturi u graničnim regijama; naglašava da je potrebno riješiti prometna uska grla koja otežavaju gospodarske aktivnosti kao što su prijevoz i turizam te putovanja građana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primjećuje da privlačnost prekograničnih područja za život i ulaganja uvelike ovisi o kvaliteti života, dostupnosti javnih i komercijalnih usluga za građane i poduzeća te o kvaliteti prijevoza, a to su uvjeti koji se mogu ispuniti i očuvati jedino u bliskoj suradnji nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti, kao i poduzeća s obje strane granice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žali zbog činjenice što različiti i složeni postupci prethodnog odobrenja zdravstvenih usluga te načini njihova plaćanja i povrata troškova koji se primjenjuju, administrativna opterećenja za pacijente kad je riječ o prekograničnim konzultacijama sa specijalistima, neusklađenost u uporabi tehnologije i razmjeni podataka o pacijentu te nedostatak ujedinjenih dostupnih informacija ne samo da ograničavaju dostupnost s obje strane granice i time otežavaju potpunu uporabu zdravstvenih ustanova, nego i ometaju hitne službe i službe spašavanja u obavljanju prekograničnih intervencija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava ulogu koju granične regije EU-a mogu imati u pogledu okoliša i njegova očuvanja jer su onečišćenje okoliša i prirodne katastrofe često prekogranična pitanja; u tom kontekstu podupire prekogranične projekte za zaštitu okoliša u regijama uz vanjsku granicu EU-a jer se te regije često suočavaju s ekološkim izazovima prouzročenima različitim ekološkim standardima i propisima u susjednim državama EU-a; također poziva na bolju suradnju i koordinaciju u upravljanju unutarnjim vodama kako bi se spriječile elementarne nepogode poput poplava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da hitno rješava probleme koji proizlaze iz fizičkih i zemljopisnih prepreka među graničnim regijama; |
| --- | --- |

12.

Jačanje suradnje i povjerenja

| 13. | smatra da su uzajamno povjerenje, politička volja i fleksibilan pristup među dionicima na više razina, od lokalne do nacionalne, uključujući civilno društvo, od ključne važnosti za prevladavanje navedenih trajnih prepreka; smatra da se vrijednost kohezijske politike za granične regije temelji na cilju poticanja zapošljavanja i rasta te da se to djelovanje mora pokrenuti na razini Unije i država članica te na regionalnoj i lokalnoj razini; stoga poziva na bolju koordinaciju i dijalog te učinkovitiju razmjenu informacija i daljnju razmjenu najboljih praksi među vlastima, posebno na lokalnoj i regionalnoj razini; apelira na Komisiju i države članice da poboljšaju tu suradnju i namijene sredstva za strukture suradnje kako bi se osigurala odgovarajuća funkcionalna i financijska autonomija lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava važnost obrazovanja i kulture, a posebno mogućnosti za ulaganje većih napora kako bi se poticala višejezičnost i interkulturni dijalog u graničnim regijama; naglašava potencijal škola i lokalnih masovnih medija u tim nastojanjima te potiče države, regije i općine duž unutarnjih granica da u svoje kurikule od predškolske razine uvedu podučavanje jezika susjednih zemalja; povrh toga, ističe važnost poticanja višejezičnog pristupa na svim razinama uprave; |
| --- | --- |

14.

| 15. | snažno poziva države članice da olakšaju i potaknu međusobno priznavanje i bolje razumijevanje certifikata, diploma te strukovnih i profesionalnih kvalifikacija među susjednim regijama; stoga potiče uključivanje posebnih vještina u kurikul radi povećanja mogućnosti za prekogranično zapošljavanje, uključujući potvrđivanje i priznavanje vještina; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče različite mjere kojima je cilj borba protiv svih oblika diskriminacije u graničnim regijama i uklanjanje prepreka za ranjive osobe pri pronalaženju zaposlenja i integraciji u društvo; u tom pogledu podržava promicanje i razvoj socijalnih poduzeća u graničnim regijama kao izvora radnih mjesta, posebno za ranjive skupine kao što su nezaposleni mladi i osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja Akcijski plan EU-a za e-upravu 2016. –2020. (16) kao sredstvo za postizanje učinkovite i uključive javne uprave te uviđa posebnu vrijednost tog plana za mjere pojednostavljenja u graničnim regijama; napominje da je interoperabilnost postojećih sustava e-uprave potrebna na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini uprave; međutim, zabrinut je zbog nepotpune provedbe plana u nekim državama članicama; zabrinut je i zbog često nedovoljne interoperabilnosti elektroničkih sustava vlasti te niske razine internetskih usluga dostupnih stranim poduzetnicima za početak poslovanja u drugoj zemlji; stoga poziva države članice da poduzmu mjere kako bi potencijalnim korisnicima iz susjednih područja olakšale pristup svojim digitalnim uslugama, što obuhvaća i jezične alate, te poziva vlasti u graničnim regijama da uspostave elektroničke portale za razvoj prekograničnih poslovnih inicijativa; apelira na države članice te regionalne i lokalne vlasti da ojačaju svoje napore u vezi s projektima e-uprave koji će pozitivno utjecati na život i rad građana koji žive uz granice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da se neke regije uz unutarnje i vanjske granice suočavaju s ozbiljnim izazovima u vezi s migracijom koji često nadilaze kapacitete graničnih regija te potiče na primjereno korištenje programa Interreg kao i razmjenu dobrih praksi između lokalnih i regionalnih vlasti u graničnim regijama u okviru integracije izbjeglica koje se nalaze pod međunarodnom zaštitom; naglašava da je potrebna potpora i koordinacija na europskoj razini te da nacionalne vlade trebaju podupirati lokalne i regionalne vlasti u suočavanju s tim izazovima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potiče Komisiju da predstavi svoje stajalište o načinu na koji se suočiti s izazovima s kojima se susreću regije uz unutarnje morske granice te regije uz vanjske granice; poziva na dodatnu potporu za prekogranične projekte regija uz vanjske granice EU-a i graničnih regija susjednih zemalja, posebno regija onih trećih zemalja koje su uključene u proces integracije u EU; u tom kontekstu ponavlja da su značajke svih graničnih regija i izazovi s kojima se suočavaju u određenoj mjeri zajednički, no da je za njih potreban diferenciran i prilagođen pristup; naglašava da je osobitu pozornost i odgovarajuću potporu potrebno posvetiti najudaljenijim regijama uz vanjske granice EU-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da bi se u okviru buduće kohezijske politike u obzir trebale uzeti regije EU-a koje su najviše pogođene posljedicama izlaska Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije te da bi im trebalo pružiti odgovarajuću pomoć, osobito onima koje će zbog toga postati regije uz (morske ili kopnene) granice EU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice da poboljšaju komplementarnost svojih zdravstvenih usluga u graničnim regijama i osiguraju istinsku suradnju u pružanju hitnih usluga poput liječničkih, policijskih i vatrogasnih intervencija kako bi se osiguralo da se poštuju prava pacijenata, kako je predviđeno u Direktivi o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi, te poveća dostupnost i kvaliteta usluga; poziva države članice, regije i općine da sklope bilateralne ili multilateralne okvirne sporazume o prekograničnoj zdravstvenoj suradnji i u tom kontekstu skreće pozornost na takozvana područja ZOAST (Zones Organisées d'Accès aux Soins Transfrontaliers) u kojima stanovništvo iz graničnih teritorija može dobiti zdravstvenu skrb s obje strane granice u određenim zdravstvenim ustanovama bez ikakvih administrativnih ili financijskih prepreka i koja su postala mjerilo za prekograničnu suradnju u području zdravstva u cijeloj Europi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da razmotri mogućnosti za unapređenje suradnje i prevladavanje prepreka za regionalni razvoj na vanjskim granicama sa susjednim regijama, osobito s regijama zemalja koje se pripremaju za pristupanje EU-u; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava važnost malih i prekograničnih projekata u zbližavanju ljudi, čime se otvaraju nove prilike za lokalni razvoj; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da je važno učiti iz primjera uspješnosti nekih graničnih regija te i dalje iskorištavati njihov potencijal; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava važnost sporta kao alata za olakšavanje integracije zajednica koje žive u graničnim regijama te poziva države članice i Europsku komisiju da dodijele odgovarajuće ekonomske resurse za programe teritorijalne suradnje kako bi se financirala lokalna sportska infrastruktura; |
| --- | --- |

25.

Iskorištavanje alata EU-a za bolju usklađenost

| 26. | naglašava vrlo važnu i pozitivnu ulogu programa europske teritorijalne suradnje, posebno programa prekogranične suradnje u gospodarskom i društvenom razvoju i koheziji graničnih regija, uključujući regije uz morske i vanjske granice; pozdravlja činjenicu da je u prijedlogu VFO-a za razdoblje 2021. –2027., koji je iznijela Komisija, europska teritorijalna suradnja zadržana kao važan cilj, s izraženijom ulogom u kohezijskoj politici nakon 2020., te poziva na znatno povećan proračun, osobito za prekogranični dio; ističe vidljivu europsku dodanu vrijednost europske teritorijalne suradnje te poziva Vijeće da s tim u vezi prihvati predloženi proračun; istodobno ističe da je potrebno pojednostaviti programe, osigurati bolju koherentnost europske teritorijalne suradnje s općim ciljevima EU-a te programe učiniti fleksibilnima kako bi se bolje riješili lokalni i regionalni izazovi, smanjilo administrativno opterećenje za korisnike i olakšala veća ulaganja u održive prometne infrastrukture preko programa prekogranične suradnje; poziva vlasti u prekograničnim regijama da intenzivnije koriste potporu predviđenu u okviru tih programa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da Europskom parlamentu redovito dostavlja izvješće o popisu prepreka koje su uklonjene u području prekogranične suradnje; potiče Komisiju da poboljša korištenje postojećih inovativnih instrumenata koji doprinose tekućoj modernizaciji i produbljivanju prekogranične suradnje, kao što su središnja točka za granice, ojačan SOLVIT te jedinstveni digitalni pristupnik, čiji je cilj koordinirati stručno znanje i savjetovanja o prekograničnim regionalnim aspektima, te da razvije nove instrumente; poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za to da je javna uprava u pravilu digitalna u mjeri u kojoj je to moguće kako bi se osigurale sveobuhvatne digitalne javne usluge za građane i poduzeća u graničnim regijama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da je važno da Komisija prikuplja informacije o prekograničnoj interakciji za bolji i informiraniji postupak odlučivanja u suradnji s državama članicama, regijama i općinama te da podupire i financira pilot-projekte, programe, studije, analize i teritorijalna istraživanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva na bolje iskorištavanje potencijala makroregionalnih strategija EU-a za rješavanje izazova povezanih s graničnim regijama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da bi kohezijska politika trebala biti više usmjerena na ulaganja u ljude jer se gospodarstva graničnih regija mogu potaknuti učinkovitom kombinacijom ulaganja u inovacije, ljudski kapital, dobro upravljanje i institucionalni kapacitet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | žali što još nije u potpunosti iskorišten potencijal Europske grupacije za teritorijalnu suradnju, što bi djelomično mogla biti posljedica zadrški regionalnih i lokalnih vlasti, a djelomično njihov strah od prijenosa nadležnosti te trajna nedovoljna osviještenost o njihovim nadležnostima; poziva na to da se brzo utvrde i riješe svi ostali mogući uzroci te situacije; poziva Komisiju da predloži mjere kako bi se prevladale prepreke za učinkovitu primjenu tog instrumenta; podsjeća da bi primarna uloga Komisije u programima europske teritorijalne suradnje trebala biti olakšavanje suradnje među državama članicama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na to da se razmotre iskustva brojnih postojećih euroregija koje objedinjuju regije na vanjskim i unutarnjim granicama EU-a kako bi se unaprijedile mogućnosti za gospodarski i društveni razvoj te kvaliteta života građana koji žive u graničnim regijama; poziva na procjenu rada euroregija u području regionalne suradnje i njihova odnosa s inicijativama i radom graničnih regija EU-a kako bi se koordinirali i optimizirali rezultati njihova rada u tom području; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da procjena teritorijalnog učinka doprinosi boljem razumijevanju prostornog utjecaja politika; poziva Komisiju da razmotri mogućnost da pri predlaganju zakonodavnih inicijativa EU-a da snažniju ulogu procjeni teritorijalnog učinka; |
| --- | --- |

33.

| 34. | snažno vjeruje da bi europska prekogranična konvencija, u slučaju teritorijalno ograničene prekogranične infrastrukture ili usluge (npr. bolnica ili tramvajska linija) koja bi omogućila primjenu nacionalnog normativnog okvira i/ili standarda samo jedne od dviju ili nekoliko dotičnih zemalja, dodatno smanjila prekogranične prepreke; u tom kontekstu pozdravlja nedavno objavljen Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu (COM(2018)0373); |
| --- | --- |

34.

| 35. | iščekuje budući prijedlog uredbe Komisije o instrumentu za upravljanje prekograničnom suradnjom kako bi se ocijenila njegova korisnost za predmetne regije; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, nacionalnim i regionalnim parlamentima država članica, Odboru regija i Europskom socijalnom i gospodarskom odboru. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 259.

(3)  SL L 210, 31.7.2006., str. 19.

(4)  SL L 88, 4.4.2011., str. 45.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0067.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0105.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0254.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0245.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0222.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0053.

(11)  SL C 207, 30.6.2017., str. 19.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0320.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0321.

(14)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0211.

(15)  Godišnje izvješće o MSP-ovima za 2016./2017., str. 6.

(16)  Komunikacija Komisije od 19. travnja 2016. naslovljena „Akcijski plan EU-a za e-upravu 2016. –2020. Ubrzavanje digitalne transformacije uprave”(COM(2016)0179).

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/31

---

P8_TA(2018)0331

Mjere za sprječavanje zlostavljanja i seksualnog uznemiravanja na radnom mjestu, na javnim mjestima i u političkom životu u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o mjerama za sprječavanje i borbu protiv zlostavljanja i spolnog uznemiravanja na radnom mjestu, na javnim mjestima i u političkom životu u EU-u (2018/2055(INI))

(2019/C 433/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 8., 10., 19. i 157. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 8., 10., 19. i 157. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, koja je stupila na snagu donošenjem Ugovora iz Lisabona u prosincu 2009. (1), a posebno njezine članke 1., 20., 21., 23. i 31., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, koja je stupila na snagu donošenjem Ugovora iz Lisabona u prosincu 2009. (1), a posebno njezine članke 1., 20., 21., 23. i 31.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava iz 2014. godine naslovljeno „Nasilje nad ženama: istraživanje na razini EU-a” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava iz 2014. godine naslovljeno „Nasilje nad ženama: istraživanje na razini EU-a” (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga, u kojoj se definiraju i osuđuju uznemiravanje i spolno uznemiravanje (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga, u kojoj se definiraju i osuđuju uznemiravanje i spolno uznemiravanje (4),

| — | uzimajući u obzir Indeks ravnopravnosti spolova Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Indeks ravnopravnosti spolova Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE),

| — | uzimajući u obzir publikaciju Europskog instituta za ravnopravnost spolova naslovljenu „Nasilje nad ženama, djevojkama i djevojčicama na internetu”iz lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Europskog instituta za ravnopravnost spolova naslovljenu „Nasilje nad ženama, djevojkama i djevojčicama na internetu”iz lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjavu od 19. srpnja 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca, koju je dala predsjednička trojka EU-a (Estonija, Bugarska i Austrija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu od 19. srpnja 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca, koju je dala predsjednička trojka EU-a (Estonija, Bugarska i Austrija),

| — | uzimajući u obzir pravne instrumente UN-a u području ljudskih prava, pogotovo prava žena, poput Povelje UN-a, Opće deklaracije o ljudskim pravima, Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima te o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Konvencije o iskorjenjivanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i njezinog Protokola, Konvencije protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravne instrumente UN-a u području ljudskih prava, pogotovo prava žena, poput Povelje UN-a, Opće deklaracije o ljudskim pravima, Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima te o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Konvencije o iskorjenjivanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i njezinog Protokola, Konvencije protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja,

| — | uzimajući u obzir druge instrumente UN-a o spolnom uznemiravanju i nasilju nad ženama, poput Bečke deklaracije i Akcijskog programa od 25. lipnja 1993., koji su usvojeni na Svjetskoj konferenciji o ljudskim pravima, Deklaracije Opće skupštine Ujedinjenih naroda o iskorjenjivanju nasilja nad ženama od 20. prosinca 1993., Rezolucije o sprečavanju kriminala i kaznenopravnim mjerama za iskorjenjivanje nasilja nad ženama od 21. srpnja 1997., izvješća posebnih izvjestitelja UN-a za nasilje nad ženama i Opće preporuke br. 19 Odbora CEDAW, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir druge instrumente UN-a o spolnom uznemiravanju i nasilju nad ženama, poput Bečke deklaracije i Akcijskog programa od 25. lipnja 1993., koji su usvojeni na Svjetskoj konferenciji o ljudskim pravima, Deklaracije Opće skupštine Ujedinjenih naroda o iskorjenjivanju nasilja nad ženama od 20. prosinca 1993., Rezolucije o sprečavanju kriminala i kaznenopravnim mjerama za iskorjenjivanje nasilja nad ženama od 21. srpnja 1997., izvješća posebnih izvjestitelja UN-a za nasilje nad ženama i Opće preporuke br. 19 Odbora CEDAW,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje, koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama, i zaključne dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking +5 (2000.), Peking +10 (2005.), Peking +15 (2010.) i Peking +20 (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje, koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama, i zaključne dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking +5 (2000.), Peking +10 (2005.), Peking +15 (2010.) i Peking +20 (2015.),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (5)(Direktiva o pravima žrtava), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (5)(Direktiva o pravima žrtava),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2012., koji je podnijela Komisija, o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (Direktiva o ženama u upravnim odborima) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2012., koji je podnijela Komisija, o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (Direktiva o ženama u upravnim odborima) (COM(2012)0614),

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o uznemiravanju i nasilju na radnome mjestu od 26. travnja 2007., koji su sklopili ETUC/CES, BUSINESSEUROPE, UEAPME i CEEP, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o uznemiravanju i nasilju na radnome mjestu od 26. travnja 2007., koji su sklopili ETUC/CES, BUSINESSEUROPE, UEAPME i CEEP,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske mreže tijela za ravnopravnost (EQUINET) naslovljeno „Daljnja prisutnost diskriminacije, uznemiravanja i neravnopravnosti žena. Rad tijela za ravnopravnost na razvoju nove strategije Europske komisije za rodnu ravnopravnost”, objavljeno 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske mreže tijela za ravnopravnost (EQUINET) naslovljeno „Daljnja prisutnost diskriminacije, uznemiravanja i neravnopravnosti žena. Rad tijela za ravnopravnost na razvoju nove strategije Europske komisije za rodnu ravnopravnost”, objavljeno 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće EQUINET-a naslovljeno: „Rodno utemeljeno uznemiravanje i spolno uznemiravanje: podržavanje rada tijela za ravnopravnost”, objavljeno 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EQUINET-a naslovljeno: „Rodno utemeljeno uznemiravanje i spolno uznemiravanje: podržavanje rada tijela za ravnopravnost”, objavljeno 2014.,

| — | uzimajući u obzir Istanbulsku konvenciju o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji., a posebno njezine članke 2. i 40. (6), te Rezoluciju Parlamenta od 12. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Istanbulsku konvenciju o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji., a posebno njezine članke 2. i 40. (6), te Rezoluciju Parlamenta od 12. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (7),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 20. rujna 2001. o uznemiravanju na radnom mjestu (8), od 26. studenoga 2009. o iskorjenjivanju nasilja nad ženama (9), od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama nove okvirne politike EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (10), od 15. prosinca 2011. o reviziji sredinom provedbenog razdoblja Europske strategije o zdravlju i sigurnosti na radu za razdoblje između 2007. i 2012. (11), od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama i popratnu procjenu europske dodane vrijednosti iz studenog 2013. (12) te od 24. studenoga 2016. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 20. rujna 2001. o uznemiravanju na radnom mjestu (8), od 26. studenoga 2009. o iskorjenjivanju nasilja nad ženama (9), od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama nove okvirne politike EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (10), od 15. prosinca 2011. o reviziji sredinom provedbenog razdoblja Europske strategije o zdravlju i sigurnosti na radu za razdoblje između 2007. i 2012. (11), od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama i popratnu procjenu europske dodane vrijednosti iz studenog 2013. (12) te od 24. studenoga 2016. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (13),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. –2015. (14), od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013. (15) i od 24. listopada 2017. o legitimnim mjerama za zaštitu zviždača koji objavljivanjem povjerljivih podataka trgovačkih društava i javnih tijela djeluju u javnom interesu (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. –2015. (14), od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013. (15) i od 24. listopada 2017. o legitimnim mjerama za zaštitu zviždača koji objavljivanjem povjerljivih podataka trgovačkih društava i javnih tijela djeluju u javnom interesu (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2017. o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u EU-u (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2017. o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u EU-u (17),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske konfederacije sindikata naslovljeno „Sigurni kod kuće, sigurni na radnom mjestu – Strategije sindikata za sprječavanje, upravljanje i iskorjenjivanje zlostavljanja na radnom mjestu i nasilja nad ženama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske konfederacije sindikata naslovljeno „Sigurni kod kuće, sigurni na radnom mjestu – Strategije sindikata za sprječavanje, upravljanje i iskorjenjivanje zlostavljanja na radnom mjestu i nasilja nad ženama”,

| — | uzimajući u obzir izvješće sa sastanka stručnjaka o nasilju nad ženama i muškarcima u poslovnom svijetu (od 3. do 6. listopada 2016.), koji je organizirala Međunarodna organizacija rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće sa sastanka stručnjaka o nasilju nad ženama i muškarcima u poslovnom svijetu (od 3. do 6. listopada 2016.), koji je organizirala Međunarodna organizacija rada,

| — | uzimajući u obzir studiju Međuparlamentarne unije naslovljenu „Seksizam, zlostavljanje i nasilje nad zastupnicama u parlamentu”, objavljenu 2016. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Međuparlamentarne unije naslovljenu „Seksizam, zlostavljanje i nasilje nad zastupnicama u parlamentu”, objavljenu 2016. (18),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Zlostavljanje i spolno uznemiravanje na radnom mjestu, na javnim mjestima i u političkom životu u EU-u”, koju je Glavna uprava za unutarnju politiku objavila u ožujku 2018. (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Zlostavljanje i spolno uznemiravanje na radnom mjestu, na javnim mjestima i u političkom životu u EU-u”, koju je Glavna uprava za unutarnju politiku objavila u ožujku 2018. (19),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0265/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0265/2018),

| A. | budući da je ravnopravnost spolova temeljno načelo Unije, priznato u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima; budući da rodno uvjetovano nasilje proizlazi iz nejednake raspodjele moći i odgovornosti u odnosima između muškaraca i žena i povezano je s patrijarhatom i ustrajnom rodno uvjetovanom diskriminacijom; |
| --- | --- |

A.

budući da je ravnopravnost spolova temeljno načelo Unije, priznato u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima; budući da rodno uvjetovano nasilje proizlazi iz nejednake raspodjele moći i odgovornosti u odnosima između muškaraca i žena i povezano je s patrijarhatom i ustrajnom rodno uvjetovanom diskriminacijom;

| B. | budući da su starije osobe, posebno starije neudane žene, izrazito ranjiva društvena skupina kada je riječ o suočavanju s psihičkim i fizičkim uznemiravanjem te zlostavljanjem; |
| --- | --- |

B.

budući da su starije osobe, posebno starije neudane žene, izrazito ranjiva društvena skupina kada je riječ o suočavanju s psihičkim i fizičkim uznemiravanjem te zlostavljanjem;

| C. | budući da je spolno uznemiravanje u Direktivi 2002/73/EZ definirano kao „svaki neželjeni oblik verbalnog, neverbalnog ili fizičkog ponašanja spolne naravi kojim se želi povrijediti dostojanstvo osobe odnosno kojim se postiže takav učinak, posebno kad to ponašanje stvara zastrašujuće, neprijateljsko, degradirajuće, ponižavajuće ili uvredljivo okruženje”; |
| --- | --- |

C.

budući da je spolno uznemiravanje u Direktivi 2002/73/EZ definirano kao „svaki neželjeni oblik verbalnog, neverbalnog ili fizičkog ponašanja spolne naravi kojim se želi povrijediti dostojanstvo osobe odnosno kojim se postiže takav učinak, posebno kad to ponašanje stvara zastrašujuće, neprijateljsko, degradirajuće, ponižavajuće ili uvredljivo okruženje”;

| D. | budući da je tu definiciju potrebno preoblikovati s obzirom na društveni i tehnološki razvoj i stavove, koji su se s vremenom razvijali i promijenili; |
| --- | --- |

D.

budući da je tu definiciju potrebno preoblikovati s obzirom na društveni i tehnološki razvoj i stavove, koji su se s vremenom razvijali i promijenili;

| E. | budući da je za postizanje istinske ravnoteže između poslovnog i privatnog života potrebno suzbiti uznemiravanje zbog trudnoće i majčinstva; |
| --- | --- |

E.

budući da je za postizanje istinske ravnoteže između poslovnog i privatnog života potrebno suzbiti uznemiravanje zbog trudnoće i majčinstva;

| F. | budući da je spolno uznemiravanje oblik nasilja i najekstremniji je, ali ustrajan, oblik rodno uvjetovane diskriminacije; budući da oko 90 % žrtava spolnog uznemiravanja čine žene, a njih otprilike 10 % muškarci; budući da je prema istraživanju Agencije za temeljna prava provedenom u Uniji 2014. godine i naslovljenom „Nasilje nad ženama”svaka treća žena kao odrasla osoba doživjela fizičko ili spolno nasilje; budući da je u Europskoj uniji i do 55 % žena bilo izloženo spolnom uznemiravanju; budući da je 32 % svih žrtava u Uniji prijavilo da je počinitelj bio hijerarhijski nadređena osoba, kolega ili klijent; budući da je u profesijama za koje su potrebne posebne kvalifikacije ili na višim rukovodećim položajima bilo spolno uznemiravano 75 % žena; budući da je 61 % žena zaposlenih u uslužnom sektoru bilo izloženo spolnom uznemiravanju; budući da je ukupno gledano od 5 do 10 % europske radne snage u nekom trenutku podvrgnuto zlostavljanju na radnom mjestu; |
| --- | --- |

F.

budući da je spolno uznemiravanje oblik nasilja i najekstremniji je, ali ustrajan, oblik rodno uvjetovane diskriminacije; budući da oko 90 % žrtava spolnog uznemiravanja čine žene, a njih otprilike 10 % muškarci; budući da je prema istraživanju Agencije za temeljna prava provedenom u Uniji 2014. godine i naslovljenom „Nasilje nad ženama”svaka treća žena kao odrasla osoba doživjela fizičko ili spolno nasilje; budući da je u Europskoj uniji i do 55 % žena bilo izloženo spolnom uznemiravanju; budući da je 32 % svih žrtava u Uniji prijavilo da je počinitelj bio hijerarhijski nadređena osoba, kolega ili klijent; budući da je u profesijama za koje su potrebne posebne kvalifikacije ili na višim rukovodećim položajima bilo spolno uznemiravano 75 % žena; budući da je 61 % žena zaposlenih u uslužnom sektoru bilo izloženo spolnom uznemiravanju; budući da je ukupno gledano od 5 do 10 % europske radne snage u nekom trenutku podvrgnuto zlostavljanju na radnom mjestu;

| G. | budući da su i spolno i psihičko zlostavljanje u zapošljavanju zabranjeni na razini EU-a, uključujući u vezi s pristupom zapošljavanju, strukovnim obrazovanjem i promaknućima, te da su pokriveni odredbama o zdravlju i sigurnosti na radu; |
| --- | --- |

G.

budući da su i spolno i psihičko zlostavljanje u zapošljavanju zabranjeni na razini EU-a, uključujući u vezi s pristupom zapošljavanju, strukovnim obrazovanjem i promaknućima, te da su pokriveni odredbama o zdravlju i sigurnosti na radu;

| H. | budući da institucije i agencije EU-a imaju odgovornost nastaviti poboljšavati uspostavljene mehanizme uvođenjem najučinkovitijih pravila u cilju podizanja razine osviještenosti o tome što je spolno uznemiravanje i zaštite radnika; |
| --- | --- |

H.

budući da institucije i agencije EU-a imaju odgovornost nastaviti poboljšavati uspostavljene mehanizme uvođenjem najučinkovitijih pravila u cilju podizanja razine osviještenosti o tome što je spolno uznemiravanje i zaštite radnika;

| I. | budući da se spolno uznemiravanje u velikoj mjeri ne prijavljuje zbog slabe društvene osviještenosti o tom pitanju, straha i srama od razgovora s drugima o toj temi, straha od otkaza, poteškoća u prikupljanju dokaza, nedovoljnih kanala za prijavljivanje i praćenje te za zaštitu žrtava i zbog normalizacije nasilja; |
| --- | --- |

I.

budući da se spolno uznemiravanje u velikoj mjeri ne prijavljuje zbog slabe društvene osviještenosti o tom pitanju, straha i srama od razgovora s drugima o toj temi, straha od otkaza, poteškoća u prikupljanju dokaza, nedovoljnih kanala za prijavljivanje i praćenje te za zaštitu žrtava i zbog normalizacije nasilja;

| J. | budući da prijavljivanje spolnog uznemiravanja na radnom mjestu u mnogim slučajevima može dovesti do toga da žrtva dobije otkaz ili bude izolirana na radnom mjestu; budući da lakša kaznena djela koja se ne procesuiraju daju povoda za počinjenje težih kaznenih djela; |
| --- | --- |

J.

budući da prijavljivanje spolnog uznemiravanja na radnom mjestu u mnogim slučajevima može dovesti do toga da žrtva dobije otkaz ili bude izolirana na radnom mjestu; budući da lakša kaznena djela koja se ne procesuiraju daju povoda za počinjenje težih kaznenih djela;

| K. | budući da zlostavljanje i spolno uznemiravanje i dalje predstavljaju ozbiljne probleme u nizu društvenih situacija, uključujući na radnom mjestu, na javnim mjestima, na virtualnim mjestima kao što je internet i u političkom životu te da se sve češće provodi s pomoću novih tehnologija, primjerice, na internetskim stranicama ili društvenim mrežama, gdje se počinitelji zbog anonimnosti osjećaju sigurno; |
| --- | --- |

K.

budući da zlostavljanje i spolno uznemiravanje i dalje predstavljaju ozbiljne probleme u nizu društvenih situacija, uključujući na radnom mjestu, na javnim mjestima, na virtualnim mjestima kao što je internet i u političkom životu te da se sve češće provodi s pomoću novih tehnologija, primjerice, na internetskim stranicama ili društvenim mrežama, gdje se počinitelji zbog anonimnosti osjećaju sigurno;

| L. | budući da u kontekstu pojave novih oblika organizacije rada i društvenog života te nestanka granica između privatnog, profesionalnog i društvenog života može doći do intenziviranja negativnog ponašanja usmjerenog na pojedince ili društvene skupine; budući da postoje različiti oblici zlostavljanja na radnom mjestu, i u vertikalnim odnosima (počinitelj je nadređena ili podređena osoba) i u horizontalnim odnosima (počinitelji su kolege na istoj hijerarhijskoj razini); |
| --- | --- |

L.

budući da u kontekstu pojave novih oblika organizacije rada i društvenog života te nestanka granica između privatnog, profesionalnog i društvenog života može doći do intenziviranja negativnog ponašanja usmjerenog na pojedince ili društvene skupine; budući da postoje različiti oblici zlostavljanja na radnom mjestu, i u vertikalnim odnosima (počinitelj je nadređena ili podređena osoba) i u horizontalnim odnosima (počinitelji su kolege na istoj hijerarhijskoj razini);

| M. | budući da su spolno i psihičko uznemiravanje fenomeni koji obuhvaćaju žrtve i počinitelje svih dobi, profila obrazovanja, kultura, prihoda i socijalnih statusa te budući da taj fenomen ostavlja fizičke, seksualne, emocionalne i psihičke posljedice na žrtvu; budući da su rodni stereotipi i seksizam, uključujući seksistički govor mržnje, na internetu i izvan njega, temeljni uzroci mnogih oblika nasilja i diskriminacije protiv žena i sprječavaju osnaživanje žena; |
| --- | --- |

M.

budući da su spolno i psihičko uznemiravanje fenomeni koji obuhvaćaju žrtve i počinitelje svih dobi, profila obrazovanja, kultura, prihoda i socijalnih statusa te budući da taj fenomen ostavlja fizičke, seksualne, emocionalne i psihičke posljedice na žrtvu; budući da su rodni stereotipi i seksizam, uključujući seksistički govor mržnje, na internetu i izvan njega, temeljni uzroci mnogih oblika nasilja i diskriminacije protiv žena i sprječavaju osnaživanje žena;

| N. | budući da Direktiva o pravima žrtava definira rodno uvjetovano nasilje kao povredu temeljnih sloboda žrtve te uključuje spolno nasilje (uključujući silovanje, spolno zlostavljanje i uznemiravanje); budući da je ženama koje su žrtve rodno uvjetovanog nasilja i njihovoj djeci često potrebna posebna potpora i zaštita zbog velike opasnosti od ponovljene viktimizacije, zastrašivanja i odmazde povezane s takvim nasiljem; |
| --- | --- |

N.

budući da Direktiva o pravima žrtava definira rodno uvjetovano nasilje kao povredu temeljnih sloboda žrtve te uključuje spolno nasilje (uključujući silovanje, spolno zlostavljanje i uznemiravanje); budući da je ženama koje su žrtve rodno uvjetovanog nasilja i njihovoj djeci često potrebna posebna potpora i zaštita zbog velike opasnosti od ponovljene viktimizacije, zastrašivanja i odmazde povezane s takvim nasiljem;

| O. | budući da se nasilje u poslovnom svijetu često rješava na nesustavan način koji uglavnom podrazumijeva fokus na vidljivije oblike nasilja, kao što je fizičko nasilje; budući da, međutim, spolno i psihičko uznemiravanje mogu imati još destruktivnije učinke na dotičnog pojedinca; |
| --- | --- |

O.

budući da se nasilje u poslovnom svijetu često rješava na nesustavan način koji uglavnom podrazumijeva fokus na vidljivije oblike nasilja, kao što je fizičko nasilje; budući da, međutim, spolno i psihičko uznemiravanje mogu imati još destruktivnije učinke na dotičnog pojedinca;

| P. | budući da su seksistički postupci i povezano spolno uznemiravanje s kojim se žene mogu suočiti na radnom mjestu jedan od čimbenika koji doprinose odvraćanju žena s tržišta rada, što negativno utječe na njihovu financijsku neovisnost i obiteljske prihode; |
| --- | --- |

P.

budući da su seksistički postupci i povezano spolno uznemiravanje s kojim se žene mogu suočiti na radnom mjestu jedan od čimbenika koji doprinose odvraćanju žena s tržišta rada, što negativno utječe na njihovu financijsku neovisnost i obiteljske prihode;

| Q. | budući da žene koje su žrtve uznemiravanja i nasilja u ruralnim i udaljenim područjima Europske unije često imaju teži pristup punoj pomoći i zaštiti od nasilnika; |
| --- | --- |

Q.

budući da žene koje su žrtve uznemiravanja i nasilja u ruralnim i udaljenim područjima Europske unije često imaju teži pristup punoj pomoći i zaštiti od nasilnika;

| R. | budući da fizičko i verbalno uznemiravanje, uključujući ono počinjeno na internetu, ima štetan utjecaj ne samo kratkoročno nego i dugoročno, i uzrokuje primjerice stres, tešku depresiju, a neke žrtve počine i samoubojstvo, što potvrđuje porast takvih prijavljenih slučajeva; budući da osim negativnih zdravstvenih posljedica, zlostavljanje i spolno uznemiravanje na radnom mjestu imaju negativne posljedice i na karijeru pojedinca, na organizacije i društvo, kao što su veća stopa izostajanja, smanjena produktivnost i kvaliteta usluge te gubitak ljudskog kapitala; |
| --- | --- |

R.

budući da fizičko i verbalno uznemiravanje, uključujući ono počinjeno na internetu, ima štetan utjecaj ne samo kratkoročno nego i dugoročno, i uzrokuje primjerice stres, tešku depresiju, a neke žrtve počine i samoubojstvo, što potvrđuje porast takvih prijavljenih slučajeva; budući da osim negativnih zdravstvenih posljedica, zlostavljanje i spolno uznemiravanje na radnom mjestu imaju negativne posljedice i na karijeru pojedinca, na organizacije i društvo, kao što su veća stopa izostajanja, smanjena produktivnost i kvaliteta usluge te gubitak ljudskog kapitala;

| S. | budući da je pravom EU-a propisano da svaka država članica te europske institucije i agencije moraju osigurati postojanje tijela za jednakost koje pruža neovisnu pomoć žrtvama uznemiravanja, provodi neovisna ispitivanja, prikuplja relevantne, raščlanjene, usporedive podatke, provodi istraživanja o definicijama i klasifikacijama, objavljuje neovisna izvješća i donosi preporuke o pitanjima zapošljavanja i osposobljavanja, o pristupu i opskrbi robom i uslugama te za samozaposlene; |
| --- | --- |

S.

budući da je pravom EU-a propisano da svaka država članica te europske institucije i agencije moraju osigurati postojanje tijela za jednakost koje pruža neovisnu pomoć žrtvama uznemiravanja, provodi neovisna ispitivanja, prikuplja relevantne, raščlanjene, usporedive podatke, provodi istraživanja o definicijama i klasifikacijama, objavljuje neovisna izvješća i donosi preporuke o pitanjima zapošljavanja i osposobljavanja, o pristupu i opskrbi robom i uslugama te za samozaposlene;

| T. | budući da zbog razlike u politikama i zakonodavstvima država članica žene u Europskoj uniji nisu jednako zaštićene od rodno uvjetovanog nasilja te spolnog i psihičkog uznemiravanja; budući da pravosudni sustavi ženama ne pružaju uvijek dovoljno potpore; budući da su počinitelji rodno uvjetovanog nasilja često osobe koje žrtva već poznaje te je u brojnim slučajevima žrtva u položaju ovisnosti, što pogoršava njezin strah od prijavljivanja nasilja; |
| --- | --- |

T.

budući da zbog razlike u politikama i zakonodavstvima država članica žene u Europskoj uniji nisu jednako zaštićene od rodno uvjetovanog nasilja te spolnog i psihičkog uznemiravanja; budući da pravosudni sustavi ženama ne pružaju uvijek dovoljno potpore; budući da su počinitelji rodno uvjetovanog nasilja često osobe koje žrtva već poznaje te je u brojnim slučajevima žrtva u položaju ovisnosti, što pogoršava njezin strah od prijavljivanja nasilja;

| U. | budući da su sve države članice EU-a potpisale Istanbulsku konvenciju, no nisu je još sve ratificirale, što onemogućuje njezinu punu provedbu; |
| --- | --- |

U.

budući da su sve države članice EU-a potpisale Istanbulsku konvenciju, no nisu je još sve ratificirale, što onemogućuje njezinu punu provedbu;

| V. | budući da su seksizam te spolno i psihičko uznemiravanje zastupnica u parlamentu stvarne i raširene pojave; budući da počinitelji uznemiravanja i nasilja ne samo da dolaze iz redova političkih protivnika, nego također mogu biti članovi iste političke stranke te vjerski vođe, pripadnici lokalne vlasti, čak i članovi obitelji; |
| --- | --- |

V.

budući da su seksizam te spolno i psihičko uznemiravanje zastupnica u parlamentu stvarne i raširene pojave; budući da počinitelji uznemiravanja i nasilja ne samo da dolaze iz redova političkih protivnika, nego također mogu biti članovi iste političke stranke te vjerski vođe, pripadnici lokalne vlasti, čak i članovi obitelji;

| W. | budući da političari, kao izabrani predstavnici građana, imaju ključnu odgovornost biti pozitivan uzor u sprečavanju i borbi protiv spolnog uznemiravanja u društvu; |
| --- | --- |

W.

budući da političari, kao izabrani predstavnici građana, imaju ključnu odgovornost biti pozitivan uzor u sprečavanju i borbi protiv spolnog uznemiravanja u društvu;

| X. | budući da se legitimitet žena u političkom životu i dalje povremeno osporava te budući da su žene žrtve stereotipa koji ih obeshrabruju od sudjelovanja u politici, što je posebno izraženo gdje god su žene u politici slabije zastupljene; |
| --- | --- |

X.

budući da se legitimitet žena u političkom životu i dalje povremeno osporava te budući da su žene žrtve stereotipa koji ih obeshrabruju od sudjelovanja u politici, što je posebno izraženo gdje god su žene u politici slabije zastupljene;

| Y. | budući da ni svi nacionalni i regionalni parlamenti, ni sva lokalna vijeća nemaju uspostavljene posebne strukture i unutarnja pravila kojima se utvrđuju odgovarajući kanali za osiguravanje sigurnog, povjerljivog prijavljivanja i postupanja s pritužbama za uznemiravanje; budući da tečajevi o spolnom i psihičkom uznemiravanju trebaju biti obavezni za sve osoblje i zastupnike u parlamentima, uključujući Europski parlament; |
| --- | --- |

Y.

budući da ni svi nacionalni i regionalni parlamenti, ni sva lokalna vijeća nemaju uspostavljene posebne strukture i unutarnja pravila kojima se utvrđuju odgovarajući kanali za osiguravanje sigurnog, povjerljivog prijavljivanja i postupanja s pritužbama za uznemiravanje; budući da tečajevi o spolnom i psihičkom uznemiravanju trebaju biti obavezni za sve osoblje i zastupnike u parlamentima, uključujući Europski parlament;

| Z. | budući da je obiteljsko nasilje problem koji obuhvaća i radno mjesto jer može utjecati na sudjelovanje i uspješnost žrtve u radu te na sigurnost na radu; |
| --- | --- |

Z.

budući da je obiteljsko nasilje problem koji obuhvaća i radno mjesto jer može utjecati na sudjelovanje i uspješnost žrtve u radu te na sigurnost na radu;

| AA. | budući da se spolno i psihičko uznemiravanje ne događaju samo na radnom mjestu nego i na javnim mjestima, uključujući formalna i neformalna obrazovna okruženja, u zdravstvenim ustanovama i prostorima za razonodu, na ulici i u javnom prijevozu; |
| --- | --- |

AA.

budući da se spolno i psihičko uznemiravanje ne događaju samo na radnom mjestu nego i na javnim mjestima, uključujući formalna i neformalna obrazovna okruženja, u zdravstvenim ustanovama i prostorima za razonodu, na ulici i u javnom prijevozu;

| AB. | budući da se za uhođenje i uznemiravanje na internetu koriste informacijske i komunikacijske tehnologije za uhođenje, uznemiravanje, nadziranje ili manipuliranje osobe; budući da uznemiravanje na internetu predstavlja poseban problem za mlade žene, koje sve više koriste te medije; budući da je 20 % mladih žena (u dobi od 18 do 29 godina) u EU-28 doživjelo uznemiravanje na internetu; |
| --- | --- |

AB.

budući da se za uhođenje i uznemiravanje na internetu koriste informacijske i komunikacijske tehnologije za uhođenje, uznemiravanje, nadziranje ili manipuliranje osobe; budući da uznemiravanje na internetu predstavlja poseban problem za mlade žene, koje sve više koriste te medije; budući da je 20 % mladih žena (u dobi od 18 do 29 godina) u EU-28 doživjelo uznemiravanje na internetu;

| AC. | budući da je ispitivanje iz 2016. pokazalo da je više od polovice ispitanih žena doživjelo neki oblik spolnog uznemiravanja na radnom mjestu u Ujedinjenoj Kraljevini, ali da njih četiri od pet to nije prijavilo svom poslodavcu (20); |
| --- | --- |

AC.

budući da je ispitivanje iz 2016. pokazalo da je više od polovice ispitanih žena doživjelo neki oblik spolnog uznemiravanja na radnom mjestu u Ujedinjenoj Kraljevini, ali da njih četiri od pet to nije prijavilo svom poslodavcu (20);

| AD. | budući da nove tehnologije također mogu biti pomoć u analiziranju, razumijevanju i sprečavanju slučajeva nasilja; |
| --- | --- |

AD.

budući da nove tehnologije također mogu biti pomoć u analiziranju, razumijevanju i sprečavanju slučajeva nasilja;

| AE. | budući da žene, a posebno mlade žene, doživljavaju zlostavljanje ili spolno uznemiravanje s pomoću novih tehnologija, primjerice, internetskih stranica ili društvenih mreža, koje se nekad organizira na tajnim forumima ili skupinama na društvenim mrežama; budući da takvi napadi uključuju prijetnje silovanjem, smrću, pokušaje hakiranja i objavu privatnih informacija i fotografija; budući da se procjenjuje da je u kontekstu raširenog korištenja internetskih medija i društvenih mreža svaka deseta djevojčica do svoje 15. godine već doživjela neki oblik nasilja na internetu, uključujući uhođenje i uznemiravanje; budući da su zlostavljanju i nasilju na internetu posebno izložene žene koje imaju javnu ulogu, među ostalim novinarke te posebno pripadnice skupine LGBTI ili žene s invaliditetom, te budući da su neke zbog toga morale napustiti društvene mreže jer su osjetile fizički strah, stres, probleme s koncentracijom, strah od odlaska kući i brigu za svoje bližnje; |
| --- | --- |

AE.

budući da žene, a posebno mlade žene, doživljavaju zlostavljanje ili spolno uznemiravanje s pomoću novih tehnologija, primjerice, internetskih stranica ili društvenih mreža, koje se nekad organizira na tajnim forumima ili skupinama na društvenim mrežama; budući da takvi napadi uključuju prijetnje silovanjem, smrću, pokušaje hakiranja i objavu privatnih informacija i fotografija; budući da se procjenjuje da je u kontekstu raširenog korištenja internetskih medija i društvenih mreža svaka deseta djevojčica do svoje 15. godine već doživjela neki oblik nasilja na internetu, uključujući uhođenje i uznemiravanje; budući da su zlostavljanju i nasilju na internetu posebno izložene žene koje imaju javnu ulogu, među ostalim novinarke te posebno pripadnice skupine LGBTI ili žene s invaliditetom, te budući da su neke zbog toga morale napustiti društvene mreže jer su osjetile fizički strah, stres, probleme s koncentracijom, strah od odlaska kući i brigu za svoje bližnje;

| AF. | budući da se sprečavanje uznemiravanja u radnom okruženju može postići samo ako poduzeća i iz privatnog i iz javnog sektora stvore radnu kulturu u kojoj su žene ravnopravne, a zaposlenici se jedni prema drugima odnose s poštovanjem; |
| --- | --- |

AF.

budući da se sprečavanje uznemiravanja u radnom okruženju može postići samo ako poduzeća i iz privatnog i iz javnog sektora stvore radnu kulturu u kojoj su žene ravnopravne, a zaposlenici se jedni prema drugima odnose s poštovanjem;

| AG. | budući da je prema istraživanjima uznemiravanje rašireno u radnom okruženju gdje muškarci dominiraju na rukovodećim položajima, a žene imaju malo ovlasti, kao što su industrija medija i zabave, ali događa se i u tehničkim i pravnim poduzećima, u prodaji te u mnogim drugim sektorima ako pretežno muška uprava tolerira seksualizirano ponašanje prema radnicima; budući da je u poduzećima s više žena na rukovodećim položajima manje slučajeva spolnog uznemiravanja; |
| --- | --- |

AG.

budući da je prema istraživanjima uznemiravanje rašireno u radnom okruženju gdje muškarci dominiraju na rukovodećim položajima, a žene imaju malo ovlasti, kao što su industrija medija i zabave, ali događa se i u tehničkim i pravnim poduzećima, u prodaji te u mnogim drugim sektorima ako pretežno muška uprava tolerira seksualizirano ponašanje prema radnicima; budući da je u poduzećima s više žena na rukovodećim položajima manje slučajeva spolnog uznemiravanja;

Opće preporuke

| 1. | snažno osuđuje sve oblike nasilja nad ženama koji su opisani u CEDAW-u i Istanbulskoj konvenciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da spolno uznemiravanje predstavlja kršenje ljudskih prava povezano s patrijarhalnim strukturama moći koje je hitno potrebno promijeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da svi muškarci imaju središnju ulogu u okončavanju svih oblika uznemiravanja i spolnog nasilja; poziva Komisiju i sve države članice da aktivno uključe muškarce u kampanje za podizanje razine osviještenosti i prevenciju te u obrazovne kampanje za rodnu ravnopravnost; ističe da se kampanje za prevenciju moraju usredotočiti i na lakša kaznena djela; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da mjere i kampanje za podizanje razine osviještenosti u cilju sprečavanja nasilja nad djevojčicama, djevojkama i ženama moraju obuhvaćati i dječake i da se moraju organizirati u ranim fazama obrazovanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju i države članice da nadziru provode li se pravilno direktive EU-a kojima se zabranjuje spolno uznemiravanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice da razviju sveobuhvatne nacionalne akcijske planove i zakonodavstvo za sprečavanje nasilja nad ženama te da pritom posebno vode računa da se tijelima za ravnopravnost osiguraju odgovarajući resursi, uključujući tečajeve za osoblje i dostatna financijska sredstava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da prikupi primjere najbolje prakse u borbi protiv spolnog i psihičkog uznemiravanja i uznemiravanja zbog trudnoće i majčinstva na radnom mjestu i u drugim područjima te da dobivene rezultate podijeli u što većem krugu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju odgovarajuće i prikladne mehanizme financiranja programa i mjera za borbu protiv spolnog i psihičkog uznemiravanja žena na svim razinama, uz usmjeravanje posebne pozornosti na korištenje novih tehnologija i mogućnosti koje se pružaju inovacijama, primjerice, većim ulaganjem u istraživanja i inovacije kojima je cilj iskorijeniti tu pojavu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva europsku ombudsmanicu da prikupi podatke o različitim postojećim pravilima o zaštiti unutar institucija i agencija EU-a te da donese obvezujuće zaključke kako bi se pravila uskladila s najboljim standardima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žali zbog toga što neke države članice još nisu ratificirale Istanbulsku konvenciju i poziva sve države članice koje to još nisu učinile da je ratificiraju i u cijelosti provedu bez odgode; nadalje, poziva države članice koje su već ratificirale Istanbulsku konvenciju da je u potpunosti provedu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju i države članice da s pomoću boljih i znanstveno pouzdanijih studija osiguraju točan uvid u pitanje spolnog uznemiravanja u cijeloj Uniji, uključujući nove izazove kao što je zlostavljanje na internetu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja novu sveobuhvatnu javnu raspravu, među ostalim na društvenim mrežama, koja doprinosi definiranju novih granica u pogledu spolnog uznemiravanja i prihvatljivog ponašanja; posebno pozdravlja inicijative poput pokreta #MeToo i izražava snažnu podršku svim ženama i djevojkama koje su sudjelovale u toj kampanji, uključujući one koje su razotkrile svoje napadače; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Europsku komisiju da podnese prijedlog o borbi protiv zlostavljanja i spolnog uznemiravanja na radnom mjestu, na javnim mjestima i u političkom životu te da njime obuhvati ažuriranu i sveobuhvatnu definiciju uznemiravanja (spolnog i drugih oblika) i zlostavljanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da se potrebno boriti protiv ustrajnog i dugotrajnog uznemiravanja ili zastrašivanja radnika koje dovodi ili kojim se želi dovesti do njihova ponižavanja, izoliranja ili isključivanja iz kruga kolega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da u suradnji s Eurostatom i Europskim institutom za ravnopravnost spolova poboljšaju, promiču i osiguraju sustavno prikupljanje relevantnih i usporedivih podataka raščlanjenih po spolu i dobi o slučajevima spolne i rodno uvjetovane diskriminacije i psihičkog uznemiravanja, uključujući uznemiravanje na internetu, na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; potiče udruge poslodavaca, sindikate i poslodavce da aktivno sudjeluju u procesu prikupljanja podataka pružanjem stručnog znanja iz pojedinih sektora i zanimanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da je za dobivanje usporedivih podataka o učestalosti spolnog uznemiravanja i zlostavljanja po državama članicama potrebno prednost dati većoj razini osviještenosti i prepoznavanju problema, što je moguće postići ulaganjem zajedničkih napora u širenje informacija i organiziranje tečajeva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponavlja svoj poziv Komisiji da donese prijedlog direktive o suzbijanju svih oblika nasilja nad ženama, djevojkama i djevojčicama te rodno uvjetovanog nasilja, koji bi trebao sadržavati zajedničke definicije različitih vrsta nasilja nad ženama, uključujući ažuriranu i sveobuhvatnu definiciju uznemiravanja (spolnog i drugih oblika) i zlostavljanja, te zajedničke pravne standarde o kriminalizaciji nasilja nad ženama; poziva Komisiju da predstavi sveobuhvatnu strategiju EU-a protiv svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, uključujući spolno uznemiravanje i zlostavljanje žena, djevojaka i djevojčica, na temelju svjedočenja žena u obliku priča i iskustava iz prve ruke; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice da osiguraju dostatna javna sredstva kako bi se osiguralo da su službenici za provedbu zakona, suci i svi javni službenici koji rješavaju slučajeve zlostavljanja i spolnog uznemiravanja osposobljeni da razumiju nasilje i uznemiravanje na radnom mjestu i izvan njega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice da zajamče visokokvalitetne, lako dostupne i dostatno financirane specijalizirane službe za žrtve rodno uvjetovanog nasilja i spolnog i psihičkog uznemiravanja te da prepoznaju da su ti oblici nasilja nad ženama povezani i da se u njihovom rješavanju mora upotrebljavati holistički pristup kojim se teže obuhvatiti i društveno-kulturni aspekti koji dovode do nasilja nad ženama i staviti specijaliziranim službama na raspolaganje tehnološke alate za praćenje i sprečavanje tih vrsta nasilja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice te lokalna i regionalna tijela da pripreme odgovarajuće planove i sredstva kako bi se žrtvama nasilja i uznemiravanja u ruralnim i udaljenim područjima zajamčilo da im pristup pomoći i zaštiti nije onemogućen ili ograničen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Europsku komisiju da u cilju suzbijanja novih oblika rodno uvjetovanog nasilja, kao što je uznemiravanje na internetu, proširi definiciju nezakonitog govora mržnje, kako je u pravu EU-a definiran Okvirnom odlukom o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kazneno-pravnim sredstvima, tako da se u nju uključi mizoginija te da osigura da su ta kaznena djela obuhvaćena i Kodeksom ponašanja za borbu protiv nezakonitog govora mržnje na internetu; poziva na izradu obrazovnih programa kako bi se žene potaknulo da poboljšaju svoje vještine u novim tehnologijama da bi bile spremnije suočiti se sa svim oblicima spolnog uznemiravanja i zlostavljanja na internetu te potiče specijalizirane službe da surađuju kako bi se uspostavili sustavi podataka i resursa kojima se može nadzirati i analizirati problem rodno uvjetovanog nasilja bez kršenja nove Opće uredbe o zaštiti podataka (Uredba (EU) 2016/679); |
| --- | --- |

21.

| 22. | nadalje, osuđuje raširenu pojavu spolnog uznemiravanja i drugih oblika zlostavljanja, posebno u internetskim igrama i na društvenim mrežama, te potiče medijske kompanije i operatere da prate i bez odlaganja reagiraju na svaki slučaj uznemiravanja; stoga poziva na različite mjere, uključujući podizanje razine osviještenosti, posebne tečajeve i interna pravila o disciplinskim sankcijama za počinitelje, te psihološku i/ili pravnu pomoć žrtvama takvih oblika ponašanja, u cilju sprečavanja i borbe protiv zlostavljanja i spolnog uznemiravanja na radnom mjestu te u internetskom okruženju; |
| --- | --- |

22.

Nasilje na radnom mjestu

| 23. | naglašava da države članice, lokalna i regionalna tijela, udruge poslodavaca i sindikati trebaju pod hitno shvatiti s kojim se prepreke žene suočavaju prilikom prijavljivanja spolnog uznemiravanja, rodno uvjetovane diskriminacije i nasilja te da stoga trebaju podupirati i poticati žene da prijavljuju među ostalim slučajeve spolnog uznemiravanja, rodno uvjetovane diskriminacije, uznemiravanja zbog trudnoće i majčinstva i zlostavljanja bez straha od mogućih posljedica i da trebaju uspostaviti mehanizme kojima se žene osnažuje i podupire u sigurnoj prijavi slučajeva zlostavljanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice da uvedu aktivne i učinkovite politike za sprečavanje i borbu protiv svih oblika nasilja nad ženama, uključujući spolno uznemiravanje, seksizam i zlostavljanje s kojima se suočava većina žena na radnom mjestu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da su hitno potrebni standardi o nasilju i uznemiravanju na radnom mjestu, koji bi vladama, poslodavcima, poduzećima i sindikatima trebali pružiti zakonodavni okvir za djelovanje na svim razinama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da su neki sektori i zanimanja više izloženi nasilju, posebno sektor zdravstva, javnih hitnih službi, politike, obrazovanja, prometa, rada u kućanstvu, poljoprivrede i ruralnog gospodarstva te tekstilni, odjevni, kožarski i obućarski sektor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | napominje da su određene skupine radnika izloženije zlostavljanju i nasilju na radnom mjestu, posebno trudnice i roditelji, žene s invaliditetom, migrantice, pripadnice autohtonih naroda, pripadnici skupine LGBTI i žene koje rade nepuno radno vrijeme, kao pripravnice ili na određeno vrijeme; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da neželjeno ponašanje može istovremeno potjecati iz različitih izvora ili istovremeno biti povezano s profesionalnim, privatnim ili društvenim životom, što negativno utječe na sve pojedince, profesionalne skupine ili društvene skupine u tim područjima života; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice da uvedu mjere za sprječavanje i borbu protiv nasilja i uznemiravanja na radnom mjestu osmišljavanjem politika kojima se utvrđuju preventivne mjere, djelotvorni, transparentni i povjerljivi postupci za rješavanje pritužbi, stroge i odvraćajuće sankcije za počinitelje, sveobuhvatne informacije i tečajevi kako bi se osiguralo da radnici razumiju politike i postupke te podržalo poduzeća u izradi akcijskih planova za provedbu svih tih mjera; naglašava da se te mjere ne bi smjele uključivati u postojeće strukture ako su rodno uvjetovane prepreke već dio tih struktura; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice da u suradnji sa specijaliziranim psiholozima ulažu u osposobljavanje inspektora rada te da osiguraju da poduzeća i organizacije žrtvama pružaju kvalificiranu stručnu i psihološku potporu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice i socijalne partnere da i javna i privatna poduzeća i organizacije potiču da za sve zaposlenike i rukovodeći kadar organiziraju obavezne tečajeve o spolnom uznemiravanju i zlostavljanju; ističe da bi učinkoviti tečajevi trebali biti interaktivni, redoviti, prilagođeni određenom radnom mjestu i da bi ih trebali voditi vanjski stručnjaci; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da se vrlo mali broj slučajeva uznemiravanja prijavljuje i naglašava da je važno da u svakoj organizaciji postoje osposobljeni povjerljivi savjetnici koji žrtvama daju potporu, pomažu u prijavljivanju i pružaju pravnu pomoć; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da bi poduzeća trebala imati pristup nulte tolerancije prema spolnom uznemiravanju i politike kojima se takav pristup potiče te da poduzeća trebaju osigurati da su svi zaposlenici upoznati s tim politikama, postupcima prijave i svojim pravima i odgovornostima u pogledu spolnog uznemiravanja na radnom mjestu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva medijske kuće da zaštite i podrže novinare koji su žrtve zlostavljanja na internetu te da primjenjuju niz dobrih praksi kao što su kampanje za podizanje razine osviještenosti, odgovarajući tečajevi za rukovodeći kadar, među ostalim o sprečavanju prebacivanja krivnje na žrtve i sekundarne viktimizacije, mjere za poboljšanje sigurnosti na internetu te pružanje pravne potpore osobama pri podnošenju prijave; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice da poduzmu mjere kako bi osigurale jednaku plaću za žene i muškarce kao sredstvo izbjegavanja zlouporabe moći i da promiču rodnu ravnopravnost i poštovanje ljudskog dostojanstva, što predstavlja temelj u borbi protiv nasilja nad ženama; naglašava da bi jednakost plaća trebalo zajamčiti njihovom transparentnošću te osiguravanjem prava na informacije navodnim žrtvama, osiguravanjem jednakog postupanja i jednakih mogućnosti zapošljavanja za žene i muškarce te osiguravanjem i olakšavanjem pristupa žena radnim mjestima za donošenje odluka i višim rukovodećim položajima i u javnom i u privatnom sektoru, čime bi se osigurala uravnotežena zastupljenost žena u upravnim odborima; stoga poziva Komisiju i Vijeće da ulože veće napore kako bi se prekinulo blokiranje Direktive o ženama u upravnim odborima, koja je na čekanju u Vijeću od 2013. godine; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra da je potreban sveobuhvatan pristup nasilju na radnom mjestu, koji treba uključivati priznavanje supostojanja zlostavljanja, spolnog uznemiravanja i uznemiravanja zbog trudnoće i majčinstva s različitim oblicima neplaćenog rada u formalnom i neformalnom gospodarstvu (kao što su poljoprivreda za vlastite potrebe, priprema hrane i briga za djecu i starije) i niza programa za stjecanje radnog iskustva (kao što su pripravništva, stažiranje i dobrotvorni rad); |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na brzo usvajanje revidirane Direktive o pisanoj izjavi (Direktiva Vijeća 91/533/EEZ); |
| --- | --- |

37.

| 38. | potvrđuje da se nasilje u obitelji često prenosi na radno mjesto, što ima negativan utjecaj na život radnika i produktivnost poduzeća, te da je isto moguće i u obrnutom smjeru, odnosno s radnog mjesta u obitelj; u tom kontekstu poziva Komisiju da sastavi smjernice o primjenjivosti europskih naloga za zaštitu na radnom mjestu i da pojasni pitanje odgovornosti poslodavaca; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju i države članice da prepoznaju postojanje uznemiravanja na radnom mjestu zbog trudnoće i majčinstva; |
| --- | --- |

39.

Nasilje u političkom životu

| 40. | poziva sve političare da se vode najvišim standardima ponašanja i djeluju kao odgovorni uzori u sprečavanju i borbi protiv spolnog uznemiravanja u parlamentima i izvan njih; |
| --- | --- |

40.

| 41. | osuđuje sve vrste uznemiravanja političarki na društvenim mrežama u obliku „trolova”, što obuhvaća objavljivanje seksističkih i zlonamjernih poruka, uključujući prijetnje smrću i silovanjem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava važnost uspostavljanja međustranačkih politika i postupaka za zaštitu pojedinaca izabranih za obnašanje političke dužnosti, kao i zaposlenika; |
| --- | --- |

42.

| 43. | potvrđuje da popisi jednakosti na svim razinama imaju ključnu ulogu u omogućivanju sudjelovanja žena u politici i preoblikovanju struktura moći kojima se diskriminiraju žene; poziva države članice da uvedu takve popise za izbore za Europski parlament; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva sve političke stranke, uključujući one zastupljene u Europskom parlamentu, da poduzmu konkretne korake kako bi se riješio taj problem, uključujući uvođenje akcijskih planova i preispitivanje internih propisa stranke u svrhu uvođenja politike nulte tolerancije, preventivnih mjera, postupaka za rješavanje pritužbi i odgovarajućih sankcija za počinitelje spolnog uznemiravanja i zlostavljanja žena u politici; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva nacionalne i regionalne parlamente i lokalna vijeća da žrtvama pruže punu podršku u okviru internih postupaka i/ili u suradnji s policijom, da istražuju slučajeve, vode povjerljiv registar slučajeva prijavljenih tijekom vremena, organiziraju obavezne tečajeve za sve članove osoblja i zastupnike o poštovanju i dostojanstvu te da usvoje druge najbolje prakse kako bi se u njihovim institucijama na svim razinama zajamčila nulta tolerancija; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva sve relevantne dionike da osiguraju sveobuhvatnu i brzu provedbu Rezolucije EP-a o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u EU-u iz 2017.; smatra da je dužnost Europskog parlamenta osigurati nultu stopu tolerancije prema spolnom uznemiravanju te na odgovarajući način zaštititi i podržati žrtve; imajući u vidu navedeno, poziva na sljedeće:






  — | formiranje radne skupine stručnjaka koja bi preispitala stanje u pogledu spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u Europskom parlamentu; |
| --- | --- | --- |

46.

—

formiranje radne skupine stručnjaka koja bi preispitala stanje u pogledu spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u Europskom parlamentu;

| — | procjenu i, prema potrebi, reviziju sastava nadležnih tijela Parlamenta kako bi se osigurala neovisnost i rodna ravnoteža; |
| --- | --- |

—

procjenu i, prema potrebi, reviziju sastava nadležnih tijela Parlamenta kako bi se osigurala neovisnost i rodna ravnoteža;

| — | obavezne tečajeve za sve zaposlenike i zastupnike; |
| --- | --- |

—

obavezne tečajeve za sve zaposlenike i zastupnike;

| — | određivanje roka za sveobuhvatnu provedbu svih zahtjeva iz te rezolucije; |
| --- | --- |

—

određivanje roka za sveobuhvatnu provedbu svih zahtjeva iz te rezolucije;

| 47. | poziva političare da zaposlenike na rukovodećoj razini potiču na pohađanje tih tečajeva i da ih sami prođu kako bi se izbjegao popustljiv stav rukovodstva i identificirale situacije u kojima dolazi do nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

47.

Nasilje na javnim mjestima

| 48. | poziva Komisiju da ponudi definiciju javnog prostora uzimajući u obzir stalni razvoj komunikacijskih tehnologija te da stoga tom definicijom obuhvati i „virtualne”javne prostore, kao što su društvene mreže i internetske stranice; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice da razmotre mogućnost uvođenja posebnog zakonodavstva o uznemiravanju na javnim mjestima, uključujući programe intervencije, s posebnim naglaskom na ulozi intervencije promatrača; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju i države članice da dodatno istraže uzroke i posljedice spolnog uznemiravanja na javnim mjestima, uključujući utjecaj koji bi seksističko i stereotipno oglašavanje moglo imati na pojavu nasilja i uznemiravanja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava da su kampanje za podizanje razine osviještenosti koje su usmjerene protiv rodnih stereotipa i patrijarhalnih odnosa moći te kojima se promiče nulta stopa tolerancije prema spolnom uznemiravanju jedan od najboljih alata za suzbijanje rodno uvjetovanog nasilja na javnim mjestima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da je obrazovanje o rodnoj ravnopravnosti na svim razinama temeljni alat za izbjegavanje i uklanjanje tih oblika nedoličnog ponašanja, promjenu načina razmišljanja i smanjenje kulturne tolerancije prema seksizmu i spolnom uznemiravanju; ističe da je u škole potrebno uvesti obrazovne programe i rasprave o toj temi; napominje da bi u suradnji s nevladinim organizacijama i tijelima za ravnopravnost ti programi i rasprave, ako je potrebno i primjereno, trebali uključivati informacije i rasprave o prevenciji i mjerama protiv spolnog uznemiravanja kako bi se podigla razina osviještenosti o pravima žrtava i ljude podsjetilo na vezu između uznemiravanja i objektivizacije žena; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice da potiču kampanje za podizanje razine osviještenosti u srednjim školama i da temu zlostavljanja na internetu uključe u obrazovne kurikulume u školama i na sveučilištima; posebno poziva da se nastavi uspješna kampanja za brisanje zlostavljanja na internetu („Delete Cyberbullying”) i inicijativa za sigurniji internet u cilju borbe protiv zlostavljanja i spolnog uznemiravanja kako bi se mladima, budućim građanima Europske unije, pomoglo da shvate da moramo ići u smjeru rodne ravnopravnosti i poštovanja žena; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice da u škole uvedu sustav izvješća kako bi svi slučajevi zlostavljanja na internetu bili zabilježeni; |
| --- | --- |

54.

| 55. | napominje da su se neke mjere poduzete u državama članicama pokazale djelotvornima u smanjivanju broja slučajeva uznemiravanja na javnim mjestima, kao što su službeni nadzor (povećavanje prisutnosti policije i/ili prometnog osoblja u javnom prijevozu, nadzorne kamere (CCTV)) te prirodni nadzor (bolja vidljivost i bolja rasvjeta); |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva države članice da podsjete pružatelje internetskih usluga da su dužni zaštititi potrošače na internetu i djelovati u slučajevima opetovanog zlostavljanja ili uhođenja kako bi zaštitili žrtvu, obavijestili počinitelja da takvo ponašanje ne može proći nekažnjeno i na taj način promijeniti ponašanje počinitelja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva države članice da uz pomoć informatičkih stručnjaka i odgovarajućih nadzornih tijela, na primjer policijskih službi zaduženih za telekomunikacijske sustave, u većoj mjeri nadziru internetske stranice kako bi se zaštitile žrtve zlostavljanja i spolnog uznemiravanja te, po potrebi, spriječila i kaznila kaznena djela; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva države članice da poduzmu mjere potrebne kako bi se iz medija, politike i javnog prostora uklonio govor kojim se potiče nasilno ponašanje i omalovažavaju žene, čime se krši njihovo ljudsko dostojanstvo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisiju i države članice da usklade svoja zakonodavstva i definicije rodno uvjetovanog nasilja u skladu s definicijom nasilja nad ženama iz Istanbulske konvencije kako bi se povećala učinkovitost zakona protiv uznemiravanja i zlostavljanja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju i države članice da poboljšaju mehanizme kojima se nadzire odgovarajuća provedba zakonodavstva EU-a o zabrani spolnog uznemiravanja i da tijelima za ravnopravnost u svakoj državi članici osiguraju dovoljno sredstava za borbu protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  SL C 326, 26.10.2012., str. 391.

(2)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/violence-against-women-eu-wide-survey-main-results-report

(3)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(4)  SL L 373, 21.12.2004., str. 37.

(5)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(6)  https://rm.coe.int/168008482e

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0329.

(8)  SL C 77 E, 28.3.2002., str. 138.

(9)  SL C 285 E, 21.10.2010., str. 53.

(10)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 26.

(11)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 102.

(12)  SL C 285, 29.8.2017., str. 2.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0451.

(14)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0073.

(15)  SL C 316, 30.8.2016., str. 2.

(16)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0402.

(17)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0417.

(18)  https://www.ipu.org/resources/publications/reports/2016-10/sexism-harassment-and-violence-against-women-parliamentarians

(19)  Studija – „Zlostavljanje i spolno uznemiravanje na radnom mjestu, na javnim mjestima i u političkom životu u EU-u”, Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel za prava građana i ustavna pitanja, ožujak 2018.

(20)  https://www.tuc.org.uk/sites/default/files/SexualHarassmentreport2016.pdf

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/42

---

P8_TA(2018)0332

Jezična ravnopravnost u digitalnom dobu

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o jezičnoj ravnopravnosti u digitalnom dobu (2018/2028(INI))

(2019/C 433/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 21. stavak 1. i članak 22. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 21. stavak 1. i članak 22. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti nematerijalne kulturne baštine iz 2003. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti nematerijalne kulturne baštine iz 2003. godine,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenog 2003. o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenog 2003. o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/37/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o izmjeni Direktive 2003/98/EZ o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/37/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o izmjeni Direktive 2003/98/EZ o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (2),

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2015/2240 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o uspostavi programa interoperabilnih rješenja i zajedničkih okvira za europske javne uprave, poduzetnike i građane (program ISA2) kao sredstva modernizacije javnog sektora (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2015/2240 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o uspostavi programa interoperabilnih rješenja i zajedničkih okvira za europske javne uprave, poduzetnike i građane (program ISA2) kao sredstva modernizacije javnog sektora (3),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 21. studenog 2008. o europskoj strategiji za višejezičnost (2008/C 320/01) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 21. studenog 2008. o europskoj strategiji za višejezičnost (2008/C 320/01) (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014. –2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014. –2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (5),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UN CRPD), koju je EU ratificirao 2010. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UN CRPD), koju je EU ratificirao 2010. godine,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. rujna 2008. naslovljenu „Višejezičnost: prednost za Europu i zajednička obveza”(COM(2008)0566), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. rujna 2008. naslovljenu „Višejezičnost: prednost za Europu i zajednička obveza”(COM(2008)0566),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. kolovoza 2010. naslovljenu „Digitalna agenda za Europu”(COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. kolovoza 2010. naslovljenu „Digitalna agenda za Europu”(COM(2010)0245),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. siječnja 2012. naslovljenu „Skladan okvir za uspostavu povjerenja u jedinstveno digitalno tržište za elektroničku trgovinu”(COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. siječnja 2012. naslovljenu „Skladan okvir za uspostavu povjerenja u jedinstveno digitalno tržište za elektroničku trgovinu”(COM(2011)0942),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu”(COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu”(COM(2015)0192),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenoj „Digitalna agenda za Europu”(COM(2010)0245) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenoj „Digitalna agenda za Europu”(COM(2010)0245) (6),

| — | uzimajući u obzir Preporuku o promicanju i korištenju višejezičnosti i univerzalnog pristupa virtualnom prostoru, koju je donijela Opća konferencija UNESCO-a na svojem 32. zasjedanju u Parizu 15. listopada 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku o promicanju i korištenju višejezičnosti i univerzalnog pristupa virtualnom prostoru, koju je donijela Opća konferencija UNESCO-a na svojem 32. zasjedanju u Parizu 15. listopada 2003.,

| — | uzimajući u obzir Posebno izvješće Eurobarometra br. 386 pod naslovom „Europljani i njihovi jezici”, objavljeno u lipnju 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Posebno izvješće Eurobarometra br. 386 pod naslovom „Europljani i njihovi jezici”, objavljeno u lipnju 2012.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća održanog u Barceloni 15. i 16. ožujka 2002. (SN 100/1/02 REV 1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća održanog u Barceloni 15. i 16. ožujka 2002. (SN 100/1/02 REV 1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. lipnja 1988. o znakovnim jezicima za gluhe (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. lipnja 1988. o znakovnim jezicima za gluhe (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2004. o očuvanju i promicanju kulturne raznolikosti: uloga europskih regija i međunarodnih organizacija poput UNESCO-a i Vijeća Europe (8) te svoju Rezoluciju od 4. rujna 2003. o europskim regionalnim i manje korištenim jezicima – jezicima manjina u EU-u – u kontekstu proširenja i kulturne raznolikosti (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2004. o očuvanju i promicanju kulturne raznolikosti: uloga europskih regija i međunarodnih organizacija poput UNESCO-a i Vijeća Europe (8) te svoju Rezoluciju od 4. rujna 2003. o europskim regionalnim i manje korištenim jezicima – jezicima manjina u EU-u – u kontekstu proširenja i kulturne raznolikosti (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2009. o višejezičnosti: prednost Europe i zajednička obveza (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2009. o višejezičnosti: prednost Europe i zajednička obveza (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. Veljače 2018.o zaštiti i nediskriminaciji manjina u državama članicama EU-a (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. Veljače 2018.o zaštiti i nediskriminaciji manjina u državama članicama EU-a (12),

| — | uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) i Odjela za znanstvena predviđanja (STOA) naslovljenu „Jezična ravnopravnost u digitalnom dobu – prema ljudskom jezičnom projektu”, objavljenu u ožujku 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) i Odjela za znanstvena predviđanja (STOA) naslovljenu „Jezična ravnopravnost u digitalnom dobu – prema ljudskom jezičnom projektu”, objavljenu u ožujku 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0228/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0228/2018),

| A. | budući da jezične tehnologije mogu olakšati komunikaciju za gluhe i nagluhe, slijepe i slabovidne osobe te osobe s disleksijom i da se za potrebe ovog izvješća „jezična tehnologija”odnosi na tehnologiju koja ne podržava samo govorene nego i znakovne jezike, čime se znakovni jezici priznaju kao važan element europske jezične raznolikosti; |
| --- | --- |

A.

budući da jezične tehnologije mogu olakšati komunikaciju za gluhe i nagluhe, slijepe i slabovidne osobe te osobe s disleksijom i da se za potrebe ovog izvješća „jezična tehnologija”odnosi na tehnologiju koja ne podržava samo govorene nego i znakovne jezike, čime se znakovni jezici priznaju kao važan element europske jezične raznolikosti;

| B. | budući da razvoj jezičnih tehnologija obuhvaća mnoga istraživačka područja i discipline, uključujući računalnu lingvistiku, umjetnu inteligenciju, računarstvo i lingvistiku, u primjenama kao što su npr. obrada prirodnog jezika, tekstualna analitika, govorna tehnologija i rudarenje podataka; |
| --- | --- |

B.

budući da razvoj jezičnih tehnologija obuhvaća mnoga istraživačka područja i discipline, uključujući računalnu lingvistiku, umjetnu inteligenciju, računarstvo i lingvistiku, u primjenama kao što su npr. obrada prirodnog jezika, tekstualna analitika, govorna tehnologija i rudarenje podataka;

| C. | budući da prema posebnom izvješću Eurobarometra br. 386 pod nazivom „Europljani i njihovi jezici”samo nešto više od polovine Europljana (54 %) može voditi konverzaciju na barem jednom stranom jeziku, četvrtina njih (25 %) govori najmanje dva strana jezika, a svaki deseti (10 %) aktivno se služi s barem tri strana jezika; |
| --- | --- |

C.

budući da prema posebnom izvješću Eurobarometra br. 386 pod nazivom „Europljani i njihovi jezici”samo nešto više od polovine Europljana (54 %) može voditi konverzaciju na barem jednom stranom jeziku, četvrtina njih (25 %) govori najmanje dva strana jezika, a svaki deseti (10 %) aktivno se služi s barem tri strana jezika;

| D. | budući da u Europskoj uniji postoje 24 službena jezika i više od 60 nacionalnih, regionalnih i manjinskih jezika, pored migrantskih jezika, a u skladu s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) i različiti državno priznati znakovni jezici; budući da višejezičnost predstavlja jedno od najvećih bogatstava kulturne raznolikosti u Europi i, istovremeno, jedan od najvažnijih izazova za istinsku integraciju EU-a; |
| --- | --- |

D.

budući da u Europskoj uniji postoje 24 službena jezika i više od 60 nacionalnih, regionalnih i manjinskih jezika, pored migrantskih jezika, a u skladu s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) i različiti državno priznati znakovni jezici; budući da višejezičnost predstavlja jedno od najvećih bogatstava kulturne raznolikosti u Europi i, istovremeno, jedan od najvažnijih izazova za istinsku integraciju EU-a;

| E. | budući da je potpora lokalnim zajednicama, kao što su autohtone, ruralne ili udaljene zajednice, u prevladavanju geografskih, socijalnih i gospodarskih prepreka širokopojasnom pristupu ključan preduvjet za učinkovitu politiku EU-a u području višejezičnosti; |
| --- | --- |

E.

budući da je potpora lokalnim zajednicama, kao što su autohtone, ruralne ili udaljene zajednice, u prevladavanju geografskih, socijalnih i gospodarskih prepreka širokopojasnom pristupu ključan preduvjet za učinkovitu politiku EU-a u području višejezičnosti;

| F. | budući da je višejezičnost obuhvaćena nizom javnih politika EU-a, uključujući kulturu, obrazovanje, gospodarstvo, jedinstveno digitalno tržište, cjeloživotno učenje, zapošljavanje, socijalnu uključenost, konkurentnost, mlade, civilno društvo, mobilnost, istraživanja i medije; budući da više pažnje treba posvetiti uklanjanju prepreka međukulturnom i međujezičnom dijalogu te poticanju međusobnog razumijevanja; |
| --- | --- |

F.

budući da je višejezičnost obuhvaćena nizom javnih politika EU-a, uključujući kulturu, obrazovanje, gospodarstvo, jedinstveno digitalno tržište, cjeloživotno učenje, zapošljavanje, socijalnu uključenost, konkurentnost, mlade, civilno društvo, mobilnost, istraživanja i medije; budući da više pažnje treba posvetiti uklanjanju prepreka međukulturnom i međujezičnom dijalogu te poticanju međusobnog razumijevanja;

| G. | budući da Komisija potvrđuje da jedinstveno digitalno tržište mora biti višejezično; budući da nije predložena zajednička politika EU-a za rješavanje problema jezičnih prepreka; |
| --- | --- |

G.

budući da Komisija potvrđuje da jedinstveno digitalno tržište mora biti višejezično; budući da nije predložena zajednička politika EU-a za rješavanje problema jezičnih prepreka;

| H. | budući da se jezične tehnologije rabe gotovo u svim digitalnim proizvodima i uslugama u svakodnevnoj upotrebi, s obzirom na to da se većina njih u određenoj mjeri koristi jezikom, a osobito u svim proizvodi povezanima s internetom, poput tražilica, društvenih mreža i usluga e-trgovine; budući da njihova uporaba utječe i na sektore od temeljne važnosti za svakodnevnu dobrobit europskih građana, kao što su obrazovanje, kultura i zdravlje; |
| --- | --- |

H.

budući da se jezične tehnologije rabe gotovo u svim digitalnim proizvodima i uslugama u svakodnevnoj upotrebi, s obzirom na to da se većina njih u određenoj mjeri koristi jezikom, a osobito u svim proizvodi povezanima s internetom, poput tražilica, društvenih mreža i usluga e-trgovine; budući da njihova uporaba utječe i na sektore od temeljne važnosti za svakodnevnu dobrobit europskih građana, kao što su obrazovanje, kultura i zdravlje;

| I. | budući da je prekogranična e-trgovina vrlo slaba i da je 2015. godine samo 16 % europskih građana kupilo proizvode iz drugih zemalja EU-a; budući da se jezičnim tehnologijama može doprinijeti budućoj europskoj prekograničnoj i međujezičnoj komunikaciji, potaći gospodarski rast i socijalna stabilnost te da se njima mogu smanjiti prirodne prepreke, pri čemu će se poštovati i promicati kohezija i konvergencija te jačati konkurentnost EU-a diljem svijeta; |
| --- | --- |

I.

budući da je prekogranična e-trgovina vrlo slaba i da je 2015. godine samo 16 % europskih građana kupilo proizvode iz drugih zemalja EU-a; budući da se jezičnim tehnologijama može doprinijeti budućoj europskoj prekograničnoj i međujezičnoj komunikaciji, potaći gospodarski rast i socijalna stabilnost te da se njima mogu smanjiti prirodne prepreke, pri čemu će se poštovati i promicati kohezija i konvergencija te jačati konkurentnost EU-a diljem svijeta;

| J. | budući da se tehnološki razvoj sve više temelji na jeziku i ima posljedice za rast i društvo; budući da postoji hitna potreba za većim brojem politika kojima se u obzir uzimaju jezici te za tehnološkim, ali i istinski multidisciplinarnim istraživanjem i obrazovanjem u području digitalnih komunikacija i jezičnih tehnologija te njihova odnosa prema rastu i društvu; |
| --- | --- |

J.

budući da se tehnološki razvoj sve više temelji na jeziku i ima posljedice za rast i društvo; budući da postoji hitna potreba za većim brojem politika kojima se u obzir uzimaju jezici te za tehnološkim, ali i istinski multidisciplinarnim istraživanjem i obrazovanjem u području digitalnih komunikacija i jezičnih tehnologija te njihova odnosa prema rastu i društvu;

| K. | budući da bi se ispunjavanjem cilja iz Barcelone, tj. omogućivanjem građanima sposobnosti dobre komunikacije na materinjem jeziku i još dva druga jezika osim pristupa jedinstvenom digitalnom tržištu pružile i veće mogućnosti pristupa kulturnom, obrazovnom i znanstvenom sadržaju u digitalnom obliku i građanskog sudjelovanja; budući da su dodatna sredstva i alati, prije svega oni koje pružaju jezične tehnologije, ključni za dobro upravljanje europskom višejezičnošću i promicanje individualne višejezičnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da bi se ispunjavanjem cilja iz Barcelone, tj. omogućivanjem građanima sposobnosti dobre komunikacije na materinjem jeziku i još dva druga jezika osim pristupa jedinstvenom digitalnom tržištu pružile i veće mogućnosti pristupa kulturnom, obrazovnom i znanstvenom sadržaju u digitalnom obliku i građanskog sudjelovanja; budući da su dodatna sredstva i alati, prije svega oni koje pružaju jezične tehnologije, ključni za dobro upravljanje europskom višejezičnošću i promicanje individualne višejezičnosti;

| L. | budući da je došlo do bitnih otkrića u području umjetne inteligencije i da se jezične tehnologije brzo razvijaju; budući da umjetna inteligencija usmjerena na područje jezika nudi nove mogućnosti za digitalnu komunikaciju, digitalno unaprijeđenu komunikaciju, komunikaciju koja se temelji na tehnologiji te suradnju na svim europskim jezicima (i šire), na temelju kojih se govornicima različitih jezika pruža jednak pristup informacijama i znanju te poboljšavaju funkcije informatičke mreže; |
| --- | --- |

L.

budući da je došlo do bitnih otkrića u području umjetne inteligencije i da se jezične tehnologije brzo razvijaju; budući da umjetna inteligencija usmjerena na područje jezika nudi nove mogućnosti za digitalnu komunikaciju, digitalno unaprijeđenu komunikaciju, komunikaciju koja se temelji na tehnologiji te suradnju na svim europskim jezicima (i šire), na temelju kojih se govornicima različitih jezika pruža jednak pristup informacijama i znanju te poboljšavaju funkcije informatičke mreže;

| M. | budući da bi zajedničke europske vrijednosti suradnje, solidarnosti, jednakosti, priznavanja i poštovanja trebale značiti da svi građani imaju potpun i jednak pristup digitalnim tehnologijama, čime se ne bi samo poboljšale europska kohezija i dobrobit građana nego i uspostavilo višejezično jedinstveno digitalno tržište; |
| --- | --- |

M.

budući da bi zajedničke europske vrijednosti suradnje, solidarnosti, jednakosti, priznavanja i poštovanja trebale značiti da svi građani imaju potpun i jednak pristup digitalnim tehnologijama, čime se ne bi samo poboljšale europska kohezija i dobrobit građana nego i uspostavilo višejezično jedinstveno digitalno tržište;

| N. | budući da je dostupnost tehnoloških alata kao što su video igre ili obrazovne aplikacije na manjinskim i manje korištenim jezicima od ključne važnosti za razvoj jezičnih vještina, osobito kod djece; |
| --- | --- |

N.

budući da je dostupnost tehnoloških alata kao što su video igre ili obrazovne aplikacije na manjinskim i manje korištenim jezicima od ključne važnosti za razvoj jezičnih vještina, osobito kod djece;

| O. | budući da govornici manje korištenih europskih jezika moraju imati mogućnost izražavanja u kulturno smislenim oblicima te stvaranja vlastitog kulturnog sadržaja na lokalnim jezicima; |
| --- | --- |

O.

budući da govornici manje korištenih europskih jezika moraju imati mogućnost izražavanja u kulturno smislenim oblicima te stvaranja vlastitog kulturnog sadržaja na lokalnim jezicima;

| P. | budući da su pojavom metoda kao što je duboko učenje, utemeljenih na povećanju računalne snage i pristupu golemim količinama podataka, jezične tehnologije postale stvarno rješenje za prevladavanje jezičnih barijera; |
| --- | --- |

P.

budući da su pojavom metoda kao što je duboko učenje, utemeljenih na povećanju računalne snage i pristupu golemim količinama podataka, jezične tehnologije postale stvarno rješenje za prevladavanje jezičnih barijera;

| Q. | budući da jezične barijere bitno utječu na izgradnju europskog identiteta i budućnost procesa europske integracije; budući da se građani o odlukama i politikama EU-a trebaju obavještavati na njihovu materinjem jeziku, na internetu i izvan njega; |
| --- | --- |

Q.

budući da jezične barijere bitno utječu na izgradnju europskog identiteta i budućnost procesa europske integracije; budući da se građani o odlukama i politikama EU-a trebaju obavještavati na njihovu materinjem jeziku, na internetu i izvan njega;

| R. | budući da je jezik vrlo velik dio sve veće riznice velikih podataka; |
| --- | --- |

R.

budući da je jezik vrlo velik dio sve veće riznice velikih podataka;

| S. | budući da se golema količina podataka izražava jezicima; budući da bi upravljanje jezičnim tehnologijama moglo omogućiti razvoj širokog spektra inovativnih IT proizvoda i usluga u industriji, trgovini, upravi, istraživanju, javnim uslugama i administraciji, uz smanjenje prirodnih prepreka i tržišnih troškova; |
| --- | --- |

S.

budući da se golema količina podataka izražava jezicima; budući da bi upravljanje jezičnim tehnologijama moglo omogućiti razvoj širokog spektra inovativnih IT proizvoda i usluga u industriji, trgovini, upravi, istraživanju, javnim uslugama i administraciji, uz smanjenje prirodnih prepreka i tržišnih troškova;

Trenutačne prepreke postizanju jezične ravnopravnosti u digitalnom dobu u Europi;

| 1. | žali zbog toga što se zbog nedostatka odgovarajućih politika u Europi trenutačno produbljuje tehnološki jaz između jezika koji imaju na raspolaganju adekvatne resurse i onih bez njih, bilo da je riječ o službenim jezicima, drugim službenim jezicima ili neslužbenim jezicima u EU-u; izražava žaljenje zbog činjenice da se više od 20 europskih jezika suočava s rizikom od digitalnog izumiranja; napominje da su EU i njegove institucije dužni poboljšavati, poticati i čuvati jezičnu raznolikost u Europi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe se da je digitalna tehnologija u posljednjem desetljeću znatno utjecala na razvoj jezika i da je razmjere tog utjecaja i dalje teško procijeniti; preporučuje da tvorci politika posebnu pozornost posvete studijama koje pokazuju da digitalna komunikacija šteti pismenosti mladih odraslih osoba, čime se stvaraju međugeneracijske barijere u području gramatike i pismenosti te općenito osiromašuje jezik; smatra da bi digitalna komunikacija trebala služiti proširenju, obogaćivanju i unaprjeđenju jezika i da bi se ti ciljevi trebali odražavati u nacionalnom obrazovanju u području pismenosti i politikama pismenosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da su manje korišteni europski jezici u vrlo nepovoljnom položaju zbog akutnog nedostatka alata, resursa i financiranja za istraživanja, čime se ograničava i sužava područje djelovanja istraživača, koji, čak i ako raspolažu potrebnim tehnološkim vještinama, nisu u mogućnosti ostvariti punu korist od jezičnih tehnologija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primjećuje produbljivanje digitalnoj jaza između široko korištenih i manje korištenih jezika i sve veće digitalizacije europskog društva, što dovodi do nejednakosti u pristupu informacijama, osobito za niskoobrazovane i starije osobe, osobe s malim primanjima i one u nepovoljnom položaju; ističe da bi se nejednakost smanjila kad bi sadržaj bio dostupan na različitim jezicima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da Europa, unatoč svojim snažnim znanstvenim temeljima u jezičnom inženjerstvu i tehnologiji, u vrijeme kada se pred njom zahvaljujući jezičnim tehnologijama otvaraju goleme gospodarske i kulturne mogućnosti, daleko zaostaje zbog rascjepkanosti tržišta, neodgovarajućih ulaganja u znanje i kulturu, loše usklađenih istraživanja, nedovoljnog financiranja i pravnih prepreka; nadalje, napominje da tržištem trenutačno dominiraju neeuropski akteri koji ne uzimaju u obzir posebne potrebe višejezične Europe; naglašava da je tu paradigmu potrebno promijeniti te da stvaranjem projekta posebno prilagođenog potrebama Europe treba ojačati njezin vodeći položaj u području jezičnih tehnologija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da su jezične tehnologije prvo dostupne na engleskom jeziku; svjestan je činjenice da svjetski i europski proizvođači te poduzeća često razvijaju jezične tehnologije i za veće europske jezike s relativno velikim tržištima: španjolski, francuski i njemački (iako za te jezike nedostaju resursi u nekim potpodručjima); međutim ističe da bi trebalo poduzeti opće mjere na razini EU-a (politike, financiranje, istraživanje i obrazovanje) kako bi se zajamčio razvoj jezičnih tehnologija za službene jezike EU-a koji se manje koriste te da bi trebalo poduzeti posebne mjere na razini EU-a (politike, financiranje, istraživanje i obrazovanje) kako bi se tim razvojem obuhvatili i poticali regionalni i manjinski jezici; |
| --- | --- |

6.

| 7. | inzistira na potrebi bolje primjene novih tehnoloških pristupa utemeljenih na povećanju računalne snage i boljem pristupu znatnim količinama podataka kako bi se potakao razvoj neuronskih mreža za duboko učenje na temelju kojih prirodnojezične tehnologije postaju pravo rješenje problema jezičnih prepreka; stoga poziva Komisiju da osigura dovoljno sredstava za podupiranje takvog tehnološkog napretka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da je za jezike s manjim brojem korisnika potrebna odgovarajuća potpora dionika, uključujući tiskare za dijakritičke znakove, proizvođače tipkovnica i sustave za upravljanje sadržajem, radi pravilne pohrane, obrade i prikaza sadržaja na tim jezicima; traži od Komisije da procijeni kako se ta potpora može potaknuti i postati preporuka u postupku javne nabave u EU-u; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice da potaknu upotrebu većeg broja jezika u okviru digitalnih usluga, kao što su mobilne aplikacije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sa zabrinutošću primjećuje da je jedinstveno digitalno tržište i dalje rascjepkano zbog brojnih jezičnih prepreka, između ostalog i jezičnih, koje predstavljaju smetnju internetskoj trgovini, komunikaciji na društvenim mrežama i u drugim komunikacijskim kanalima, razmjeni prekograničnog kulturnog, kreativnog i audiovizulanog sadržaja kao i širem uvođenju sveeuropskih javnih usluga; ističe da bi kulturnoj raznolikosti i višejezičnosti u Europi mogao pridonijeti prekogranični pristup sadržajima, posebno u obrazovne svrhe; poziva Komisiju da izradi čvrstu i koordiniranu strategiju za višejezično jedinstveno digitalno tržište; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primjećuje da jezične tehnologije trenutačno ne igraju ulogu u europskom političkom programu, unatoč činjenici da je zaštita jezične raznolikosti sadržana u Ugovorima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja važnu ulogu prethodnih istraživačkih mreža koje su financirane sredstvima EU-a, kao što su FLaReNet, CLARIN, HBP i META-NET (uključujući META-SHARE), jer su dovele do iskoraka u izgradnji europske jezične tehnološke platforme; |
| --- | --- |

12.

Unaprjeđenje institucijskog okvira za politike jezičnih tehnologija na razini EU-a

| 13. | poziva Vijeće da sastavi preporuku o zaštiti i promicanju kulturne i jezične raznolikosti u Uniji, uključujući u području jezičnih tehnologija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | preporučuje da bi radi postizanja veće vidljivosti jezičnih tehnologija u Europi Komisija trebala dodijeli područje „višejezičnost i jezična tehnologija”portfelju jednog od svojih povjerenika; smatra da bi s obzirom na važnost jezične raznolikosti za budućnost Europe odgovorni povjerenik trebao biti zadužen za promicanje jezične raznolikosti i jednakosti na razini EU-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | predlože osiguravanje sveobuhvatne pravne zaštite na razini EU-a za 60 regionalnih i manjinskih jezika, priznavanje kolektivnih prava nacionalnih i jezičnih manjina u digitalnom okružju i podučavanje govornika službenih i neslužbenih jezika EU-a njihovim materinjim jezicima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče države članice koje su već razvile vlastite uspješne političke strategije u području jezične tehnologije na razmjenu iskustava i dobrih praksi kako bi pomogle drugim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima da razviju vlastite strategije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice da razviju sveobuhvatne jezične politike te da dodijele sredstva i upotrijebe odgovarajuće alate radi promicanja i olakšavanja jezične raznolikosti i višejezičnosti u digitalnoj sferi; ističe zajedničku odgovornost EU-a i država članica, sveučilišta i drugih javnih ustanova da doprinose očuvanju svojih jezika u digitalnom svijetu te razvoju baza podataka i tehnologija prevođenja za sve jezike EU-a, uključujući jezike koji se manje govore; poziva na koordinaciju istraživanja i industrije sa zajedničkim ciljem jačanja digitalnih mogućnosti za jezično prevođenje te otvorenim pristupom podacima potrebnima za tehnološki napredak; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju i države članice na razvoj strategija i političkih mjera namijenjenih lakšem ostvarivanju višejezičnosti na digitalnom tržištu; u tom kontekstu zahtijeva da Komisija i države članice odrede minimalna jezična sredstva kojima bi trebali raspolagati svi europski jezici, kao što su skupovi podataka, leksikoni, govorni zapisi, prevoditeljske memorije, označeni korpusi i enciklopedijski sadržaj, kako bi se spriječilo digitalno izumiranje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | preporučuje da Komisija razmotri uspostavu centra za jezičnu raznolikost koji bi povećavao razinu osviještenosti o važnosti manje korištenih, regionalnih i manjinskih jezika, između ostalog, i u području jezičnih tehnologija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | traži od Komisije da preispita svoju okvirnu strategiju za višejezičnost i da predloži jasan akcijski plan za promicanje jezične raznolikosti i prevladavanje jezičnih barijera u digitalnom području; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da kao prioritetni interes jezične tehnologije odredi manje države članice koje imaju vlastiti jezik, kako bi se pažnja usredotočila na jezične izazove s kojima se one suočavaju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da će razvoj jezične tehnologije olakšati podnaslovljavanje, sinkroniziranje i prevođenje video igara i softverskih aplikacija na manjinske i manje korištene jezike; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe potrebu da se smanji tehnološki jaz među jezicima poboljšanjem prijenosa znanja i tehnologija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice da osmisle učinkovite načine za učvršćivanje položaja svojih materinjih jezika; |
| --- | --- |

24.

Preporuke za istraživačke politike EU-a

| 25. | poziva Komisiju da uspostavi opsežni i dugoročni koordinirani program financiranja za istraživanja, razvoj i inovacije u području jezičnih tehnologija na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, posebno prilagođen europskim potrebama i zahtjevima; naglašava da bi taj program trebao služiti dubokom razumijevanju prirodnog jezika i povećanju učinkovitosti na temelju razmjene znanja, infrastrukture i resursa s ciljem razvoja inovativnih tehnologija i usluga odnosno postizanja sljedećeg znanstvenog otkrića u tom području kao i doprinosa smanjivanju tehnološkog jaza između europskih jezika; ističe da bi to trebalo učiniti uz sudjelovanje istraživačkih centara, akademske zajednice, poduzeća (posebno MSP-ova i novoosnovanih poduzeća) i ostalih relevantnih dionika; nadalje, naglašava da bi taj projekt trebao biti otvoren, u oblaku i interoperabilan te da bi trebao pružati vrlo prilagodljive osnovne alate visokih performansi za veći broj aplikacija jezičnih tehnologija; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da bi IKT integratorima u EU-u trebalo dati ekonomski poticaji za brže pružanja usluga u oblaku kako bi se omogućila nesmetana integracija prirodnojezičnih tehnologija u njihove aplikacije e-trgovine, posebno kako bi se osiguralo da MSP-ovi koriste pogodnosti automatiziranog prevođenja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da Europa mora osigurati vodeći položaj u području umjetne inteligencije usmjerene na jezik; podsjeća da su poduzeća iz EU-a u najboljem položaju za pronalaženje rješenja prilagođenih našoj specifičnoj kulturi te društvenoj i ekonomskoj potražnji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da bi se posebnim programima u okviru postojećih programa financiranja, kao što je Obzor 2020, ali i budućih programa financiranja, trebalo potaknuti dugoročno temeljno istraživanje kao i prijenos znanja i tehnologije među državama i regijama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | preporučuje stvaranje europske tehnološke platforme s predstavnicima svih europskih jezika koja bi omogućavala razmjenu resursa, usluga i paketa s otvorenim izvornim kodom povezanih s jezičnom tehnologijom, posebno između sveučilišta i istraživačkih centara, istodobno osiguravajući da svi programi financiranja funkcioniraju unutar zajednice otvorenog koda i da u zajednici postoji pristup tim programima, |
| --- | --- |

29.

| 30. | preporučuje uspostavljanje ili proširenje projekata, kao što je projekt digitalne jezične raznolikosti, između ostalog, i za provedbu istraživanja o digitalnim potrebama svih europskih jezika, uključujući one s vrlo malim i vrlo velikim brojem govornika, kako bi se riješilo pitanje digitalnog jaza i pomoglo u pripremi tih jezika za održivu digitalnu budućnost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | preporučuje ažuriranje serije bijelih knjiga META-NET, paneuropske ankete objavljene 2012. o statusu jezičnih tehnologija, o resursima za sve europske jezike, o informacijama o jezičnim barijerama i o politikama povezanima s tim temama, s ciljem omogućavanja ocjene i razvoja politika o jezičnim tehnologijama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | potiče Komisiju da uspostavi platformu za financiranje prirodnojezičnih tehnologija oslanjajući se na provedbu 7. okvirnog programa za istraživanje i tehnološki razvoj Obzor 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe (CEF); osim toga, smatra da bi Komisija trebala staviti naglasak na istraživačka područja potrebna za dubinsko razumijevanje jezika, kao što su računalna lingvistika, lingvistika, umjetna inteligencija, jezične tehnologije, računalna znanost i kognitivna znanost; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da jezik može biti prepreka za prijenos znanstvenih spoznaja; napominje da se većina priznatih znanstvenih časopisa objavljuje svoje sadržaje na engleskom jeziku, što dovodi do velikih promjena u stvaranju i distribuciji akademskog znanja; ističe potrebu da se ti uvjeti stvaranja znanja odraze u europskim politikama i programima istraživanja i inovacija; potiče Komisiju da traži rješenja kako bi se osiguralo da znanstvene spoznaje osim na engleskom budu dostupne i na ostalim jezicima te da se podupire razvoj umjetne inteligencije za prirodni jezik; |
| --- | --- |

33.

Obrazovne politike za poboljšanje budućih jezičnih tehnologija u Europi

| 34. | smatra da bi s obzirom na aktualnu situaciju u kojoj neeuropski akteri dominiraju tržištem jezičnih tehnologija, europske obrazovne politike trebale biti usmjerene na zadržavanje talenata u Europi te bi u sklopu njih trebalo analizirati postojeće obrazovne potrebe povezane s jezičnom tehnologijom (uključujući sva relevantna područja i discipline) i na temelju toga pružiti smjernice za provedbu koherentnog zajedničkog djelovanja na europskoj razini; također bi trebale povećati razinu svijest među učenicima i studentima o mogućnostima napredovanja u sektoru jezičnih tehnologija, uključujući sektor umjetne inteligencije usmjerene na jezik; |
| --- | --- |

34.

| 35. | smatra da digitalni nastavni materijali također moraju biti razvijeni i na manjinskim i regionalnim jezicima, što je važno u kontekstu nediskriminacije, tj. ako želimo ostvariti jednake mogućnosti i postupanje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe potrebu za poticanjem sve većeg sudjelovanja žena u europskim istraživanjima o jezičnim tehnologijama, kao odlučujućeg čimbenika u razvoju istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

36.

| 37. | predlaže da Komisija i države članice promiču upotrebu jezičnih tehnologija u kulturnim i obrazovnim razmjenama među europskim građanima, kao na primjer u okviru programa Erasmus+ i njegove mrežne jezične potpore, s ciljem smanjenja barijera koje jezična raznolikost može predstavljati za međukulturni dijalog i međusobno razumijevanje, naročito u području pismenog i audiovizualnog izražavanja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | preporučuje da države članice razviju i programe digitalne pismenosti za europske manjinske i regionalne jezike te uvedu obuku u području jezičnih tehnologija i alata u programe svojih škola, sveučilišta i visokih strukovnih škola; nadalje, ističe činjenicu da je pismenost i dalje bitan čimbenik i apsolutni preduvjet za ostvarivanje napretka u digitalnoj uključenosti zajednica; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da bi države članice trebale pružati potrebnu potporu obrazovnim ustanovama kako bi se bi unaprijedila digitalizacija jezika u EU-u; |
| --- | --- |

39.

Jezične tehnologije: koristi za privatna poduzeća i javna tijela

| 40. | naglašava potrebu za podupiranjem razvoja instrumenata za ulaganja i programa ubrzavanja razvoja čiji je cilj veća primjena jezične tehnologije u kulturnom i kreativnom sektoru te koji su prije svega usmjereni na zajednice s manje resursa i potiču razvoj kapaciteta jezične tehnologije u područjima u kojima je taj sektor slabije razvijen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potiče razvoj mjera i odgovarajućeg financiranja kako bi se europskim MSP-ovima te novoosnovanim poduzećima omogućio jednostavan pristup i korištenje jezičnim tehnologijama s ciljem širenja njihova poslovanja na internetu na temelju pristupa novim tržištima i razvojnim mogućnostima, a tako i njihove veće inovativnosti i otvaranja više radnih mjesta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva institucije EU-a da povećaju razinu osviještenosti o prednostima dostupnosti internetskih usluga, sadržaja i proizvoda na različitim jezicima, uključujući i one manje korištene, regionalne i manjinske za poduzeća, javna tijela i građane, kako bi se prevladale jezične barijere i pomogla očuvati kulturna baština jezičnih zajednica; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podržava razvoj višejezičnih javnih e-usluga u europskim, nacionalnim te, po potrebi, regionalnim i lokalnim upravama uz pomoć inovativnih, uključivih i potpornih jezičnih tehnologija, zahvaljujući čemu će se smanjiti nejednakost među jezicima i jezičnim zajednicama, promicati ravnopravan pristup uslugama, poticati mobilnost poslovanja, građana i radnika u Europi te zajamčiti ostvarivanje uključivog višejezičnog jedinstvenog digitalnog tržišta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva uprave na svim razinama da poboljšaju pristup internetskim uslugama i informacijama na različitim jezicima, posebno za usluge u prekograničnim zonama i za pitanja povezana s kulturom, te da upotrebljavaju postojeće slobodne tehnologije otvorenog koda, uključujući strojno prevođenje, prepoznavanje govora, pretvaranje teksta u govor i inteligentne jezične sustave, poput onih za višejezično pretraživanje informacija, sažimanje/rezimiranje i razumijevanja govora, kako bi se poboljšala dostupnost tih usluga; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava važnost tehnika rudarenja teksta i podataka za razvoj jezičnih tehnologija; ističe da je potrebno ojačati suradnju između tog sektora i vlasnika podataka; ističe potrebu za prilagodbom regulatornog okvira i jamčenjem otvorenije i interoperabilnije upotrebe i prikupljanja jezičnih resursa; napominje da se osjetljive informacije ne bi trebale prosljeđivati trgovačkim poduzećima niti bi smjele biti pohranjene u njihovim slobodnim softverima jer nije jasno na koji bi se način ona mogla koristiti tim informacijama, primjerice zdravstvenim podacima; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  SL L 345, 31.12.2003., str. 90.

(2)  SL L 175, 27.6.2013., str. 1.

(3)  SL L 318, 4.12.2015., str. 1.

(4)  SL C 320, 16.12.2008., str. 1.

(5)  SL L 347, 20.12.2013., str. 965.

(6)  SL C 54, 19.2.2011., str. 58.

(7)  SL C 187, 18.7.1988., str. 236.

(8)  SL C 92 E, 16.4.2004., str. 322.

(9)  SL C 76 E, 25.3.2004., str. 374.

(10)  SL C 117 E, 6.5.2010., str. 59.

(11)  SL C 93, 9.3.2016., str. 52.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0032.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/50

---

P8_TA(2018)0333

Transparentno i odgovorno upravljanje prirodnim resursima u zemljama u razvoju: šume

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o transparentnom i odgovornom upravljanju prirodnim resursima u zemljama u razvoju: šume (2018/2003(INI))

(2019/C 433/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (FLEGT) (rujan 2001.) i dobrovoljne partnerske sporazume s trećim zemljama u okviru FLEGT-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (FLEGT) (rujan 2001.) i dobrovoljne partnerske sporazume s trećim zemljama u okviru FLEGT-a,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i njegov članak 208., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i njegov članak 208.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza operatera koji stavljaju na tržište drvo i proizvode od drva (1) (Uredba EU-a o drvu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza operatera koji stavljaju na tržište drvo i proizvode od drva (1) (Uredba EU-a o drvu),

| — | uzimajući u obzir Partnerstvo iz Busana za učinkovit razvoj iz 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Partnerstvo iz Busana za učinkovit razvoj iz 2011.,

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda za razdoblje 2015. –2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda za razdoblje 2015. –2030.,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum koji je postignut na 21. sjednici Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (COP21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum koji je postignut na 21. sjednici Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (COP21),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće u okviru studije Komisije „Utjecaj potrošnje u EU-u na krčenje šuma: sveobuhvatna analiza utjecaja potrošnje u EU-u na krčenje šuma” (2013.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće u okviru studije Komisije „Utjecaj potrošnje u EU-u na krčenje šuma: sveobuhvatna analiza utjecaja potrošnje u EU-u na krčenje šuma” (2013.),

| — | uzimajući u obzir nacrt studije izvedivosti o mogućnostima unapređenja djelovanja EU-a za suzbijanje krčenja šuma, koju je naručila Glavna uprava Europske komisije za okoliš (2017.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt studije izvedivosti o mogućnostima unapređenja djelovanja EU-a za suzbijanje krčenja šuma, koju je naručila Glavna uprava Europske komisije za okoliš (2017.),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. listopada 2008. pod nazivom „Suočavanje s izazovima krčenja i propadanja šuma kako bi se spriječile klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti” (COM(2008)0645), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. listopada 2008. pod nazivom „Suočavanje s izazovima krčenja i propadanja šuma kako bi se spriječile klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti” (COM(2008)0645),

| — | uzimajući u obzir cilj svjetske industrijske mreže trgovaca na malo, proizvođača i pružatelja usluga Consumer Goods Forum iz 2010., odnosno postizanje nulte stope krčenja šuma u lancima opskrbe svojih članova do 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir cilj svjetske industrijske mreže trgovaca na malo, proizvođača i pružatelja usluga Consumer Goods Forum iz 2010., odnosno postizanje nulte stope krčenja šuma u lancima opskrbe svojih članova do 2020.,

| — | uzimajući u obzir Izazov iz Bonna iz 2011., odnosno globalna nastojanja da se do 2020. obnovi 150 milijuna, a do 2030. 350 milijuna hektara svjetskog zemljišta na kojemu je provedeno krčenje šuma i koje je degradirano, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izazov iz Bonna iz 2011., odnosno globalna nastojanja da se do 2020. obnovi 150 milijuna, a do 2030. 350 milijuna hektara svjetskog zemljišta na kojemu je provedeno krčenje šuma i koje je degradirano,

| — | uzimajući u obzir globalno partnerstvo za tropske šume Tropical Forest Alliance do 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalno partnerstvo za tropske šume Tropical Forest Alliance do 2020.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz New Yorka o šumama i Akcijski plan iz 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz New Yorka o šumama i Akcijski plan iz 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o provedbi zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šumarstva iz 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o provedbi zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šumarstva iz 2016.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Amsterdama naslovljenu „Uklanjanje krčenja šuma iz lanaca poljoprivrednih dobara s europskim zemljama” iz prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Amsterdama naslovljenu „Uklanjanje krčenja šuma iz lanaca poljoprivrednih dobara s europskim zemljama” iz prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir strategiju Komisije „Trgovina za sve” iz 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju Komisije „Trgovina za sve” iz 2015.,

| — | uzimajući u obzir mehanizam iz Programa Ujedinjenih naroda o smanjenju emisija povezanih s krčenjem i degradacijom šuma (REDD+), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mehanizam iz Programa Ujedinjenih naroda o smanjenju emisija povezanih s krčenjem i degradacijom šuma (REDD+),

| — | uzimajući u obzir Strateški plan UN-a za šume za razdoblje 2017. –2030. u kojemu je definirano šest globalnih ciljeva za šume i 26 pridruženih specifičnih ciljeva koji se trebaju postići do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški plan UN-a za šume za razdoblje 2017. –2030. u kojemu je definirano šest globalnih ciljeva za šume i 26 pridruženih specifičnih ciljeva koji se trebaju postići do 2030.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o suzbijanju dezertifikacije, usvojenu 17. lipnja 1994., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o suzbijanju dezertifikacije, usvojenu 17. lipnja 1994.,

| — | uzimajući u obzir razvoj nacionalnih platformi za održive proizvode od strane Programa Ujedinjenih naroda za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razvoj nacionalnih platformi za održive proizvode od strane Programa Ujedinjenih naroda za razvoj,

| — | uzimajući u obzir Mehanizam bilateralne suradnje za provedbu zakonodavstva i upravljanje u području šuma (BCM-FLEG) s Kinom (2009.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mehanizam bilateralne suradnje za provedbu zakonodavstva i upravljanje u području šuma (BCM-FLEG) s Kinom (2009.),

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Američku konvenciju o ljudskim pravima iz 1969., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Američku konvenciju o ljudskim pravima iz 1969.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1987., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1987.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (ILO) br. 169 o autohtonim narodima i plemenima iz 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (ILO) br. 169 o autohtonim narodima i plemenima iz 1989.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda iz 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda iz 2007.,

| — | uzimajući u obzir Dobrovoljne smjernice o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO) iz 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dobrovoljne smjernice o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO) iz 2012.,

| — | uzimajući u obzir Načela FAO-a iz 2014. o odgovornom ulaganju u poljoprivredu i prehrambene sustave, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Načela FAO-a iz 2014. o odgovornom ulaganju u poljoprivredu i prehrambene sustave,

| — | uzimajući u obzir najnovije izvješće o granicama planeta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir najnovije izvješće o granicama planeta,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) iz 1973., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) iz 1973.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o biološkoj raznolikosti iz 1992. i povezani Protokol iz Kartagene o biosigurnosti iz 2000. te Protokol iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te pravednoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja iz 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o biološkoj raznolikosti iz 1992. i povezani Protokol iz Kartagene o biosigurnosti iz 2000. te Protokol iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te pravednoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja iz 2010.,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Stručne skupine na visokoj razini za održivo financiranje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Stručne skupine na visokoj razini za održivo financiranje,

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela o poslovanju i ljudskim pravima koja je 2011. potvrdilo Vijeće UN-a za ljudska prava, kao i Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća ažurirane 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela o poslovanju i ljudskim pravima koja je 2011. potvrdilo Vijeće UN-a za ljudska prava, kao i Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća ažurirane 2011.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o palminu ulju i krčenju prašuma (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o palminu ulju i krčenju prašuma (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (3),

| — | uzimajući u obzir izjavu predstavnika civilnog društva o ulozi EU-a u zaštiti šuma i prava iz travnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predstavnika civilnog društva o ulozi EU-a u zaštiti šuma i prava iz travnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir „Globalni program za suzbijanje kaznenih djela protiv divljih biljnih i životinjskih vrsta te šuma” Ureda Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Globalni program za suzbijanje kaznenih djela protiv divljih biljnih i životinjskih vrsta te šuma” Ureda Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o utjecaju međunarodne trgovine i trgovinskih politika EU-a na globalne vrijednosne lance (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o utjecaju međunarodne trgovine i trgovinskih politika EU-a na globalne vrijednosne lance (4),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0249/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0249/2018),

| A. | budući da biološki raznolike šume znatno doprinose ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi na njih te očuvanju biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

A.

budući da biološki raznolike šume znatno doprinose ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi na njih te očuvanju biološke raznolikosti;

| B. | budući da 300 milijuna ljudi živi u šumama i da preživljavanje 1,6 milijardi ljudi izravno ovisi o šumama, uključujući više od 2 000 autohtonih skupina; budući da šume imaju ključnu ulogu u razvoju lokalnih gospodarstava; budući da oko 80 % svih kopnenih vrsta živi u šumskim staništima, koja su stoga važan izvor biološke raznolikosti; budući da FAO navodi da se svake godine izgubi otprilike 13 milijuna hektara šuma; |
| --- | --- |

B.

budući da 300 milijuna ljudi živi u šumama i da preživljavanje 1,6 milijardi ljudi izravno ovisi o šumama, uključujući više od 2 000 autohtonih skupina; budući da šume imaju ključnu ulogu u razvoju lokalnih gospodarstava; budući da oko 80 % svih kopnenih vrsta živi u šumskim staništima, koja su stoga važan izvor biološke raznolikosti; budući da FAO navodi da se svake godine izgubi otprilike 13 milijuna hektara šuma;

| C. | budući da se krčenje i uništavanje šuma prije svega odvija u južnoj hemisferi i u tropskim šumama; |
| --- | --- |

C.

budući da se krčenje i uništavanje šuma prije svega odvija u južnoj hemisferi i u tropskim šumama;

| D. | budući da šume sprečavaju degradaciju i dezertifikaciju zemljišta i time smanjuju rizik od poplava, odrona tla i suše; |
| --- | --- |

D.

budući da šume sprečavaju degradaciju i dezertifikaciju zemljišta i time smanjuju rizik od poplava, odrona tla i suše;

| E. | budući da su šume nužne za održivu poljoprivredu te da poboljšavaju sigurnost opskrbe hranom i ishranu; |
| --- | --- |

E.

budući da su šume nužne za održivu poljoprivredu te da poboljšavaju sigurnost opskrbe hranom i ishranu;

| F. | budući da šume ujedno pružaju ključne usluge ekosustava kojima se podržava održiva poljoprivreda reguliranjem vodnih tokova, stabiliziranjem tla, održavanjem plodnosti tla, reguliranjem klime i pružanjem održivog staništa divljim oprašivačima i grabežljivcima koji se hrane poljoprivrednim štetnicima; |
| --- | --- |

F.

budući da šume ujedno pružaju ključne usluge ekosustava kojima se podržava održiva poljoprivreda reguliranjem vodnih tokova, stabiliziranjem tla, održavanjem plodnosti tla, reguliranjem klime i pružanjem održivog staništa divljim oprašivačima i grabežljivcima koji se hrane poljoprivrednim štetnicima;

| G. | budući da šumski proizvodi čine 1 % svjetskog BDP-a; |
| --- | --- |

G.

budući da šumski proizvodi čine 1 % svjetskog BDP-a;

| H. | budući da je obnova šuma jedna od strategija nužnih za ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 °C; budući da sve vlade trebaju preuzeti odgovornost i mjere za smanjenje troškova emisija stakleničkih plinova u svojoj zemlji; |
| --- | --- |

H.

budući da je obnova šuma jedna od strategija nužnih za ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 °C; budući da sve vlade trebaju preuzeti odgovornost i mjere za smanjenje troškova emisija stakleničkih plinova u svojoj zemlji;

| I. | budući da su krčenje i uništavanje šuma drugi vodeći ljudski uzročnik emisija ugljika, a ujedno i uzrok gotovo 20 % globalnih emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

I.

budući da su krčenje i uništavanje šuma drugi vodeći ljudski uzročnik emisija ugljika, a ujedno i uzrok gotovo 20 % globalnih emisija stakleničkih plinova;

| J. | budući da je drvni ogrijev i dalje najvažniji šumski proizvod u zemljama u razvoju i najvažniji izvor energije u mnogim afričkim i azijskim zemljama; budući da u subsaharskoj Africi, četiri od pet osoba i dalje upotrebljava drvo za kuhanje; |
| --- | --- |

J.

budući da je drvni ogrijev i dalje najvažniji šumski proizvod u zemljama u razvoju i najvažniji izvor energije u mnogim afričkim i azijskim zemljama; budući da u subsaharskoj Africi, četiri od pet osoba i dalje upotrebljava drvo za kuhanje;

| K. | budući da primarne šume obiluju biološkom raznolikošću i imaju 30 % do 70 % više ugljika od sječenih ili degradiranih šuma; |
| --- | --- |

K.

budući da primarne šume obiluju biološkom raznolikošću i imaju 30 % do 70 % više ugljika od sječenih ili degradiranih šuma;

| L. | budući da su jasne, dosljedne i ažurirane informacije o šumskom pokrovu ključne za učinkovito praćenje i provedbu zakonodavstva; |
| --- | --- |

L.

budući da su jasne, dosljedne i ažurirane informacije o šumskom pokrovu ključne za učinkovito praćenje i provedbu zakonodavstva;

| M. | budući da, iako su se sporazumi u okviru FLEGT-a pokazali korisnima doprinijevši poboljšanju upravljanja šumama, još uvijek sadrže brojne nedostatke; |
| --- | --- |

M.

budući da, iako su se sporazumi u okviru FLEGT-a pokazali korisnima doprinijevši poboljšanju upravljanja šumama, još uvijek sadrže brojne nedostatke;

| N. | budući da su sporazumi u okviru FLEGT-a usmjereni na industrijsku sječu drva, dok velika većina nezakonite sječe obuhvaća sječu za obrtničke potrebe i drvo s poljoprivrednih gospodarstava; |
| --- | --- |

N.

budući da su sporazumi u okviru FLEGT-a usmjereni na industrijsku sječu drva, dok velika većina nezakonite sječe obuhvaća sječu za obrtničke potrebe i drvo s poljoprivrednih gospodarstava;

| O. | budući da sporazumi u okviru FLEGT-a imaju preusku definiciju „zakonitosti” te katkad zaobilazi ključna pitanja u vezi s posjedom zemljišta i pravima lokalnog stanovništva; |
| --- | --- |

O.

budući da sporazumi u okviru FLEGT-a imaju preusku definiciju „zakonitosti” te katkad zaobilazi ključna pitanja u vezi s posjedom zemljišta i pravima lokalnog stanovništva;

| P. | budući da su sporazumi u okviru FLEGT-a, program REDD+ i certifikacija odvojene inicijative koje je potrebno dodatno uskladiti; |
| --- | --- |

P.

budući da su sporazumi u okviru FLEGT-a, program REDD+ i certifikacija odvojene inicijative koje je potrebno dodatno uskladiti;

| Q. | budući da provedba ciljeva FLEGT-a uvelike ovisi o zemljama koje su glavni proizvođači, prerađivači i trgovinski partneri, kao što su Kina, Rusija, Indija, Južna Koreja i Japan, te o njihovoj predanosti borbi protiv nezakonite sječe i trgovine nezakonitim drvnim proizvodima te budući da su bilateralni politički dijalozi s tim partnerima do danas donijeli ograničene rezultate; |
| --- | --- |

Q.

budući da provedba ciljeva FLEGT-a uvelike ovisi o zemljama koje su glavni proizvođači, prerađivači i trgovinski partneri, kao što su Kina, Rusija, Indija, Južna Koreja i Japan, te o njihovoj predanosti borbi protiv nezakonite sječe i trgovine nezakonitim drvnim proizvodima te budući da su bilateralni politički dijalozi s tim partnerima do danas donijeli ograničene rezultate;

| R. | budući da je cilj Uredbe EU-a o drvu (EUTR) osigurati da na europskom tržištu ne bude nezakonitog drva; budući da je pri reviziji Uredbe EU-a o drvu 2016. zaključeno da su primjena i provedba Uredbe nepotpune; budući da je početkom godine pokrenuto javno savjetovanje radi moguće izmjene područja primjene Uredbe; |
| --- | --- |

R.

budući da je cilj Uredbe EU-a o drvu (EUTR) osigurati da na europskom tržištu ne bude nezakonitog drva; budući da je pri reviziji Uredbe EU-a o drvu 2016. zaključeno da su primjena i provedba Uredbe nepotpune; budući da je početkom godine pokrenuto javno savjetovanje radi moguće izmjene područja primjene Uredbe;

| S. | budući da zaštićena područja moraju biti u središtu svakog strateškog pristupa za očuvanje divljih vrsta; budući da ona moraju biti sigurni i uključivi centri gospodarskog razvoja, koji se temelje na održivoj poljoprivredi, energiji, kulturi i turizmu i da moraju pokrenuti razvoj dobrog upravljanja; |
| --- | --- |

S.

budući da zaštićena područja moraju biti u središtu svakog strateškog pristupa za očuvanje divljih vrsta; budući da ona moraju biti sigurni i uključivi centri gospodarskog razvoja, koji se temelje na održivoj poljoprivredi, energiji, kulturi i turizmu i da moraju pokrenuti razvoj dobrog upravljanja;

| T. | budući da javno-privatna partnerstva imaju važnu ulogu u održivom razvoju parkova u subsaharskoj Africi, uz poštovanje prava zajednica koje obitavaju na šumskim područjima; |
| --- | --- |

T.

budući da javno-privatna partnerstva imaju važnu ulogu u održivom razvoju parkova u subsaharskoj Africi, uz poštovanje prava zajednica koje obitavaju na šumskim područjima;

| U. | budući da su korupcija i slabe institucije glavne prepreke zaštiti i očuvanju šuma; budući da je u zajedničkom izvješću Programa UN-a za okoliš (UNEP) i Interpola iz 2016. (5) utvrđeno da su kaznena djela protiv šuma među pet najistaknutijih izazova kada je riječ o ostvarivanju ciljeva održivog razvoja te da se u njemu navodi da nezakonita sječa predstavlja između 15 % i 30 % globalne zakonite trgovine; budući da prema navodima Svjetske banke pogođene zemlje godišnje gube otprilike 15 milijardi USD zbog nezakonite sječe i trgovine drvom; |
| --- | --- |

U.

budući da su korupcija i slabe institucije glavne prepreke zaštiti i očuvanju šuma; budući da je u zajedničkom izvješću Programa UN-a za okoliš (UNEP) i Interpola iz 2016. (5) utvrđeno da su kaznena djela protiv šuma među pet najistaknutijih izazova kada je riječ o ostvarivanju ciljeva održivog razvoja te da se u njemu navodi da nezakonita sječa predstavlja između 15 % i 30 % globalne zakonite trgovine; budući da prema navodima Svjetske banke pogođene zemlje godišnje gube otprilike 15 milijardi USD zbog nezakonite sječe i trgovine drvom;

| V. | budući da kaznena djela protiv šuma mogu imati razne oblike, na primjer: nezakonito iskorištavanje ugroženih vrsta drva visoke kvalitete (popis CITES-a); nezakonita sječa drva za građevinski materijal i namještaj; nezakonita sječa i takozvano „pranje drva” preko fiktivnih plantaža i poljoprivrednih poduzeća radi opskrbe industrije papira celulozom te iskorištavanje uvelike neregulirane trgovine drvom za ogrijev i ugljenom kako bi se prikrila nezakonita sječa u zaštićenim područjima i izvan njih; |
| --- | --- |

V.

budući da kaznena djela protiv šuma mogu imati razne oblike, na primjer: nezakonito iskorištavanje ugroženih vrsta drva visoke kvalitete (popis CITES-a); nezakonita sječa drva za građevinski materijal i namještaj; nezakonita sječa i takozvano „pranje drva” preko fiktivnih plantaža i poljoprivrednih poduzeća radi opskrbe industrije papira celulozom te iskorištavanje uvelike neregulirane trgovine drvom za ogrijev i ugljenom kako bi se prikrila nezakonita sječa u zaštićenim područjima i izvan njih;

| W. | budući da urbanizacija, loše upravljanje, krčenje šuma velikih razmjera za poljoprivredu, rudarstvo i razvoj infrastrukture uzrokuju teška kršenja ljudskih prava s razornim učincima na zajednice koje obitavaju na šumskim područjima i lokalne zajednice, kao što su jagma za zemljištem, prisilne deložacije, policijsko uznemiravanje, proizvoljna uhićenja i kriminalizacija čelnih ljudi zajednica, boraca i aktivista za ljudska prava; |
| --- | --- |

W.

budući da urbanizacija, loše upravljanje, krčenje šuma velikih razmjera za poljoprivredu, rudarstvo i razvoj infrastrukture uzrokuju teška kršenja ljudskih prava s razornim učincima na zajednice koje obitavaju na šumskim područjima i lokalne zajednice, kao što su jagma za zemljištem, prisilne deložacije, policijsko uznemiravanje, proizvoljna uhićenja i kriminalizacija čelnih ljudi zajednica, boraca i aktivista za ljudska prava;

| X. | budući da se u Programu UN-a do 2030. navodi cilj zaustavljanja i preokretanja trenda krčenja i degradacije šuma do 2020.; da se na tu obvezu podjeća u Pariškom sporazumu o klimi i da je ne bi trebalo odgađati; |
| --- | --- |

X.

budući da se u Programu UN-a do 2030. navodi cilj zaustavljanja i preokretanja trenda krčenja i degradacije šuma do 2020.; da se na tu obvezu podjeća u Pariškom sporazumu o klimi i da je ne bi trebalo odgađati;

| Y. | budući da se u 15. cilju održivog razvoja izričito navodi potreba za dobrim upravljanjem šumama, a šume mogu pridonijeti postizanju mnogih drugih ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

Y.

budući da se u 15. cilju održivog razvoja izričito navodi potreba za dobrim upravljanjem šumama, a šume mogu pridonijeti postizanju mnogih drugih ciljeva održivog razvoja;

| Z. | budući da je program REDD+ donio ekološke i društvene koristi u mnogim zemljama u razvoju, od očuvanja biološke raznolikosti do ruralnog razvoja i poboljšanja upravljanja šumama; budući da ga se ipak kritizira zbog stavljanja pritiska na zajednice koje obitavaju na šumskim područjima; |
| --- | --- |

Z.

budući da je program REDD+ donio ekološke i društvene koristi u mnogim zemljama u razvoju, od očuvanja biološke raznolikosti do ruralnog razvoja i poboljšanja upravljanja šumama; budući da ga se ipak kritizira zbog stavljanja pritiska na zajednice koje obitavaju na šumskim područjima;

| AA. | budući da postoji sve više dokaza da jamčenje kolektivnog prava posjeda doprinosi smanjenju krčenja šuma i boljem održivom upravljanju šumama; |
| --- | --- |

AA.

budući da postoji sve više dokaza da jamčenje kolektivnog prava posjeda doprinosi smanjenju krčenja šuma i boljem održivom upravljanju šumama;

| AB. | budući da je 80 % krčenja šuma diljem svijeta posljedica poljoprivrednih djelatnosti; budući da su stočarstvo i velike industrijske plantaže soje i palminog ulja glavni pokretači krčenja šuma, osobito u tropskim zemljama, zbog sve veće potražnje za tim proizvodima u razvijenim zemljama i gospodarstvima u usponu te zbog širenja industrijske poljoprivrede po cijelom svijetu; budući da je u studiji Komisije 2013. utvrđeno da je 27 država članica najveći svjetski neto uvoznik ostvarenog krčenja šuma (od 1990. do 2008.); budući da EU stoga ima odlučujuću ulogu u suzbijanju krčenja i uništavanja šuma, posebno u pogledu svoje potražnje i obveze za brižno postupa u odnosu na poljoprivredne proizvode; |
| --- | --- |

AB.

budući da je 80 % krčenja šuma diljem svijeta posljedica poljoprivrednih djelatnosti; budući da su stočarstvo i velike industrijske plantaže soje i palminog ulja glavni pokretači krčenja šuma, osobito u tropskim zemljama, zbog sve veće potražnje za tim proizvodima u razvijenim zemljama i gospodarstvima u usponu te zbog širenja industrijske poljoprivrede po cijelom svijetu; budući da je u studiji Komisije 2013. utvrđeno da je 27 država članica najveći svjetski neto uvoznik ostvarenog krčenja šuma (od 1990. do 2008.); budući da EU stoga ima odlučujuću ulogu u suzbijanju krčenja i uništavanja šuma, posebno u pogledu svoje potražnje i obveze za brižno postupa u odnosu na poljoprivredne proizvode;

| AC. | budući da je povećani uzgoj soje doveo do društvenih i ekoloških problema, kao što su erozija tla, iscrpljivanje vode, kontaminacija pesticidima i prisilno raseljavanje stanovnika; budući da su autohtone zajednice među najpogođenijima tom pojavom; |
| --- | --- |

AC.

budući da je povećani uzgoj soje doveo do društvenih i ekoloških problema, kao što su erozija tla, iscrpljivanje vode, kontaminacija pesticidima i prisilno raseljavanje stanovnika; budući da su autohtone zajednice među najpogođenijima tom pojavom;

| AD. | budući da je širenje plantaža za proizvodnju palminog ulja dovelo do masovnog uništavanja šuma i društvenih sukoba u kojima su poduzeća s plantažama suprotstavljena autohtonim skupinama i lokalnim zajednicama; |
| --- | --- |

AD.

budući da je širenje plantaža za proizvodnju palminog ulja dovelo do masovnog uništavanja šuma i društvenih sukoba u kojima su poduzeća s plantažama suprotstavljena autohtonim skupinama i lokalnim zajednicama;

| AE. | budući da se privatni sektor posljednjih godina sve više zalaže za zaštitu šuma i budući da se više od 400 poduzeća obvezalo na zabranu krčenja šuma kad je riječ o njihovim proizvodima i lancima opskrbe u skladu s Deklaracijom iz New Yorka o šumama, s posebnim naglaskom na potrošnoj robi kao što su palmino ulje, soja, govedina i drvo; budući da su javne mjere usmjerene na poljoprivredne proizvode i dalje relativno rijetke; |
| --- | --- |

AE.

budući da se privatni sektor posljednjih godina sve više zalaže za zaštitu šuma i budući da se više od 400 poduzeća obvezalo na zabranu krčenja šuma kad je riječ o njihovim proizvodima i lancima opskrbe u skladu s Deklaracijom iz New Yorka o šumama, s posebnim naglaskom na potrošnoj robi kao što su palmino ulje, soja, govedina i drvo; budući da su javne mjere usmjerene na poljoprivredne proizvode i dalje relativno rijetke;

| 1. | podsjeća na to da je u Programu održivog razvoja do 2030. prepoznata ključna uloga biološki raznolikih šuma za održivi razvoj, kao i za Pariški sporazum; podsjeća da održivo i uključivo upravljanje šumama i odgovorna upotreba proizvoda dobivenih eksploatacijom šuma predstavljaju najučinkovitiji i najkonkurentniji prirodni sustav hvatanja i skladištenja ugljika; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od EU-a da pruži potporu integraciji ciljeva upravljanja šumama i zemljištem u nacionalno utvrđene doprinose zemalja u razvoju bogatih šumama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na to da se u Pariškom sporazumu od svih strana zahtijeva da poduzmu mjere za očuvanje i poboljšanje ponora, uključujući šume; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da bi zaustavljanje krčenja i degradacije šuma te omogućavanje ponovnog rasta šuma, osiguralo najmanje 30 % svih mjera ublažavanja potrebnih za ograničavanje globalnog zagrijavanja na 1,5 °C (6); |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da krčenje šuma predstavlja 11 % globalnih antropogenih emisija stakleničkih plinova, više nego svi osobni automobili zajedno; |
| --- | --- |

5.

| 6. | potvrđuje važnost vrste gospodarenja šumama za ravnotežu ugljika u tropskom području, kako je naglašeno u nedavnim istraživanjima (7) u kojima se ukazalo na to da su suptilniji oblici degradacije, a ne kako se prije smatralo samo krčenje šuma velikih razmjera, vjerojatno vrlo značajan izvor emisija ugljika koji predstavlja više od polovice emisija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da pošumljavanje, obnova postojećih degradiranih šuma i povećanje pokrivenosti drvećem u poljoprivrednim krajobrazima preko agrošumarstva predstavljaju jedine dostupne izvore negativnih emisija sa znatnim potencijalom za doprinos postizanju ciljeva Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća na Izazov iz Bonna (8), namijenjen postizanju cilja obnove 350 milijuna hektara degradiranih i iskrčenih zemljišta do 2030., čime bi se godišnje moglo stvoriti oko 170 milijardi USD neto dobitaka od zaštite slivnih područja, povećanog prinosa usjeva i šumskih proizvoda te sekvestrirati do 1,7 gigatona ekvivalenta ugljikova dioksida godišnje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da poštuje međunarodne obveze EU-a, među ostalim one preuzete u okviru Pariške konferencije o klimi (COP21), Foruma UN-a o šumama, Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti, Deklaracije iz New Yorka o šumama i cilja održivog razvoja br. 15, a posebice cilja 15.2. kojim se nastoji promicati provedba održivog gospodarenja svim vrstama šuma, zaustaviti krčenje šuma, rehabilitirati degradirane šume te znatno povećati pošumljavanje i ponovno pošumljavanje u svijetu do 2020.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | posebice podsjeća na to da se Unija obvezala na ciljeve iz Aichija u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti, kojima se zahtijeva da se sačuva 17 % svih staništa, obnovi 15 % degradiranih ekosustava te da se gubitak šuma približi nuli ili barem prepolovi do 2020.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da se zrakoplovna industrija uvelike oslanja na neutralizaciju emisija ugljika, uključujući šume; međutim, napominje da se neutralizacija putem šuma suočava s ozbiljnom kritikom jer ju je teško mjeriti i nemoguće jamčiti; smatra da bi Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO) trebala isključiti neutralizaciju šumama iz mehanizma Programa za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo (CORSIA); |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da pokretači krčenja šuma nadilaze sami sektor šumarstva i da se odnose na širok raspon pitanja kao što su posjed zemljišta, zaštita prava autohtonih naroda, poljoprivredne politike i klimatske promjene; poziva Komisiju da pojača svoje napore za potpunu i učinkovitu provedbu sporazuma u okviru FLEGT-a, da usklađenim političkim okvirom holistički obuhvati kršenje šuma, na primjer jamčenjem učinkovitog priznavanja i poštovanja prava posjeda nad zemljištem zajednica koje obitavaju na šumskim područjima, posebno kad EU financira razvoj, kao i u postupku pregledavanja sporazuma u okviru FLEGT-a, i to na takav način da se lokalnim zajednicama omogući da žive od šumarstva, a istodobno da se osigura očuvanje ekosustava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da svake dvije godine sastavi izvješće o napretku akcijskog plana FLEGT-a; ističe da bi njime trebalo obuhvatiti procjenu provedbe dobrovoljnih partnerskih sporazuma (VPA), planirane rokove, teškoće s kojima se susreće i provedene ili planirane mjere; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da će provedba dobrovoljnih partnerskih sporazuma imati veće šanse za uspjeh predvidi li se usmjerenija potpora za ranjive skupine uključene u upravljanje drvnim resursima (maloposjednici, mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, neovisni subjekti u „neformalnom” sektoru); ističe da je važno osigurati da se u procesu certifikacije vodi računa o interesima ranjivijih skupina uključenih u upravljanje šumama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe važnost borbe protiv nezakonite trgovine tropskim drvom; predlaže Komisiji da se pri budućim pregovorima o izvoznim dozvolama u okviru FLEGT-a za dokazano zakonite proizvode od drva koji se izvoze u EU uzme u obzir iskustvo s indonezijskim sustavom koji je na snazi od studenoga 2016.; traži od Komisije da izvrši neovisnu procjenu učinka provedbe indonezijskog sustava za osiguranje zakonitosti drvne sirovine, koju bi trebalo predstaviti u odgovarajućem vremenskom razdoblju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu korake protiv rizika u vezi s drvom iz područja zahvaćenih sukobima, kako bi se osiguralo da se ono definira kao nezakonito u okviru postupka dobrovoljnog partnerskog sporazuma; smatra da bi se definicija zakonitosti u okviru sustava za osiguranje zakonitosti drvne sirovine (TLAS) trebala proširiti kako bi se njome obuhvatila ljudska prava, posebice kolektivna prava zemljišnog vlasništva u svim dobrovoljnim partnerskim sporazumima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju i države članice da se služe predloženim „strukturiranim dijalogom u okviru FLEGT-a” kako bi provele odgovarajuću procjenu rizika od korupcije u sektoru šumarstva i razvile mjere za jačanje sudjelovanja, transparentnosti, odgovornosti i poštenja kao elemente antikorupcijske strategije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EU da razvije zelenu politiku nabave drvne sirovine kojom se podupire zaštita i obnova šumskih ekosustava diljem svijeta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sa zabrinutošću napominje da je sektor šumarstva posebno osjetljiv na loše upravljanje, uključujući korupciju, prijevaru i organizirani kriminal, i da se ta vrsta kriminala još uvijek ne kažnjava dovoljno; žali zbog činjenice da je provedba slaba čak i u onim zemljama koje imaju dobre zakone u području šumarstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uviđa da se procjenjuje da su kaznena djela protiv šuma, kao što je nezakonita sječa, 2016. imala vrijednost između 50 i 152 milijarde USD, što je porast u odnosu na iznos od 30 – 100 milijardi iz 2014., i prvi je na popisu ostvarenih prihoda u pogledu kaznenih djela protiv okoliša na globalnoj razini; napominje da nezakonita sječa ima značajnu ulogu u financiranju organiziranog kriminala te da znatno osiromašuje vlade, narode i lokalne zajednice zbog neubranih prihoda (9); |
| --- | --- |

20.

| 21. | zabrinut je zbog pojačanog kršenja ljudskih prava, jagme za zemljištem i oduzimanja zemljišta autohtonih naroda, što je potaknuto širenjem infrastrukture, monokulturnim plantažama za hranu, gorivo i vlakna, sječom i mjerama za smanjenje emisija ugljika kao što su biogoriva, prirodni plin ili gradnja hidroelektrana velikih razmjera; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sa zabrinutošću napominje da se otprilike 300 000 pripadnika zajednica koje obitavaju na šumskim područjima (koji se nazivaju i „pigmejci” ili „batwa”) u srednjoafričkoj prašumi suočava s dosad nezabilježenim pritiscima na svoja zemljišta, šumske resurse i društva zbog sječe šuma, krčenja šuma za potrebe poljoprivrede ili pretvaranja šuma u isljučiva područja za očuvanje divlje flore i faune; |
| --- | --- |

22.

| 23. | snažno apelira na Komisiju da prati zahtjeve sadržane u Rezoluciji Europskog parlamenta od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (10), među ostalim i u pogledu poduzeća koja posluju u tom području; posebice apelira na Komisiju da počne provoditi mjere iz navedene rezolucije kako bi otkrile i kaznile odgovorne osobe kad se te aktivnosti mogu izravno ili neizravno pripisati multinacionalnim poduzećima koja posluju u jurisdikciji neke države članice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da nezakonita sječa uzrokuje gubitak prihoda od poreza u zemljama u razvoju; posebno žali zbog činjenice da se, kao što je potvrđeno u Panamskim i Rajskim dokumentima, offshore porezne oaze i mehanizmi izbjegavanja plaćanja poreza koriste za financiranje fiktivnih društava i društava kćeri velikih poduzeća koja se bave proizvodnjom celuloze, sječom šuma ili rudarstvom i povezana su s krčenjem šuma, i to u kontekstu u kojem posljedice neregulirane financijske globalizacije mogu negativno utjecati na zaštitu šuma i održivost okoliša; ponovno poziva EU da pokaže snažnu političku volju i odlučnost u borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza i porezne utaje u Uniji i trećim zemljama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja objavljivanje dugoočekivane studije izvedivosti o mogućnostima jačanja djelovanja EU-a u pogledu krčenja šuma (11), koju je naručila Glavna uprava Komisije za okoliš; napominje da je ta studija usredotočena uglavnom na sedam dobara kojima se ugrožavaju šume, odnosno palmino ulje, soju, gumu, govedinu, kukuruz, kakao i kavu, te priznaje da je „EU očito dio problema globalnog krčenja šuma”; |
| --- | --- |

25.

| 26. | apelira na Komisiju da odmah započne detaljnu procjenu učinka i stvarno savjetovanje s dionicima, osobito uz uključivanje lokalnog stanovništva i žena, u cilju uspostave svrsishodnog akcijskog plana EU-a o krčenju i degradaciji šuma koji sadrži konkretne i dosljedne regulatorne mjere, uključujući mehanizam praćenja, kako bi se zajamčilo da se ni lancima opskrbe ni financijskim transakcijama povezanima s EU-om ne prouzročuju krčenje i degradacija šuma ili kršenja ljudskih prava; poziva da se tim akcijskim planom promiče veća financijska i tehnička pomoć zemljama proizvođačima s konkretnim ciljem zaštite, očuvanja i obnove šuma i kritičnih ekosustava, te jačanja sredstava za život zajednica koje ovise o šumama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća na središnju ulogu žena pripadnica autohtonog stanovništva i poljoprivrednica u zaštiti šumskih ekosustava; međutim, sa zabrinutošću konstatira da žene nisu uključene u postupku upravljanja prirodnim resursima i da se ne jača njihova uloga u tome; žali zbog nedostatka obrazovanja u području šumarstva; smatra da je rodna ravnopravnost u obrazovanju o šumarstvu ključna za održivo upravljanje šumama, a ta bi se činjenica trebala odražavati u Akcijskom planu EU-a; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primjećuje otvaranje javnog savjetovanja o području primjene Uredbe o drvu na proizvode; smatra da mogućnost odabira u upitniku o smanjenju područja primjene koje će se obuhvatiti Uredbom nije opravdana jer je nezakonita trgovina u porastu u okviru trenutačnog područja primjene Uredbe; nadalje, napominje pozitivno stajalište Europske konfederacije drvne industrije o proširenju područja primjene Uredbe o drvu na sve drvne proizvode; |
| --- | --- |

28.

| 29. | napominje da pri reviziji Uredbe EU-a o drvu (SWD(2016)0034) 2016. nije bilo moguće procijeniti učinkovitost, proporcionalnost i sposobnost odvraćanja kazni koje su uspostavile države članice jer je broj kazni do tada bio vrlo nizak; osporava to što određene države članice primjenjuju kriterij „nacionalnih gospodarskih uvjeta” za određivanje kazni, s obzirom na međunarodni aspekt tog kaznenog djela i činjenicu da je na prvom mjestu na popisu kaznenih djela protiv okoliša u svijetu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju i države članice da u potpunosti provedu i primjenjuju Uredbu EU-a o drvu te da se njome obuhvate svi proizvodi koji su napravljeni ili mogu biti napravljeni od drva ili koji sadržavaju ili mogu sadržavati drvo; naglašava zahtjev koji se odnosi na provedbu odgovarajućih i djelotvornih provjera, uključujući složene lance opskrbe i uvoz iz zemalja s prerađivačkom industrijom, te poziva na uspostavu strogih i odvraćajućih kazni za sve gospodarske aktere jer je riječ o međunarodnom kaznenom djelu koje od svih kaznenih djela protiv okoliša donosi najveće prihode; |
| --- | --- |

30.

| 31. | napominje da je otkriveno da se dozvolama za izvoz u okviru FLEGT-a omogućuje da se drvo nezakonitog podrijetla miješa s drvom zakonitog podrijetla te se stoga takvo drvo može izvoziti u EU kao drvo koje je sukladno s Uredbom EU-a o drvu (EUTR) (12); |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da ažurira smjernice iz Uredbe EU-a o drvu kako bi se riješilo pitanje drva iz područja zahvaćenih sukobima i da predloži detaljnije mjere za ublažavanje rizika kako bi se ojačala provedba, uključujući zahtjev za povećanje dužne pažnje subjekata koji uvoze iz područja pogođenih sukobima ili visokorizičnih područja, uspostavu odredbi i uvjeta protiv podmićivanja u ugovorima s dobavljačima, provedbu odredbi za poštovanje mjera za borbu protiv korupcije, revidirana financijska izvješća i revizije protiv korupcije; |
| --- | --- |

32.

Upravljanje šumama i zemljištem

| 33. | prima na znanje važan rad Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu i Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) kada je riječ o globalnom održivom upravljanju šumama, koje ima ključnu ulogu u održivoj trgovini šumskim proizvodima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva EU da uspostavi jaču suradnju i stvarna partnerstva sa zemljama s najvećom potrošnjom drva te s međunarodnim akterima kao što su Ujedinjeni narodi, a posebno FAO, Centar za međunarodna istraživanja u šumarstvu (CIFOR) i Program Svjetske banke o šumama (PROFOR), radi efektivnijeg smanjenja trgovine nezakonito posječenom drvnom sirovinom na globalnoj razini i boljeg upravljanja šumama u cijelosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da sekundarne šume, koje se uvelike regeneriraju prirodnim procesima nakon značajnih ljudskih ili prirodnih narušavanja primarnih šuma, također pružaju, uz primarne šume, ključne usluge ekosustava, sredstva za život za lokalno stanovništvo te izvor drvne sirovine; smatra da bi, s obzirom na to da je njihovo preživljavanje ugroženo i nezakonitom sječom, svaka radnja koja se odnosi na transparentnost i odgovornost pri gospodarenju šumama trebala biti usmjerena i na sekundarne šume, a ne samo na primarne; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe da je potrebno poticati participativno i zajedničko upravljanje šumama većim uključivanjem civilnog društva u planiranje i provedbu politika i projekata upravljanja šumama, podizanjem svijesti i osiguravanjem da lokalne zajednice također uživaju koristi od šumskih resursa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sa zabrinutošću primjećuje da je nesigurno kolektivno zemljišno vlasništvo zajednica koje obitavaju na šumskim područjima ključna prepreka suzbijanju krčenja šuma; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podsjeća da je odgovorno upravljanje pravima posjedovanja zemljišta i šuma ključno za osiguranje socijalne stabilnosti, održivog korištenja okoliša i odgovornog ulaganja u održivi razvoj; |
| --- | --- |

38.

| 39. | napominje postojanje modela šumarstva zajednice / kolektivnih običajnih prava posjeda zemljišta koji mogu imati brojne prednosti (13), uključujući povećanje šumskih površina i dostupnih vodnih resursa, smanjenje nezakonite sječe uspostavom jasnih pravila o pristupu drvu i snažan sustav za praćenje šuma; predlaže da se osigura više istraživanja i potpore za pomoć u razvoju pravnih okvira o šumarstvu zajednice; |
| --- | --- |

39.

| 40. | potiče partnerske zemlje da priznaju i zaštite pravo lokalnog stanovništva ovisnog o šumama, osobito pravo autohtonih naroda, uključujući pripadnice tih naroda, na običajno vlasništvo te kontrolu njihova zemljišta, područja i prirodnih resursa, sukladno međunarodnim instrumentima za ljudska prava, kao što su Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima i Deklaracija Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda (UNDRIP), te sukladno Konvenciji br. 169 Međunarodne organizacije rada; poziva EU da u tom nastojanju podupre partnerske zemlje, kao i u savjesnoj primjeni načela slobodnog, prethodnog i informiranog pristanka za stjecanje zemljišta velikih razmjera; |
| --- | --- |

40.

| 41. | osuđuje sužavanje prostora za slobodu izražavanja civilnog društva i zajednica u pogledu upravljanja šumama i sve češće napade na tu slobodu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da Dobrovoljne smjernice FAO-a o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima učini pravno obvezujućima za plan vanjskih ulaganja; naglašava da poštovanje tih smjernica iziskuje postojanje djelotvornih neovisnih mehanizama praćenja i provedbe, uključujući odgovarajuće mehanizme rješavanja sporova i pritužbi; ustraje na tome da se standardi zemljišnog posjeda uključe u izradu i praćenje projekata i godišnje izvješćivanje o njima te da postanu obvezujući za sve vanjske aktivnosti EU-a financirane iz službene razvojne pomoći; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju i države članice da kao prvi korak uspostave učinkovit administrativni mehanizam za podnošenje pritužbi za žrtve kršenja ljudskih prava i drugih štetnih učinaka nastalih zbog aktivnosti financiranih iz službene razvojne pomoći kako bi pokrenuli istražne postupke i postupke mirenja; ističe da bi taj mehanizam trebao imati standardizirane postupke, biti upravne naravi te stoga služiti kao dopuna sudskim mehanizmima, a da bi delegacije EU-a mogle djelovati kao kontaktne točke; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva EU da donese odluku o obveznom objavljivanju informacija o krčenju šuma, kojim se pruža dokaz o financijskim ulaganjima povezanima s proizvodnjom ili preradom robe koja ugrožava šume; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podsjeća na to da bi Komisija do 27. studenoga 2018. trebala Parlamentu i Vijeću podnijeti izvješće o funkcioniranju Direktive o transparentnosti 2013/50/EU, kojom se uvode zahtjevi za objavu za plaćanja koja vladama izvršavaju poduzeća koja kotiraju na burzi i velika poduzeća koja ne kotiraju na burzi s djelatnostima u ekstraktivnoj industriji i sječi primarnih (prirodnih i poluprirodnih) šuma; nadalje napominje da bi izvješće trebalo biti popraćeno zakonodavnim prijedlogom; u svjetlu moguće revizije poziva Komisiju da razmotri proširenje obveze na druge industrijske sektore koji utječu na šume te na ostale šume osim primarnih; |
| --- | --- |

45.

| 46. | žali zbog nedovoljnog lokalnog sudjelovanja i nedostatka sporazuma među zajednicama koje obitavaju na šumskim područjima pri prostornom planiranju uporabe zemljišta i dodjeli koncesija u mnogim zemljama; smatra da bi sustavi za osiguranje zakonitosti drvne sirovine trebali sadržavati postupovna jamstva kojima se osnažuju zajednice, a u cilju smanjenja vjerojatnosti korumpirane ili nepravedne dodjele ili prijenosa zemljišta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da su transparentnost podataka, bolje mapiranje, neovisno praćenje, instrumenti za reviziju i razmjena informacija neophodni za poboljšanje upravljanja, međunarodne suradnje i olakšavanje usklađenosti s obvezama u pogledu nulte stope krčenja šuma; poziva EU da poveća financijsku i tehničku potporu zemljama partnerima pri ostvarenju tih ciljeva i da im pomogne u razvoju stručnog znanja potrebnog za poboljšanje lokalnih struktura upravljanja šumama i odgovornosti; |
| --- | --- |

47.

Odgovorni lanci opskrbe i odgovorno financiranje

| 48. | napominje da bi se uvoz drva i drvnih proizvoda trebao temeljitije provjeravati na granicama EU-a kako bi se osiguralo da uvezeni proizvodi doista ispunjavaju kriterije potrebne za ulazak u EU; |
| --- | --- |

48.

| 49. | napominje da je više od polovice dobara proizvedenih i izvezenih na globalno tržište nastalo nezakonitim krčenjem šuma; ističe da se procjenjuje, uzimajući u obzir poljoprivredna dobra kojima se ugrožavaju šume, da je 65 % brazilskog i 9 % argentinskog izvoza govedine, 41 % brazilskog, 5 % argentinskog i 30 % paragvajskog izvoza soje vjerojatno povezano s nezakonitim krčenjem šuma; također napominje da proizvođači iz EU-a uvoze znatne količine hrane za životinje i proteina iz zemalja u razvoju (14); |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe ključnu ulogu privatnog sektora u postizanju međunarodnih ciljeva u području šuma, uključujući obnavljanje šuma; međutim, ističe da je potrebno osigurati da se svjetskim lancima opskrbe i financijskim tokovima podupire jedino zakonita i održiva proizvodnja bez krčenja šuma i da oni ne rezultiraju kršenjima ljudskih prava; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja činjenicu da su se glavni akteri privatnog sektora (koji su vrlo često iz EU-a) obvezali na zabranu krčenja šuma u svojim lancima opskrbe i ulaganjima; međutim, napominje da EU treba dorasti izazovu i ojačati napore privatnog sektora politikama i odgovarajućim mjerama kojima se stvara zajednička osnova za sva poduzeća i postižu jednaki uvjeti za sve; smatra da bi se time potaknulo obvezivanje, stvorilo povjerenje i učinilo poduzeća odgovornijima za njihove obveze; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podsjeća da se Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima moraju poštovati; podržava aktualne pregovore za uspostavu obvezujućeg instrumenta UN-a za transnacionalne korporacije i druga poduzeća u pogledu ljudskih prava i ističe da je važno da EU bude aktivno uključen u taj proces; |
| --- | --- |

52.

| 53. | potiče korporacije da poduzimaju mjere za sprečavanje korupcije u svojim poslovnim praksama, osobito onima povezanima s dodjelom prava zemljišnog posjeda, te da jačaju svoje sustave vanjskog nadzora radnih standarda kako bi njima obuhvatile šire obveze u vezi s krčenjem šuma; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva EU da za financijski sektor uvede obvezne zahtjeve za postupanje s dužnom pažnjom pri procjenjivanju financijskih i nefinancijskih okolišnih, socijalnih i upravljačkih rizika; ujedno poziva na javno objavljivanje postupka dužne pažnje, barem putem godišnjeg izvješćivanja ulagača; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva EU da problem globalnog krčenja šuma riješi reguliranjem europske trgovine i potrošnje robe kojom se ugrožavaju šume, kao što su soja, palmino ulje, eukaliptus, govedina, koža i kakao, na temelju iskustava iz Akcijskog plana FLEGT, Uredbe o drvu, Uredbe o mineralima iz područja zahvaćenih sukobima, Direktive o nefinancijskom izvješćivanju, zakonodavstva o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu, te drugim inicijativama EU-a za reguliranje lanaca opskrbe; |
| --- | --- |

55.

| 56. | S obzirom na to da se tim regulatornim okvirom treba:






  a) | utvrditi obvezne kriterije za održive proizvode dobivene bez krčenja šuma; |
| --- | --- | --- |

56.

a)

utvrditi obvezne kriterije za održive proizvode dobivene bez krčenja šuma;

| b) | nametnuti obveze postupanja s dužnom pažnjom gospodarskim subjektima na početku i na kraju lanca opskrbe robom kojom se ugrožavaju šume; |
| --- | --- |

b)

nametnuti obveze postupanja s dužnom pažnjom gospodarskim subjektima na početku i na kraju lanca opskrbe robom kojom se ugrožavaju šume;

| c) | uspostaviti sljedivost robe i transparentnost u čitavom lancu opskrbe; |
| --- | --- |

c)

uspostaviti sljedivost robe i transparentnost u čitavom lancu opskrbe;

| d) | zahtijevati od nadležnih tijela država članica da istraže i kazneno gone državljane EU-a ili poduzeća sa sjedištem u EU-u koji imaju koristi od nezakonite prenamjene zemljišta u zemljama proizvođačima; |
| --- | --- |

d)

zahtijevati od nadležnih tijela država članica da istraže i kazneno gone državljane EU-a ili poduzeća sa sjedištem u EU-u koji imaju koristi od nezakonite prenamjene zemljišta u zemljama proizvođačima;

| e) | pridržavati se međunarodnog prava o ljudskim pravima, poštovati običajna prava navedena u Dobrovoljnim smjernicama o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima te zajamčiti slobodan, prethodni i informirani pristanak svih potencijalno pogođenih zajednica u čitavom životnom ciklusu proizvoda; |
| --- | --- |

e)

pridržavati se međunarodnog prava o ljudskim pravima, poštovati običajna prava navedena u Dobrovoljnim smjernicama o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima te zajamčiti slobodan, prethodni i informirani pristanak svih potencijalno pogođenih zajednica u čitavom životnom ciklusu proizvoda;

| 57. | poziva EU da osigura da uspostavljene mjere i regulatorni okvir ne uzrokuju neopravdano opterećenje malim i srednjim proizvođačima te da ne onemogućavaju njihov pristup tržištima i međunarodnoj trgovini; |
| --- | --- |

57.

| 58. | također poziva EU da sličan obvezujući regulatorni okvir promiče na međunarodnoj razini i da integrira diplomaciju u području šumarstva u svoju klimatsku politiku s ciljem poticanja zemalja koje obrađuju i/ili uvoze znatne količine tropskog drva, kao što su Kina i Vijetnam, da donesu učinkovito zakonodavstvo kojim se zabranjuje uvoz nezakonito posječenog drva te da zahtijevaju od subjekata da postupaju s dužnom pažnjom (slično kao što je propisano u Uredbi EU-a o drvu); s tim ciljem poziva Komisiju da poveća transparentnost rasprava i mjera koje se provode s Kinom u okviru Mehanizma bilateralne suradnje za provedbu zakonodavstva i upravljanje u području šuma (BCM-FLEG); |
| --- | --- |

58.

| 59. | žali što je vlada Demokratske Republike Kongo dovela u pitanje moratorij na dodjelu novih dozvola za sječu u tropskim prašumama Demokratske Republike Kongo dvama kineskim poduzećima; poziva na zadržavanje tog moratorija sve dok šumarska poduzeća, vlada i lokalno stanovništvo koje ovisi o šumama ne postignu dogovor o protokolima kojima se jamči zadovoljavajuće upravljanje okolišem i društvom; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva EU da uvede kriterije višestruke sukladnosti za hranu za životinje u okviru reforme zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) kako bi se osiguralo da se javne subvencije dodjeljuju za hranu dobivenu iz održivih izvora i bez krčenja šuma, kako bi se smanjio uvoz proteinskih usjeva i stoke, a istovremeno diversificirala i povećala domaća proizvodnja proteinskih usjeva, te kako bi se uvoz robe koja ugrožava šume (primjerice soja, kukuruz) uklonio iz izravne ili neizravne potpore u okviru buduće prehrambene i poljoprivredne politike EU-a; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ističe da će budući ZPP morati biti u skladu s međunarodnim obvezama EU-a, uključujući Program za održivi razvoj do 2030. i Pariški sporazum o klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva da se za procjenu vanjskih učinaka ZPP-a upotrebljavaju pokazatelji za ciljeve održivog razvoja, kao što predlaže OECD; |
| --- | --- |

62.

| 63. | podsjeća da su Malezija i Indonezija glavni proizvođači palmina ulja, s procijenjenih 85 – 90 % globalne proizvodnje, i da sve veća potražnja za tom robom dovodi do krčenja šuma, stavlja pritisak na korištenje zemljišta i znatno utječe na lokalne zajednice, zdravlje i klimatske promjene; u tom kontekstu ističe da bi se pregovori o trgovinskim sporazumima s Indonezijom i Malezijom trebali upotrijebiti za poboljšanje situacije na terenu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kad je riječ o palminom ulju, potvrđuje pozitivan doprinos postojećih sustava certifikacije, ali sa žaljenjem primjećuje da ni Okrugli stol o održivom palminom ulju (RSPO), ni program za indonezijsko održivo palmino ulje ISPO, ni program za malezijsko održivo palmino ulje MSPO, ni bilo koji drugi važniji priznati sustav certifikacije zapravo ne brani svojim članovima da prašumu ili tresetište prenamijene u plantaže palmi; stoga smatra da se tim važnim sustavima certifikacije u praksi ne uspijeva ograničiti emisije stakleničkih plinova pri osnivanju plantaža i njihovu djelovanju te se kao posljedica toga njima nije uspjelo spriječiti velike požare u prašumama i na tresetištima; poziva Komisiju da osigura nezavisnu reviziju i praćenje tih sustava certifikacije kojima će se jamčiti da palmino ulje koje se stavlja na tržište EU-a bude u skladu sa svim potrebnim standardima i održivo; napominje da se pitanje održivosti u sektoru palmina ulja ne može rješavati samo dobrovoljnim mjerama i politikama, već da su obvezujuća pravila i obvezujući sustav certificiranja potrebni i za poduzeća iz sektora palmina ulja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ističe da treba poboljšati pouzdanost dobrovoljnih postupaka certifikacije označivanjem kako bi se zajamčilo da na tržište EU-a dolazi samo palmino ulje dobiveno bez krčenja i uništavanja šuma, nezakonitog prisvajanja zemljišta i drugih vrsta kršenja ljudskih prava, u skladu s Rezolucijom Parlamenta od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (15), i da se sustavima kao što je RSPO u obzir uzmu sve krajnje upotrebe palmina ulja; ističe, osim toga, da potrošače treba više informirati o štetnim posljedicama neodržive proizvodnje palminog ulja na okoliš, a krajnji je cilj znatno smanjiti potrošnju palminog ulja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | potiče Komisiju i sve države članice koje to još nisu učinile da rade na uspostavi obveze na razini EU-a da će se nabavljati samo certificirano održivo palmino ulje najkasnije do 2020., između ostaloga potpisivanjem i provedbom Deklaracije iz Amsterdama naslovljene „Uklanjanje krčenja šuma iz lanaca poljoprivrednih dobara s europskim zemljama”, te da rade na uspostavi predanosti industrije, između ostaloga potpisivanjem i provedbom Deklaracije iz Amsterdama o potpori potpuno održivom lancu opskrbe palminim uljem do 2020.; |
| --- | --- |

66.

Usklađenost politika radi razvoja

| 67. | podsjeća da se ciljevi održivog razvoja mogu postići samo ako lanci opskrbe postanu održivi i ako se između politika stvori sinergija; zabrinut je zbog toga što visoka razina ovisnosti EU-a o uvozu hrane za životinje u obliku soje uzrokuje krčenje šuma u inozemstvu; zabrinut je zbog utjecaja sve većeg uvoza biomase i povećane potražnje za drvom u Europi na okoliš, posebice sa svrhom ispunjavanja ciljeva EU-a u pogledu obnovljive energije; poziva EU da se pridržava načela usklađenosti politika radi razvoja, koje proizlazi iz članka 208. UFEU-a, jer ono predstavlja temeljni aspekt doprinosa EU-a provedbi Programa do 2030., Pariškog sporazuma i Europskog konsenzusa o razvoju; stoga poziva EU da osigura dosljednost među svojom razvojnom, trgovinskom, poljoprivrednom, energetskom i klimatskom politikom; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisiju da u raznim politikama EU-a i službama uključenim u njih uskladi i bolje koordinira svoja nastojanja u borbi protiv nezakonite sječe; poziva Komisiju da u sklopu budućih bilateralnih i multilateralnih trgovinskih sporazuma pregovara o standardima za uvoz drvne sirovine kako se ne bi doveo u pitanje uspjeh postignut sa zemljama proizvođačima drvne sirovine u okviru Akcijskog plana za FLEGT; |
| --- | --- |

68.

| 69. | podsjeća da 80 % šuma predstavljaju tradicionalna zemljišta i teritoriji autohtonih naroda i lokalnih zajednica; sa zabrinutošću primjećuje da je posebna izvjestiteljica UN-a o pravima autohtonih naroda izvijestila da prima sve veći broj pritužbi na slučajeve u kojima su projekti za ublažavanje klimatskih promjena negativno utjecali na prava autohtonih naroda, posebice projekti u području obnovljive energije, kao što je proizvodnja biogoriva i izgradnja brana za hidroelektrane; ističe da je potrebno zajamčiti pravo posjeda lokalnim zajednicama koje obitavaju na šumskim područjima, uključujući običajna prava; ističe isplate na temelju rezultata i REDD+ kao prilike za poboljšanje upravljanja šumama, prava zemljišnog posjeda i sredstava za život; |
| --- | --- |

69.

| 70. | naglašava ključnu ulogu autohtonog stanovništva u održivom upravljanju prirodnim resursima i očuvanju biološke raznolikosti; podsjeća da Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) poziva svoje države potpisnice da poštuju znanje i prava autohtonih naroda kao zaštitne mjere u provedbi programa REDD+; snažno potiče partnerske zemlje da usvoje mjere za učinkovito uključivanje autohtonih naroda u prilagodbu klimatskim promjenama i ublažavanje njihovih posljedica; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva EU i njegove države članice da poboljšaju sinergije između sporazuma u okviru FLEGT-a i programa REDD+; |
| --- | --- |

71.

| 72. | izražava duboku zabrinutost zbog sve učestalijeg i raširenijeg uzgajanja monokultura na šumskim površinama radi proizvodnje energije, čime se ubrzava gubitak biološke raznolikosti i slabljenje usluga ekosustava; |
| --- | --- |

72.

| 73. | podsjeća da bi politika EU-a o biogorivima trebala biti u skladu s ciljevima održivog razvoja i načelom usklađenosti politika radi razvoja; ponavlja da bi EU trebao ukinuti sve političke poticaje za agrogoriva najkasnije do 2030.; |
| --- | --- |

73.

| 74. | žali zbog činjenice da se trenutačnom revizijom Direktive o obnovljivoj energiji (RED II) ne uvode kriteriji socijalne održivosti i druge neizravne posljedice uporabe zemljišta uzimajući u obzir rizik od jagme za zemljištem; podsjeća da bi ta Direktiva trebala biti u skladu s međunarodnim standardima prava pri zakupu, odnosno Konvencijom br. 169 Međunarodne organizacije rada i dobrovoljnim smjernicama FAO-a o posjedu zemljišta i načelima odgovornog ulaganja u poljoprivredu i prehrambene sustave; isto tako ističe da je potrebno uvesti strože kriterije za šumsku biomasu kako bi se izbjeglo poticanje krčenja šuma u inozemstvu zbog promicanja bioenergije; |
| --- | --- |

74.

| 75. | prima na znanje nedvosmislene dokaze da prenamjena tropskih šuma za poljoprivredni uzgoj, plantaže i druge upotrebe zemljišta uzrokuje znatan gubitak vrsta, a posebice vrsta tipičnih za šume; naglašava potrebu za obnovom prirodnih, biološki raznolikih šuma kao načina borbe protiv klimatskih promjena i zaštite biološke raznolikosti, u skladu s ciljevima Programa do 2030., a posebno 15. cilja; smatra da bi u programima obnove šuma trebalo priznati lokalna običajna prava u vezi sa zemljištem, da bi ti programi trebali biti uključivi, prilagođeni lokalnim uvjetima i promicati rješenja temeljena na prirodi, kao što je obnova šumskog krajolika radi uspostave ravnoteže u upotrebi zemljišta, uključujući zaštićena područja, agrošumarstvo, poljoprivredne sustave, male plantaže i ljudska naselja; poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za to da se utjecaj potrošnje EU-a na krčenje šuma u inozemstvu razmatra u svjetlu ciljeva predviđenih Strategijom EU-a za biološku raznolikost do 2020.; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva EU da podupre inicijative zemalja u razvoju bogatih šumama namijenjene za kompenzaciju neometanog širenja poljoprivrednih praksi i aktivnosti rudarstva, što je imalo negativan učinak na gospodarenje šumama te na životni stil i kulturni integritet autohtonih naroda, kao i štetne posljedice za socijalnu stabilnost i neovisnost poljoprivrednika u pogledu opskrbe hranom; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ponavlja da vrijednosti lanci održivog drva koje potječe iz šuma kojima se održivo upravlja, uključujući održive šumske plantaže i poljoprivredna gospodarstva za uzgoj stabala, mogu pružiti važne doprinose postizanju ciljeva održivog razvoja i obveza u pogledu klimatskih promjena; u situaciji kada je 68,9 % ukupnih gubitaka ugljika u tropskim ekosustavima posljedica degradacije ili narušavanja šuma (16), ustraje u tome da se nikakva javna sredstva koja potječu od financiranja u području klime i razvojnog financiranja ne bi smjela upotrebljavati za potporu širenju poljoprivrede, industrijske sječe, rudarstva, ekstrakcije resursa ili gradnje infrastrukture u netaknutim šumskim krajolicima, dok bi financiranje javnim sredstvima općenito trebalo podlijegati strogim kriterijima održivosti; nadalje poziva EU i njegove države članice da u tom pogledu usklade donatorske politike (17); |
| --- | --- |

77.

| 78. | smatra da napori za zaustavljanje krčenja šuma moraju obuhvaćati pomoć i potporu namijenjene najučinkovitijem mogućem iskorištavanju postojećih obradivih zemljišta, što treba primijeniti zajedno s pristupom pametnih sela; uviđa da agroekološke prakse imaju velik potencijal za maksimiranje funkcija ekosustava i njegove otpornosti kombiniranim i veoma raznolikim tehnikama sadnje, agrošumarstvom i tehnikama permakulture koje su relevantne i za proizvode kao što su palmino ulje, kakao ili guma, te da stvaraju višak koristi u pogledu društvenih učinaka, diversifikacije proizvodnje i produktivnosti, bez potrebe za dodatnom prenamjenom šuma; |
| --- | --- |

78.

Kaznena djela protiv šuma

| 79. | napominje da su prema Programu UN-a za okoliš (UNEP) i Interpolu nezakonita sječa drva i trgovina drvom jedan od pet najvažnijih sektora kriminala protiv okoliša; u njima sve važniju ulogu imaju međunarodne organizirane kriminalne skupine; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ističe da su za borbu protiv nezakonite međunarodne trgovine potrebne usklađene i uključive mjere kako bi se zaustavilo uništavanje i krčenje šuma, nezakonita sječa stabala, kako bi se suzbijale prijevare, masakri i potražnja za šumskim proizvodima i divljim vrstama; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ističe da kaznena djela protiv šuma, od nereguliranog ili nezakonitog paljenja ugljena do velikih korporativnih kaznenih djela u vezi s drvom, papirom i celulozom, imaju velik utjecaj na globalne emisije koje utječu na klimu, zalihe vode, dezertifikaciju i učestalost kiša; |
| --- | --- |

81.

| 82. | sa zabrinutošću napominje da je, prema UNEP-u i Interpolu, zakonodavstvo za borbu protiv kaznenih djela protiv okoliša u mnogim zemljama neprikladno, između ostalog zbog nedostatka stručnog znanja i osoblja, niskih kazni ili nepostojanja kaznenih sankcija itd., što predstavlja prepreku učinkovitoj borbi protiv tih kaznenih djela; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ističe važnost primjene stvarno odvraćajućih i učinkovitih kazni u zemljama proizvođačima radi borbe protiv nezakonite sječe i trgovine drvom; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisiju da proširi područje primjene Direktive 2008/99/EZ o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (18) kako bi se njome obuhvatila i nezakonita sječa drva; |
| --- | --- |

84.

| 85. | potiče EU da pruži pomoć za jačanje nadzora nad krčenjem šuma i nezakonitim aktivnostima; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ističe potrebu za rješavanjem temeljnih uzroka kaznenih djela protiv okoliša, kao što su siromaštvo, korupcija i loše upravljanje, integriranim i holističkim pristupom, poticanjem prekogranične financijske suradnje i primjenom svih relevantnih instrumenata za suzbijanje međunarodnog organiziranog kriminala, uključujući zapljenu i oduzimanje imovine stečene kaznenim djelima, kao i mjere protiv pranja novca; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ističe da je potrebno ojačati nacionalne pravne okvire, poduprijeti osnivanje nacionalnih mreža za provedbu zakona i unaprijediti provedbu i primjenu međunarodnog prava koje se odnosi na promicanje transparentnog i odgovornog upravljanja šumama, među ostalim razmjenom najboljih praksi, strogom objavom informacija, solidnim procjenama učinka na održivost te sustavima praćenja i izvješćivanja, uzimajući u obzir potrebu da se zaštite pripadnici službe za šumu; poziva na pojačanu međusektorsku i međuagencijsku suradnju i na nacionalnoj i na međunarodnoj razini, posebice s INTERPOL-om i Uredom UN-a za droge i kriminal (UNODC), uključujući razmjenu obavještajnih podataka i pravosudnu suradnju te proširenje nadležnosti Međunarodnog kaznenog suda (ICC) kako bi se obuhvatila kaznena djela protiv okoliša; |
| --- | --- |

87.

| 88. | podsjeća na to da bi se boljim pristupom carinskim podacima o uvozu u EU povećala transparentnost i odgovornost globalnih lanaca vrijednosti; poziva Komisiju da proširi zahtjeve u pogledu carinskih podataka i da navođenje izvoznika i proizvođača učini obveznim elementom carinskih podataka, čime bi se poboljšala transparentnost i sljedivost u globalnim lancima vrijednosti; |
| --- | --- |

88.

Trgovinska pitanja

| 89. | naglašava da trgovinski pregovori Unije moraju biti u skladu s obvezama Unije da poduzme mjere za smanjenje krčenja i degradacije šuma i da poveća zalihe ugljika u šumama u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ističe da je potrebno proširiti i ojačati mehanizme za sprečavanje, praćenje i provjeru utjecaja koji bilateralni i multilateralni sporazumi EU-a o slobodnoj trgovini i ulaganjima (FTA) imaju na okoliš i ljudska prava, među ostalim uz pomoć pokazatelja koji se mogu provjeriti i neovisnih inicijativa za praćenje i izvješćivanje koje se provode u okviru zajednica; |
| --- | --- |

90.

| 91. | apelira na EU da u svoja poglavlja o trgovini i održivom razvoju uvijek uvrštava obvezujuće i provedive odredbe za zaustavljanje nezakonite sječe, krčenja i uništavanja šuma te jagme za zemljištem, te ostalih kršenja ljudskih prava koja podliježu odgovarajućim i učinkovitim mehanizmima rješavanja sporova te da razmotri, među različitim metodama provedbe, mehanizam i odredbe koji se temelje na sankcijama kako bi se zajamčilo pravo na vlasništvo, prethodno savjetovanje i informirani pristanak; poziva Komisiju da takve odredbe uvrsti i u već sklopljene sporazume o slobodnoj trgovini na temelju klauzula o reviziji, a posebno radi djelotvorne provedbe obveza preuzetih Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama; ističe važnost praćenja tih odredbi i potrebu da se bez odgode započne postupak savjetovanja vlade u slučaju da se trgovinski partneri ne pridržavaju tih pravila, te da se pokrenu postojeći provedbeni mehanizmi kao što je mehanizam za rješavanje sporova uspostavljen u okviru poglavlja o trgovini i održivom razvoju; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva Komisiju da u sve sporazume EU-a o trgovini i ulaganjima uključi ambiciozne odredbe o šumama; naglašava da te odredbe trebaju biti obvezujuće i provedive s pomoću djelotvornih mehanizama praćenja i sankcioniranja, kojima se pojedincima i zajednicama, izvan ili unutar EU-a, omogućuje traženje pravne zaštite, |
| --- | --- |

92.

| 93. | naglašava da bi korupcija povezana s nezakonitom sječom trebala biti obuhvaćena trgovinskom politikom EU-a; potiče Komisiju da u svoje sporazume o slobodnoj trgovini uključi antikorupcijske odredbe o nezakonitoj sječi koje su izvršive i koje se moraju učinkovito i u cijelosti provesti; |
| --- | --- |

93.

| 94. | potiče Komisiju da u područje primjene provedivih antikorupcijskih odredaba u sporazumima o slobodnoj trgovini uvrsti nezakonite šumarske prakse, kao što su preniske cijene drva u davanju koncesija, sječa zaštićenih stabala od strane komercijalnih društava, krijumčarenje šumskih proizvoda preko granice, nezakonita sječa i prerada šumskih sirovina bez dozvole; |
| --- | --- |

94.

| 95. | napominje da Uredba o općem sustavu povlastica (OSP) još uvijek ima ograničeno područje primjene u pogledu odgovornog upravljanja šumskim resursima i njihove zaštite; poziva Komisiju da radi jamčenja zaštite šuma u partnerskim zemljama osigura da se konvencije koje se odnose na šume na odgovarajući način prate unutar programa OSP i OSP+, među ostalim i od strane organizacija civilnog društva, uključujući mogućnost uspostave mehanizma za podnošenje pritužbi, čime bi se omogućilo da se pritužbe zainteresiranih strana propisno razmatraju; naglašava da se tim mehanizmom moraju posebno razmotriti prava autohtonih naroda i zajednica koje ovise o šumama te prava dodijeljena na temelju Konvencije C169 Međunarodne organizacije rada o autohtonim i plemenskim narodima, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

95.

| 96. | podsjeća na važnost primjerenog pristupa pravosuđu, pravnim sredstvima i učinkovitoj zaštiti za zviždače u zemljama koje izvoze prirodne resurse kako bi se osigurala učinkovitost zakona ili inicijativa; |
| --- | --- |

96.

o

o o

| 97. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

97.

---

(1)  SL L 295, 12.11.2010., str. 23.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0098.

(3)  SL C 215, 19.6.2018., str. 125.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0330.

(5)  Nellemann, C. (glavni urednik); Henriksen, R., Kreilhuber, A., Stewart, D., Kotsovou, M., Raxter, P., Mrema, E. i Barrat, S. (urednici) The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment, Program Ujedinjenih naroda za zaštitu okoliša i Norveški centar za globalne analize (centar za brzi odgovor RHIPTO), www.rhipto.org, 2016.

(6)  Goodman, R.C. i Herold, M., Why Maintaining Tropical Forests is Essential and Urgent for Maintaining a Stable Climate (Zašto je održavanje tropskih šuma ključno i hitno za održavanje stabilne klime), Radni dokument 385, Centar za globalni razvoj, Washington DC, 2014.; McKinsey & Company, Pathways to a low-carbon economy (Putovi prema niskougljičnom gospodarstvu), 2009.; McKinsey & Company, Pathways to a Low-Carbon Economy: Version 2 of the Global Greenhouse Gas Abatement Cost Curve (Putovi prema niskougljičnom gospodarstvu: verzija 2. krivulje troškova smanjenja emisija stakleničkih plinova), 2013.

(7)  Baccini, A. i drugi, „Tropical forests are a net carbon source based on aboveground measurements of gain and loss” (Tropske šume neto su izvor ugljika na temelju površinskog mjerenja dobiti i gubitka), Science, svezak 358, broj 6360, 2017., str. 230.–234.

(8)  Vidjeti https://www.iucn.org/theme/forests/our-work/forest-landscape-restoration/bonn-challenge

(9)  Nellemann, C. (glavni urednik); Henriksen, R., Kreilhuber, A., Stewart, D., Kotsovou, M., Raxter, P., Mrema, E. i Barrat, S. (urednici) The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment, Program Ujedinjenih naroda za zaštitu okoliša i Norveški centar za globalne analize (centar za brzi odgovor RHIPTO), www.rhipto.org, 2016.

(10)  SL C 215, 19.6.2018., str. 125.

(11)  http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/feasibility_study_deforestation_kh0418199enn_main_report.pdf

(12)  U izvješću o dopuštanju kriminala Agencije za istrage o kaznenim djelima protiv okoliša (EIA) i indonezijske mreže za praćenje šuma (Jaringan Pemantau Independen Kehutanan/JPIK) iz 2014. navedeno je da su određena društva s dozvolama izdanim u sklopu sustava TLAS uključena u takozvano „pranje drva” miješanjem drva nezakonitog podrijetla s drvom zakonitog podrijetla. Danas se to drvo može potencijalno izvesti u EU kao drvo s dozvolom FLEGT. Dostupno na stranici: http://www.wri.org/blog/2018/01/indonesia-has-carrot-end-illegal-logging-now-it-needs-stick; primarni izvor: https://eia-international.org/wp-content/uploads/Permitting-Crime.pdf

(13)  Slučaj iz Nepala koji je predstavila organizacija ClientEarth, dostupno na stranici https://www.clientearth.org/what-can-we-learn-from-community-forests-in-nepal/

(14)  Niz izvješća o trendovima povezanima sa šumama: Consumer Goods and Deforestation: An Analysis of the Extent and Nature of Illegality in Forest Conversion for Agriculture and Timber Plantations (Potrošačka roba i krčenje šuma: analiza razmjera i prirode nezakonitosti u prenamjeni šuma za poljoprivredu i šumske plantaže), 2014.

(15)  SL C 215, 19.6.2018., str. 125.

(16)  Baccini, A. i drugi, „Tropical forests are a net carbon source based on aboveground measurements of gain and loss” (Tropske šume neto su izvor ugljika na temelju površinskog mjerenja dobiti i gubitka), Science, svezak 358, broj 6360, 2017., str. 230.–234., http://science.sciencemag.org/content/early/2017/09/27/science.aam5962

(17)  Baccini, A. i drugi, citirani rad

(18)  SL L 328, 6.12.2008., str. 28.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/66

---

P8_TA(2018)0340

Stanje u Mađarskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o prijedlogu kojim se Vijeće poziva da, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (2017/2131(INL))

(2019/C 433/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 2. i članak 7. stavak 1., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 2. i članak 7. stavak 1.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i njezine protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i njezine protokole,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir međunarodne sporazume UN-a i Vijeća Europe o ljudskim pravima kao što su Europska socijalna povelja i Konvencija o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodne sporazume UN-a i Vijeća Europe o ljudskim pravima kao što su Europska socijalna povelja i Konvencija o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. svibnja 2017. o stanju u Mađarskoj (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. svibnja 2017. o stanju u Mađarskoj (1),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 16. prosinca 2015. (2) i 10. lipnja 2015. (3) o stanju u Mađarskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 16. prosinca 2015. (2) i 10. lipnja 2015. (3) o stanju u Mađarskoj,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2013. o stanju temeljnih prava: norme i prakse u Mađarskoj (u skladu s Rezolucijom Europskog parlamenta od 16. veljače 2012.) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2013. o stanju temeljnih prava: norme i prakse u Mađarskoj (u skladu s Rezolucijom Europskog parlamenta od 16. veljače 2012.) (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2012. o nedavnim političkim promjenama u Mađarskoj (5) i Rezoluciju od 10. ožujka 2011. o mađarskom Zakonu o medijima (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2012. o nedavnim političkim promjenama u Mađarskoj (5) i Rezoluciju od 10. ožujka 2011. o mađarskom Zakonu o medijima (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 20. travnja 2004. o Komunikaciji Komisije o članku 7. Ugovora o Europskoj uniji: Poštovanje i promicanje vrijednosti na kojima se temelji Unija (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 20. travnja 2004. o Komunikaciji Komisije o članku 7. Ugovora o Europskoj uniji: Poštovanje i promicanje vrijednosti na kojima se temelji Unija (8),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 15. listopada 2003. o članku 7. Ugovora o Europskoj uniji – Poštovanje i promicanje vrijednosti na kojima se temelji Unija (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 15. listopada 2003. o članku 7. Ugovora o Europskoj uniji – Poštovanje i promicanje vrijednosti na kojima se temelji Unija (9),

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF),

| — | uzimajući u obzir članke 45., 52. i 83. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 45., 52. i 83. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te mišljenja Odbora za proračunski nadzor, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za ustavna pitanja i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0250/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te mišljenja Odbora za proračunski nadzor, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za ustavna pitanja i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0250/2018),

| A. | budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, što je navedeno u članku 2. UEU-a te se održava u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i ugrađeno je u međunarodne sporazume o ljudskim pravima, te budući da su te vrijednosti, zajedničke svim državama članicama i koje su dobrovoljno podržale sve države članice, temelj prava koja uživaju osobe koje žive u Uniji; |
| --- | --- |

A.

budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, što je navedeno u članku 2. UEU-a te se održava u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i ugrađeno je u međunarodne sporazume o ljudskim pravima, te budući da su te vrijednosti, zajedničke svim državama članicama i koje su dobrovoljno podržale sve države članice, temelj prava koja uživaju osobe koje žive u Uniji;

| B. | budući da se opasnost od toga da će država članica teško prekršiti vrijednosti iz članka 2. UEU-a ne odnosi samo na one države članice u kojima se takav rizik pojavljuje već utječe i na druge države članice, njihovo uzajamno povjerenje te samu prirodu Unije i temeljnih prava njezinih građana u okviru prava Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da se opasnost od toga da će država članica teško prekršiti vrijednosti iz članka 2. UEU-a ne odnosi samo na one države članice u kojima se takav rizik pojavljuje već utječe i na druge države članice, njihovo uzajamno povjerenje te samu prirodu Unije i temeljnih prava njezinih građana u okviru prava Unije;

| C. | budući da, kao što je navedeno u Komunikaciji Komisije iz 2003. o članku 7. Ugovora o Europskoj uniji, područje primjene članka 7. UEU-a nije ograničeno na obveze iz Ugovora, kao u članku 258. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, te budući da Unija može ocijeniti postojanje očite opasnosti od teškog kršenja zajedničkih vrijednosti u područjima koja su u nadležnosti država članica; |
| --- | --- |

C.

budući da, kao što je navedeno u Komunikaciji Komisije iz 2003. o članku 7. Ugovora o Europskoj uniji, područje primjene članka 7. UEU-a nije ograničeno na obveze iz Ugovora, kao u članku 258. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, te budući da Unija može ocijeniti postojanje očite opasnosti od teškog kršenja zajedničkih vrijednosti u područjima koja su u nadležnosti država članica;

| D. | budući da članak 7. stavak 1. UEU-a predstavlja preventivnu fazu koja Uniji pruža mogućnost intervencije u slučaju očitog rizika od ozbiljnog kršenja zajedničkih vrijednosti; budući da se tom preventivnom akcijom predviđa dijalog s dotičnom državom članicom i ima za cilj izbjeći moguće sankcije; |
| --- | --- |

D.

budući da članak 7. stavak 1. UEU-a predstavlja preventivnu fazu koja Uniji pruža mogućnost intervencije u slučaju očitog rizika od ozbiljnog kršenja zajedničkih vrijednosti; budući da se tom preventivnom akcijom predviđa dijalog s dotičnom državom članicom i ima za cilj izbjeći moguće sankcije;

| E. | budući da, iako su mađarske vlasti uvijek bile spremne raspravljati o zakonitosti neke određene mjere, stanje još nije riješeno i mnoga pitanja i dalje ostaju otvorena što negativno utječe na sliku Unije te na njezinu učinkovitost i vjerodostojnost u obrani temeljnih prava, ljudskih prava i demokracije na globalnoj razini te ukazuje na potrebu da se na ta pitanja odgovori zajedničkim djelovanjem Unije; |
| --- | --- |

E.

budući da, iako su mađarske vlasti uvijek bile spremne raspravljati o zakonitosti neke određene mjere, stanje još nije riješeno i mnoga pitanja i dalje ostaju otvorena što negativno utječe na sliku Unije te na njezinu učinkovitost i vjerodostojnost u obrani temeljnih prava, ljudskih prava i demokracije na globalnoj razini te ukazuje na potrebu da se na ta pitanja odgovori zajedničkim djelovanjem Unije;

| 1. | navodi da Parlament izražava zabrinutost oko sljedećih pitanja:






  (1) | funkcioniranje ustavnog poretka i izbornog sustava |
| --- | --- | --- |

1.

(1)

funkcioniranje ustavnog poretka i izbornog sustava

| (2) | neovisnost pravosuđa i ostalih institucija te prava sudaca |
| --- | --- |

(2)

neovisnost pravosuđa i ostalih institucija te prava sudaca

| (3) | korupcija i sukobi interesa |
| --- | --- |

(3)

korupcija i sukobi interesa

| (4) | zaštita privatnosti i podataka |
| --- | --- |

(4)

zaštita privatnosti i podataka

| (5) | sloboda izražavanja |
| --- | --- |

(5)

sloboda izražavanja

| (6) | akademske slobode |
| --- | --- |

(6)

akademske slobode

| (7) | sloboda vjeroispovijedi |
| --- | --- |

(7)

sloboda vjeroispovijedi

| (8) | sloboda udruživanja |
| --- | --- |

(8)

sloboda udruživanja

| (9) | pravo na jednako postupanje |
| --- | --- |

(9)

pravo na jednako postupanje

| (10) | prava pripadnika manjina, uključujući Rome i Židove, i zaštita od izjava mržnje protiv tih manjina |
| --- | --- |

(10)

prava pripadnika manjina, uključujući Rome i Židove, i zaštita od izjava mržnje protiv tih manjina

| (11) | temeljna prava migranata, tražitelja azila i izbjeglica |
| --- | --- |

(11)

temeljna prava migranata, tražitelja azila i izbjeglica

| (12) | ekonomska i socijalna prava. |
| --- | --- |

(12)

ekonomska i socijalna prava.

| 2. | smatra da činjenice i tendencije navedene u Prilogu ovoj Rezoluciji zajedno predstavljaju sustavnu prijetnju vrijednostima iz članka 2. UEU-a te očitu opasnost od teškog kršenja tih vrijednosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje ishod parlamentarnih izbora u Mađarskoj, koji su se održali 8. travnja 2018. godine; ističe činjenicu da je mađarska vlada odgovorna za uklanjanje rizika od teškog kršenja vrijednosti iz članka 2. UEU-a, čak i kada je taj rizik dugotrajna posljedica političkih odluka koje su predložile ili usvojile prethodne vlade; |
| --- | --- |

3.

| 4. | stoga, u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a, podnosi Vijeću priloženi obrazloženi prijedlog, u kojemu ga poziva da utvrdi postoji li očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti iz članka 2. UEU-a, te da u tom smislu Mađarskoj uputi odgovarajuće preporuke; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i obrazloženi prijedlog za odluku Vijeća priložen ovom dokumentu proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0216.

(2)  SL C 399, 24.11.2017., str. 127.

(3)  SL C 407, 4.11.2016., str. 46.

(4)  SL C 75, 26.2.2016., str. 52.

(5)  SL C 249 E, 30.8.2013., str. 27.

(6)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 154.

(7)  SL C 215, 19.6.2018., str. 162.

(8)  SL C 104 E, 30.4.2004., str. 408.

(9)  COM(2003)0606.

---

PRILOG REZOLUCIJI

Prijedlog odluke Vijeća o utvrđivanju, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 7. stavak 1.,

uzimajući u obzir obrazloženi prijedlog Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

budući da:

| (1) | Europska unija temelji se na vrijednostima iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), koje su zajedničke svim državama članicama i koje uključuju poštovanje demokracije, vladavine prava i ljudskih prava. U skladu s člankom 49. UEU-a, poštovanje i promicanje vrijednosti iz članka 2. UEU-a preduvjet su za primanje u članstvo Unije. |
| --- | --- |

(1)

Europska unija temelji se na vrijednostima iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), koje su zajedničke svim državama članicama i koje uključuju poštovanje demokracije, vladavine prava i ljudskih prava. U skladu s člankom 49. UEU-a, poštovanje i promicanje vrijednosti iz članka 2. UEU-a preduvjet su za primanje u članstvo Unije.

| (2) | Pristupanje Mađarske bio je dobrovoljan čin na temelju suverene odluke koji je popraćen općom jednoglasnom odlukom cijelog mađarskog političkog spektra. |
| --- | --- |

(2)

Pristupanje Mađarske bio je dobrovoljan čin na temelju suverene odluke koji je popraćen općom jednoglasnom odlukom cijelog mađarskog političkog spektra.

| (3) | U svom obrazloženom prijedlogu Europski parlament izražava zabrinutost u vezi sa stanjem u Mađarskoj. Konkretno, glavni razlozi za zabrinutost odnose se na funkcioniranje ustavnog poretka i izbornog sustava, neovisnost pravosuđa i ostalih institucija, prava sudaca, korupciju i sukobe interesa, privatnost i zaštitu podataka, slobodu izražavanja, akademske slobode, slobodu vjeroispovijedi, slobodu udruživanja, pravo na jednako postupanje, prava pripadnika manjina, uključujući Rome i Židove, te zaštitu od izjava mržnje protiv tih manjina, temeljna prava migranata, tražitelja azila i izbjeglica te ekonomska i socijalna prava. |
| --- | --- |

(3)

U svom obrazloženom prijedlogu Europski parlament izražava zabrinutost u vezi sa stanjem u Mađarskoj. Konkretno, glavni razlozi za zabrinutost odnose se na funkcioniranje ustavnog poretka i izbornog sustava, neovisnost pravosuđa i ostalih institucija, prava sudaca, korupciju i sukobe interesa, privatnost i zaštitu podataka, slobodu izražavanja, akademske slobode, slobodu vjeroispovijedi, slobodu udruživanja, pravo na jednako postupanje, prava pripadnika manjina, uključujući Rome i Židove, te zaštitu od izjava mržnje protiv tih manjina, temeljna prava migranata, tražitelja azila i izbjeglica te ekonomska i socijalna prava.

| (4) | Europski parlament također je napomenuo da su mađarske vlasti uvijek bile spremne raspravljati o zakonitosti određenih mjera ali da nisu poduzele sve mjere koje je Parlament preporučio u svojim prethodnim rezolucijama. |
| --- | --- |

(4)

Europski parlament također je napomenuo da su mađarske vlasti uvijek bile spremne raspravljati o zakonitosti određenih mjera ali da nisu poduzele sve mjere koje je Parlament preporučio u svojim prethodnim rezolucijama.

| (5) | U svojoj Rezoluciji od 17. svibnja 2017. o stanju u Mađarskoj Europski parlament naveo je da trenutačna situacija u Mađarskoj predstavlja jasan rizik od ozbiljnog kršenja vrijednosti iz članka 2. UEU-a, što opravdava pokretanje postupka iz članka 7. stavka 1 UEU-a. |
| --- | --- |

(5)

U svojoj Rezoluciji od 17. svibnja 2017. o stanju u Mađarskoj Europski parlament naveo je da trenutačna situacija u Mađarskoj predstavlja jasan rizik od ozbiljnog kršenja vrijednosti iz članka 2. UEU-a, što opravdava pokretanje postupka iz članka 7. stavka 1 UEU-a.

| (6) | Europska komisija je u svojoj Komunikaciji iz 2003. godine o članku 7. Ugovora o Europskoj uniji navela mnoge izvore informacije, između ostalog izvješća međunarodnih organizacija i nevladinih organizacija te odluke regionalnih i međunarodnih sudova, na temelju kojih je moguće nadzirati poštuju li se i promiču zajedničke vrijednosti. Različiti akteri na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini, uključujući institucije i tijela EU-a, Vijeće Europe, Organizaciju za europsku sigurnost i suradnju (OESS), Ujedinjene narode (UN) te brojne organizacije civilnog društva, u više su navrata izražavali duboku zabrinutost zbog stanja demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u Mađarskoj, no ta se mišljenja ne smatraju pravno obvezujućima jer samo Sud Europske unije može tumačiti odredbe Ugovora. |
| --- | --- |

(6)

Europska komisija je u svojoj Komunikaciji iz 2003. godine o članku 7. Ugovora o Europskoj uniji navela mnoge izvore informacije, između ostalog izvješća međunarodnih organizacija i nevladinih organizacija te odluke regionalnih i međunarodnih sudova, na temelju kojih je moguće nadzirati poštuju li se i promiču zajedničke vrijednosti. Različiti akteri na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini, uključujući institucije i tijela EU-a, Vijeće Europe, Organizaciju za europsku sigurnost i suradnju (OESS), Ujedinjene narode (UN) te brojne organizacije civilnog društva, u više su navrata izražavali duboku zabrinutost zbog stanja demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u Mađarskoj, no ta se mišljenja ne smatraju pravno obvezujućima jer samo Sud Europske unije može tumačiti odredbe Ugovora.

Funkcioniranje ustavnog poretka i izbornog sustava

| (7) | Venecijanska je komisija u nekoliko navrata izrazila zabrinutost oko ustavotvornog postupka u Mađarskoj, i u pogledu Temeljnog zakona i u pogledu njegovih izmjena. Ta je komisija pozdravila činjenicu što se Temeljnim zakonom uspostavlja ustavni poredak koji se temelji na demokraciji, vladavini prava i zaštiti temeljnih prava kao temeljnim načelima te je primila na znanje napore koji se ulažu u uspostavljanje ustavnog poretka u skladu sa zajedničkim europskim demokratskim vrijednostima i standardima te u reguliranje temeljnih prava i sloboda u skladu s obvezujućim međunarodnim instrumentima. Kritika se odnosila na manjak transparentnosti postupka, nedovoljnu uključenost civilnog društva, nedostatak iskrenog savjetovanja, opasnost od nestanka diobe vlasti i slabljenje nacionalnog sustava kontrole i ravnoteže. |
| --- | --- |

(7)

Venecijanska je komisija u nekoliko navrata izrazila zabrinutost oko ustavotvornog postupka u Mađarskoj, i u pogledu Temeljnog zakona i u pogledu njegovih izmjena. Ta je komisija pozdravila činjenicu što se Temeljnim zakonom uspostavlja ustavni poredak koji se temelji na demokraciji, vladavini prava i zaštiti temeljnih prava kao temeljnim načelima te je primila na znanje napore koji se ulažu u uspostavljanje ustavnog poretka u skladu sa zajedničkim europskim demokratskim vrijednostima i standardima te u reguliranje temeljnih prava i sloboda u skladu s obvezujućim međunarodnim instrumentima. Kritika se odnosila na manjak transparentnosti postupka, nedovoljnu uključenost civilnog društva, nedostatak iskrenog savjetovanja, opasnost od nestanka diobe vlasti i slabljenje nacionalnog sustava kontrole i ravnoteže.

| (8) | Kao rezultat ustavne reforme ograničena je nadležnost mađarskog Ustavnog suda, a ta se ograničenja odnose na proračunska pitanja, ukidanje sustava actio popularis, mogućnost da se Sud pozove na svoju sudsku praksu od prije 1. siječnja 2012. i mogućnost Suda da preispita ustavnost promjena Temeljnog zakona, ne uključujući promjene postupovne prirode. Venecijanska je komisija izrazila ozbiljnu zabrinutost u vezi s tim ograničenjima i postupkom za imenovanje sudaca te je u svom Mišljenju o Zakonu CLI iz 2011. o mađarskom Ustavnom sudu donesenom 19. lipnja 2012. i u svojem mišljenju o Četvrtom amandmanu na Temeljni zakon Mađarske usvojenom 17. lipnja 2013. izdala preporuke mađarskim vlastima koje se odnose na jamčenje nužnog sustava kontrole i ravnoteže. Venecijanska komisija u svojim je mišljenjima također utvrdila niz pozitivnih elemenata reformi, kao što su odredbe o proračunskim jamstvima, onemogućavanje ponovnog izbora sudaca i činjenica da povjerenik za temeljna prava ima pravo pokrenuti postupke za ex post provjeru. |
| --- | --- |

(8)

Kao rezultat ustavne reforme ograničena je nadležnost mađarskog Ustavnog suda, a ta se ograničenja odnose na proračunska pitanja, ukidanje sustava actio popularis, mogućnost da se Sud pozove na svoju sudsku praksu od prije 1. siječnja 2012. i mogućnost Suda da preispita ustavnost promjena Temeljnog zakona, ne uključujući promjene postupovne prirode. Venecijanska je komisija izrazila ozbiljnu zabrinutost u vezi s tim ograničenjima i postupkom za imenovanje sudaca te je u svom Mišljenju o Zakonu CLI iz 2011. o mađarskom Ustavnom sudu donesenom 19. lipnja 2012. i u svojem mišljenju o Četvrtom amandmanu na Temeljni zakon Mađarske usvojenom 17. lipnja 2013. izdala preporuke mađarskim vlastima koje se odnose na jamčenje nužnog sustava kontrole i ravnoteže. Venecijanska komisija u svojim je mišljenjima također utvrdila niz pozitivnih elemenata reformi, kao što su odredbe o proračunskim jamstvima, onemogućavanje ponovnog izbora sudaca i činjenica da povjerenik za temeljna prava ima pravo pokrenuti postupke za ex post provjeru.

| (9) | U zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio je zabrinutost da je trenutačno u ustavu predviđen postupak podnošenja pritužbi koji predviđa ograničen pristup Ustavnom sudu, u kojem nije predviđen rok za ocjenjivanje ustavnosti i nema suspenzivni učinak na osporavano zakonodavstvo. Također je navedeno da se odredbama novog Zakona o Ustavnom sudu slabi sigurnost trajanja mandata sudaca i povećava utjecaj vlade na sastav i rad Ustavnog suda promjenom postupka imenovanja sudaca, broja sudaca na Sudu i njihove dobi za umirovljenje. Odbor je također zabrinut zbog ograničavanja nadležnosti i ovlasti Ustavnog suda u preispitivanju zakonodavstva kojim se zadire u proračunska pitanja. |
| --- | --- |

(9)

U zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio je zabrinutost da je trenutačno u ustavu predviđen postupak podnošenja pritužbi koji predviđa ograničen pristup Ustavnom sudu, u kojem nije predviđen rok za ocjenjivanje ustavnosti i nema suspenzivni učinak na osporavano zakonodavstvo. Također je navedeno da se odredbama novog Zakona o Ustavnom sudu slabi sigurnost trajanja mandata sudaca i povećava utjecaj vlade na sastav i rad Ustavnog suda promjenom postupka imenovanja sudaca, broja sudaca na Sudu i njihove dobi za umirovljenje. Odbor je također zabrinut zbog ograničavanja nadležnosti i ovlasti Ustavnog suda u preispitivanju zakonodavstva kojim se zadire u proračunska pitanja.

| (10) | U svojem je izvješću od 27. lipnja 2018. Ograničena misija za promatranje izbora Ureda za demokratske institucije i ljudska prava OESS-a navela da su izbori u tehničkom smislu bili profesionalni i transparentni te da su temeljna prava i slobode u cijelosti bili poštovani, ali da je klima u kojoj su se ta prava i slobode provodili bila nepovoljna. Provođenje izbora izvršeno je na profesionalan i transparentan način i općenito je uživalo povjerenje dionika te se općenito smatra da je bilo nepristrano. Kampanja je bila energična ali neprijateljska, a retorika zastrašivanja ograničavala je mogućnost za vođenje sadržajne rasprave, što je biračima otežalo mogućnost da donesu odluku temeljenu na informacijama. Cilj javnog financiranja kampanja i gornjih granica rashoda je osigurati jednake mogućnosti svim kandidatima. Međutim, mogućnost da se kandidati natječu pod istim uvjetima bila je znatno dovedena u pitanje s obzirom na ogromna sredstva koja je vlada potrošila na oglase koji su isticali poruku kampanje vladajuće koalicije. S obzirom da je tek nakon izbora bilo potrebno podnijeti izvješće, glasačima su zapravo bili uskraćeni podaci o financiranju kampanje, što je ključno za donošenje odluke o glasanju temeljene na informacijama. EU je također izrazio zabrinutost u vezi s razgraničenjem izbornih jedinica s jednim članom. Slična pitanja istaknuta su i u zajedničkom mišljenju od 18. lipnja 2012. o Zakonu o izborima zastupnika u mađarski parlament, koje su usvojili Venecijanska komisija i Vijeće za demokratske izbore, u kojem je spomenuto da razgraničenje izbornih jedinica mora biti transparentno i profesionalno te da postupak mora biti objektivan i nepristran, što znači da se moraju izbjegavati kratkoročni politički ciljevi (gerrymandering). |
| --- | --- |

(10)

U svojem je izvješću od 27. lipnja 2018. Ograničena misija za promatranje izbora Ureda za demokratske institucije i ljudska prava OESS-a navela da su izbori u tehničkom smislu bili profesionalni i transparentni te da su temeljna prava i slobode u cijelosti bili poštovani, ali da je klima u kojoj su se ta prava i slobode provodili bila nepovoljna. Provođenje izbora izvršeno je na profesionalan i transparentan način i općenito je uživalo povjerenje dionika te se općenito smatra da je bilo nepristrano. Kampanja je bila energična ali neprijateljska, a retorika zastrašivanja ograničavala je mogućnost za vođenje sadržajne rasprave, što je biračima otežalo mogućnost da donesu odluku temeljenu na informacijama. Cilj javnog financiranja kampanja i gornjih granica rashoda je osigurati jednake mogućnosti svim kandidatima. Međutim, mogućnost da se kandidati natječu pod istim uvjetima bila je znatno dovedena u pitanje s obzirom na ogromna sredstva koja je vlada potrošila na oglase koji su isticali poruku kampanje vladajuće koalicije. S obzirom da je tek nakon izbora bilo potrebno podnijeti izvješće, glasačima su zapravo bili uskraćeni podaci o financiranju kampanje, što je ključno za donošenje odluke o glasanju temeljene na informacijama. EU je također izrazio zabrinutost u vezi s razgraničenjem izbornih jedinica s jednim članom. Slična pitanja istaknuta su i u zajedničkom mišljenju od 18. lipnja 2012. o Zakonu o izborima zastupnika u mađarski parlament, koje su usvojili Venecijanska komisija i Vijeće za demokratske izbore, u kojem je spomenuto da razgraničenje izbornih jedinica mora biti transparentno i profesionalno te da postupak mora biti objektivan i nepristran, što znači da se moraju izbjegavati kratkoročni politički ciljevi (gerrymandering).

| (11) | Posljednjih je godina mađarska vlada u velikoj mjeri koristila nacionalna savjetovanja, šireći direktnu demokraciju na nacionalnoj razini. Komisija je 27. travnja 2017. istaknula da je nacionalno savjetovanje „Zaustavimo Bruxelles” sadržavalo nekoliko tvrdnji i navoda koji sadrže netočne činjenice ili dovode u zabludu. Mađarska vlada ujedno je u svibnju 2015. održala savjetovanje pod nazivom „Imigracija i terorizam”, a u listopadu 2017. savjetovanje protiv takozvanog „Plana Soros”. Tamo je povučena paralela između terorizma i migracija, poticala se mržnja prema migrantima, a meta su im bili posebno lik Georgea Sorosa i EU. |
| --- | --- |

(11)

Posljednjih je godina mađarska vlada u velikoj mjeri koristila nacionalna savjetovanja, šireći direktnu demokraciju na nacionalnoj razini. Komisija je 27. travnja 2017. istaknula da je nacionalno savjetovanje „Zaustavimo Bruxelles” sadržavalo nekoliko tvrdnji i navoda koji sadrže netočne činjenice ili dovode u zabludu. Mađarska vlada ujedno je u svibnju 2015. održala savjetovanje pod nazivom „Imigracija i terorizam”, a u listopadu 2017. savjetovanje protiv takozvanog „Plana Soros”. Tamo je povučena paralela između terorizma i migracija, poticala se mržnja prema migrantima, a meta su im bili posebno lik Georgea Sorosa i EU.

Neovisnost pravosuđa i ostalih institucija te prava sudaca

| (12) | Kao rezultat opsežnih promjena pravnog okvira provedenih 2011., predsjedniku novoosnovanog Nacionalnog sudbenog ureda dodijeljene su široke ovlasti. Venecijanska komisija je u svom mišljenju o Zakonu CLXII iz 2011. o pravnom položaju i plaći sudaca te Zakona CLXI. iz 2011. o ustrojstvu sudova i u Mađarskoj i upravljanju njima, donesenom 19. ožujka 2012., te u svom mišljenju o osnovnim aktima o sudstvu donesenom 15. listopada 2012. uputila kritiku u pogledu tih širokih ovlasti. Zabrinutost zbog sličnih pitanja izrazio je i posebni izvjestitelj UN-a za neovisnost sudaca i odvjetnika 29. veljače 2012. i 3. srpnja 2013., kao i Skupina država protiv korupcije (GRECO) u svojem izvješću usvojenom 27. ožujka 2015. Svi su oni naglasili potrebu za jačanjem uloge kolektivnog tijela, Državnog sudbenog vijeća (DSV), kao nadzorne instance, s obzirom na to da se predsjednik DSV-a, kojeg bira mađarski Parlament, ne može smatrati tijelom pravosudne samouprave. Status predsjednika Nacionalnog sudbenog ureda je, prema međunarodnim preporukama, promijenjen te su ovlasti predsjednika ograničene kako bi se osigurala bolja ravnoteža između predsjednika i DSV-a. |
| --- | --- |

(12)

Kao rezultat opsežnih promjena pravnog okvira provedenih 2011., predsjedniku novoosnovanog Nacionalnog sudbenog ureda dodijeljene su široke ovlasti. Venecijanska komisija je u svom mišljenju o Zakonu CLXII iz 2011. o pravnom položaju i plaći sudaca te Zakona CLXI. iz 2011. o ustrojstvu sudova i u Mađarskoj i upravljanju njima, donesenom 19. ožujka 2012., te u svom mišljenju o osnovnim aktima o sudstvu donesenom 15. listopada 2012. uputila kritiku u pogledu tih širokih ovlasti. Zabrinutost zbog sličnih pitanja izrazio je i posebni izvjestitelj UN-a za neovisnost sudaca i odvjetnika 29. veljače 2012. i 3. srpnja 2013., kao i Skupina država protiv korupcije (GRECO) u svojem izvješću usvojenom 27. ožujka 2015. Svi su oni naglasili potrebu za jačanjem uloge kolektivnog tijela, Državnog sudbenog vijeća (DSV), kao nadzorne instance, s obzirom na to da se predsjednik DSV-a, kojeg bira mađarski Parlament, ne može smatrati tijelom pravosudne samouprave. Status predsjednika Nacionalnog sudbenog ureda je, prema međunarodnim preporukama, promijenjen te su ovlasti predsjednika ograničene kako bi se osigurala bolja ravnoteža između predsjednika i DSV-a.

| (13) | Mađarska je od 2012. poduzela pozitivne korake kako bi određene funkcije s predsjednika DSV-a prenijela na DSV u svrhu stvaranja bolje ravnoteže između tih dvaju tijela. Međutim, potrebno je ostvariti dodatan napredak. U svom izvješću od 27. ožujka 2015. Skupina država protiv korupcije (GRECO) pozvala je da se mogući rizici od diskrecijskih odluka predsjednika DSV-a smanje na najmanju moguću mjeru. Predsjednik DSV-a može, među ostalim, premjestiti i imenovati suce te ima ulogu u području pravosudne discipline. Predsjednik DSV-a također daje preporuku predsjedniku Mađarske o imenovanju i razrješenju načelnika sudova, uključujući predsjednika i potpredsjednika žalbenog suda. GRECO je pozdravio nedavno usvojeni Etički kodeks za suce, ali smatra da bi on mogao biti jasniji i da bi uz njega trebalo biti organizirano i osposobljavanje za zaposlenike. GRECO-a je također primio na znanje izmjene koje se odnose na pravila o postupcima zapošljavanja i odabira sudaca od 2012. do 2014. godine u Mađarskoj, na temelju kojih je DSV dobilo snažniju nadzornu funkciju u postupku odabira. DSV je 2. svibnja 2018. održao sjednicu na kojoj je jednoglasno donio odluke o praksi predsjednika Nacionalnog sudbenog ureda da pozive za podnošenje prijava na radna mjesta sudaca i rukovodeća radna mjesta proglasi neuspješnima. U odlukama se praksa predsjednika smatra nezakonitom. |
| --- | --- |

(13)

Mađarska je od 2012. poduzela pozitivne korake kako bi određene funkcije s predsjednika DSV-a prenijela na DSV u svrhu stvaranja bolje ravnoteže između tih dvaju tijela. Međutim, potrebno je ostvariti dodatan napredak. U svom izvješću od 27. ožujka 2015. Skupina država protiv korupcije (GRECO) pozvala je da se mogući rizici od diskrecijskih odluka predsjednika DSV-a smanje na najmanju moguću mjeru. Predsjednik DSV-a može, među ostalim, premjestiti i imenovati suce te ima ulogu u području pravosudne discipline. Predsjednik DSV-a također daje preporuku predsjedniku Mađarske o imenovanju i razrješenju načelnika sudova, uključujući predsjednika i potpredsjednika žalbenog suda. GRECO je pozdravio nedavno usvojeni Etički kodeks za suce, ali smatra da bi on mogao biti jasniji i da bi uz njega trebalo biti organizirano i osposobljavanje za zaposlenike. GRECO-a je također primio na znanje izmjene koje se odnose na pravila o postupcima zapošljavanja i odabira sudaca od 2012. do 2014. godine u Mađarskoj, na temelju kojih je DSV dobilo snažniju nadzornu funkciju u postupku odabira. DSV je 2. svibnja 2018. održao sjednicu na kojoj je jednoglasno donio odluke o praksi predsjednika Nacionalnog sudbenog ureda da pozive za podnošenje prijava na radna mjesta sudaca i rukovodeća radna mjesta proglasi neuspješnima. U odlukama se praksa predsjednika smatra nezakonitom.

| (14) | Mađarska je vlada 29. svibnja 2018. predstavila nacrt Sedmog amandmana Temeljnog zakona (T/332), koji je usvojen 20. lipnja 2018. Tim je amandmanom uveden novi sustav upravnih sudova. |
| --- | --- |

(14)

Mađarska je vlada 29. svibnja 2018. predstavila nacrt Sedmog amandmana Temeljnog zakona (T/332), koji je usvojen 20. lipnja 2018. Tim je amandmanom uveden novi sustav upravnih sudova.

| (15) | Nakon presude Suda Europske unije („Sud”) 6. studenoga 2012. u predmetu C-286/12, Komisija protiv Mađarske (1) u kojoj se navodi da donošenjem nacionalnog programa prema kojem suci, državni odvjetnici i javni bilježnici moraju otići u mirovinu kada navrše 62 godine Mađarska nije ispunila obveze u skladu s pravom Unije, mađarski je parlament usvojio Zakon XX iz 2013. u kojem se predviđa da dob za umirovljenje sudaca u razdoblju od deset godina treba postupno smanjiti na 65 godina i u kojem su utvrđeni kriteriji za vraćanje na posao ili odštetu. U tom je Zakonu predviđena mogućnost vraćanja umirovljenih sudaca na njihova prethodna radna mjesta na istom sudu i pod istim uvjetima kao prije donošenja propisa o umirovljenju ili, ako se ne žele vratiti, mogućnost odštete u obliku paušalnog iznosa u visini izgubljene naknade za 12 mjeseci i podnošenja zahtjeva na sudu za dodatnu odštetu, no nije zajamčeno vraćanje na vodeće administrativne položaje. Bez obzira na to, Komisija je priznala mjere Mađarske u cilju usklađivanja njezina zakona o umirovljenju s pravom EU-a. U svom je izvješću iz listopada 2015. Međunarodna odvjetnička komora instituta za ljudska prava navela da većina otpuštenih sudaca nije vraćena na isto radno mjesto, djelomično zbog toga što su njihova bivša radna mjesta u međuvremenu već popunjena. Također je napomenula da je nemoguće zajamčiti neovisnost i nepristranost mađarskog pravosuđa i da je jamstvo vladavine prava i dalje oslabljeno. |
| --- | --- |

(15)

Nakon presude Suda Europske unije („Sud”) 6. studenoga 2012. u predmetu C-286/12, Komisija protiv Mađarske (1) u kojoj se navodi da donošenjem nacionalnog programa prema kojem suci, državni odvjetnici i javni bilježnici moraju otići u mirovinu kada navrše 62 godine Mađarska nije ispunila obveze u skladu s pravom Unije, mađarski je parlament usvojio Zakon XX iz 2013. u kojem se predviđa da dob za umirovljenje sudaca u razdoblju od deset godina treba postupno smanjiti na 65 godina i u kojem su utvrđeni kriteriji za vraćanje na posao ili odštetu. U tom je Zakonu predviđena mogućnost vraćanja umirovljenih sudaca na njihova prethodna radna mjesta na istom sudu i pod istim uvjetima kao prije donošenja propisa o umirovljenju ili, ako se ne žele vratiti, mogućnost odštete u obliku paušalnog iznosa u visini izgubljene naknade za 12 mjeseci i podnošenja zahtjeva na sudu za dodatnu odštetu, no nije zajamčeno vraćanje na vodeće administrativne položaje. Bez obzira na to, Komisija je priznala mjere Mađarske u cilju usklađivanja njezina zakona o umirovljenju s pravom EU-a. U svom je izvješću iz listopada 2015. Međunarodna odvjetnička komora instituta za ljudska prava navela da većina otpuštenih sudaca nije vraćena na isto radno mjesto, djelomično zbog toga što su njihova bivša radna mjesta u međuvremenu već popunjena. Također je napomenula da je nemoguće zajamčiti neovisnost i nepristranost mađarskog pravosuđa i da je jamstvo vladavine prava i dalje oslabljeno.

| (16) | U svojoj presudi od 16. srpnja 2015.Gaszó protiv Mađarske Europski je sud za ljudska prava zaključio da je došlo do kršenja prava na pravično suđenje i prava na djelotvoran pravni lijek. Europski je sud za ljudska prava zaključio da je do kršenja došlo zbog prakse koja se odnosi na opetovani propust Mađarske da zajamči završetak postupka utvrđivanja građanskih prava i obveza u razumnom vremenskom roku te da poduzme mjere kojima se podnositeljima tužbe osigurava da traže naknadu za pretjerano dugo trajanje građanskih postupaka na nacionalnoj razini. Izvršenje te presude još nije započelo. U novom Zakonu o parničnom postupku donesenom 2016. predviđa se ubrzavanje parničnog postupka uvođenjem postupka koji uključuje dvije faze. Mađarska je obavijestila Odbor ministara Vijeća Europe da će novi zakon kojime se uspostavlja djelotvoran pravni lijek za produljene postupke biti donesen do listopada 2018. |
| --- | --- |

(16)

U svojoj presudi od 16. srpnja 2015.Gaszó protiv Mađarske Europski je sud za ljudska prava zaključio da je došlo do kršenja prava na pravično suđenje i prava na djelotvoran pravni lijek. Europski je sud za ljudska prava zaključio da je do kršenja došlo zbog prakse koja se odnosi na opetovani propust Mađarske da zajamči završetak postupka utvrđivanja građanskih prava i obveza u razumnom vremenskom roku te da poduzme mjere kojima se podnositeljima tužbe osigurava da traže naknadu za pretjerano dugo trajanje građanskih postupaka na nacionalnoj razini. Izvršenje te presude još nije započelo. U novom Zakonu o parničnom postupku donesenom 2016. predviđa se ubrzavanje parničnog postupka uvođenjem postupka koji uključuje dvije faze. Mađarska je obavijestila Odbor ministara Vijeća Europe da će novi zakon kojime se uspostavlja djelotvoran pravni lijek za produljene postupke biti donesen do listopada 2018.

| (17) | U svojoj presudi od 23. lipnja 2016.Baka protiv Mađarske Europski je sud za ljudska prava zaključio da je u slučaju Andrása Bake doista riječ o kršenju prava na pristup sudu i slobodu izražavanja jer Baka, nakon što je u lipnju 2009. izabran za predsjednika Vrhovnog suda na mandat od šest godina, prema prijelaznim odredbama Temeljnog zakona kojima je omogućeno da Vrhovni sud Mađarske (Kuria) postane pravni sljednik dotadašnjeg Vrhovnog suda, nije više imao to radno mjesto. Izvršenje te presude još nije započelo. Odbor ministara Vijeća Europe je 10. ožujka 2017. zahtijevao da se poduzmu mjere za sprečavanje daljnjih preuranjenih otpuštanja sudaca na temelju sličnih razloga, čime štiti svaku zlouporabu u tom pogledu. Mađarska je vlada napomenula da te mjere nisu povezane s provedbom presude. |
| --- | --- |

(17)

U svojoj presudi od 23. lipnja 2016.Baka protiv Mađarske Europski je sud za ljudska prava zaključio da je u slučaju Andrása Bake doista riječ o kršenju prava na pristup sudu i slobodu izražavanja jer Baka, nakon što je u lipnju 2009. izabran za predsjednika Vrhovnog suda na mandat od šest godina, prema prijelaznim odredbama Temeljnog zakona kojima je omogućeno da Vrhovni sud Mađarske (Kuria) postane pravni sljednik dotadašnjeg Vrhovnog suda, nije više imao to radno mjesto. Izvršenje te presude još nije započelo. Odbor ministara Vijeća Europe je 10. ožujka 2017. zahtijevao da se poduzmu mjere za sprečavanje daljnjih preuranjenih otpuštanja sudaca na temelju sličnih razloga, čime štiti svaku zlouporabu u tom pogledu. Mađarska je vlada napomenula da te mjere nisu povezane s provedbom presude.

| (18) | András Jóri je 29. rujna 2008. imenovan za nadzornika za zaštitu podataka na razdoblje od šest godina. Međutim, s učinkom od 1. siječnja 2012. mađarski je parlament odlučio reformirati sustav zaštite podataka i nadzornika za zaštitu podataka zamijeniti nacionalnim tijelom za zaštitu podataka i slobodu informiranja. András Jóri morao je završiti svoj mandat prije isteka roka. Sud je 8. travnja 2014. godine zaključio da neovisnost nadzornih tijela nužno uključuje obvezu poštovanja trajanja mandata nadzornih tijela do isteka njihova roka i da Mađarska nije ispunila obveze u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2). Mađarska je izmijenila pravila o imenovanju povjerenika, dala ispriku i isplatila dogovoreni iznos odštete. |
| --- | --- |

(18)

András Jóri je 29. rujna 2008. imenovan za nadzornika za zaštitu podataka na razdoblje od šest godina. Međutim, s učinkom od 1. siječnja 2012. mađarski je parlament odlučio reformirati sustav zaštite podataka i nadzornika za zaštitu podataka zamijeniti nacionalnim tijelom za zaštitu podataka i slobodu informiranja. András Jóri morao je završiti svoj mandat prije isteka roka. Sud je 8. travnja 2014. godine zaključio da neovisnost nadzornih tijela nužno uključuje obvezu poštovanja trajanja mandata nadzornih tijela do isteka njihova roka i da Mađarska nije ispunila obveze u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2). Mađarska je izmijenila pravila o imenovanju povjerenika, dala ispriku i isplatila dogovoreni iznos odštete.

| (19) | Venecijanska je komisija u svom mišljenju o Zakonu CLXIII iz 2011. o državnom odvjetništvu i zakonu CLXIV iz 2011. o statusu državnog odvjetnika, tužitelja i drugih zaposlenika tužiteljstva i državnog odvjetništva Mađarske, donesenom 19. lipnja 2012., utvrdio nekoliko nedostataka. GRECO je u svom izvješću od 27. ožujka 2015. pozvao mađarska nadležna tijela da poduzmu dodatne korake za sprečavanje zlouporabe i povećaju neovisnost državnog odvjetništva, među ostalim ukidanjem mogućnosti ponovnog izbora državnog odvjetnika. Osim toga, GRECO zahtijeva da redovni disciplinski postupak protiv tužitelja bude transparentniji i da se odluke o dodjeli predmeta jednog tužitelja drugome donose prema strogim pravnim kriterijima i uz stroga obrazloženja. Prema navodima mađarske vlade u izvješću GRECO-a o usklađenosti za 2017. prepoznat je napredak Mađarske u pogledu državnih odvjetnika (mađarske vlasti još nisu odobrile objavu, unatoč pozivima koji su upućeni na plenarnim sastancima GRECO-a). Drugo izvješće o usklađenosti još nije dovršeno. |
| --- | --- |

(19)

Venecijanska je komisija u svom mišljenju o Zakonu CLXIII iz 2011. o državnom odvjetništvu i zakonu CLXIV iz 2011. o statusu državnog odvjetnika, tužitelja i drugih zaposlenika tužiteljstva i državnog odvjetništva Mađarske, donesenom 19. lipnja 2012., utvrdio nekoliko nedostataka. GRECO je u svom izvješću od 27. ožujka 2015. pozvao mađarska nadležna tijela da poduzmu dodatne korake za sprečavanje zlouporabe i povećaju neovisnost državnog odvjetništva, među ostalim ukidanjem mogućnosti ponovnog izbora državnog odvjetnika. Osim toga, GRECO zahtijeva da redovni disciplinski postupak protiv tužitelja bude transparentniji i da se odluke o dodjeli predmeta jednog tužitelja drugome donose prema strogim pravnim kriterijima i uz stroga obrazloženja. Prema navodima mađarske vlade u izvješću GRECO-a o usklađenosti za 2017. prepoznat je napredak Mađarske u pogledu državnih odvjetnika (mađarske vlasti još nisu odobrile objavu, unatoč pozivima koji su upućeni na plenarnim sastancima GRECO-a). Drugo izvješće o usklađenosti još nije dovršeno.

Korupcija i sukobi interesa

| (20) | GRECO je u svojem izvješću donesenom 27. ožujka 2015. pozvao na donošenje kodeksa ponašanja za zastupnike u Mađarskom parlamentu u pogledu smjernica za slučajeve sukoba interesa. Usto, zastupnici u parlamentu također bi trebali imati obvezu ad hoc obavještavanja o sukobima interesa, uz strožu obvezu o podnošenju izjava o imovinskom stanju. To bi trebalo popratiti i odredbama kojima se omogućuju sankcije za podnošenje netočnih izjava o imovinskom stanju. Osim toga, izjave o imovinskom stanju trebale bi biti objavljene na internetu kako bi se javnosti omogućilo provođenje istinskog nadzora. Potrebno je uspostaviti standardnu elektroničku bazu podataka kako bi sve izjave i njihove izmjene bile dostupne na transparentan način. |
| --- | --- |

(20)

GRECO je u svojem izvješću donesenom 27. ožujka 2015. pozvao na donošenje kodeksa ponašanja za zastupnike u Mađarskom parlamentu u pogledu smjernica za slučajeve sukoba interesa. Usto, zastupnici u parlamentu također bi trebali imati obvezu ad hoc obavještavanja o sukobima interesa, uz strožu obvezu o podnošenju izjava o imovinskom stanju. To bi trebalo popratiti i odredbama kojima se omogućuju sankcije za podnošenje netočnih izjava o imovinskom stanju. Osim toga, izjave o imovinskom stanju trebale bi biti objavljene na internetu kako bi se javnosti omogućilo provođenje istinskog nadzora. Potrebno je uspostaviti standardnu elektroničku bazu podataka kako bi sve izjave i njihove izmjene bile dostupne na transparentan način.

| (21) | U svojem je izvješću od 27. lipnja 2018. Ograničena misija za promatranje izbora Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava zaključila da ograničeni nadzor potrošnje u kampanji i nepostojanje detaljnog izvješćivanja o izvorima sredstava za kampanju umanjuje transparentnost financiranja kampanja i sposobnost glasača da donesu informiranu odluku, što je u suprotnosti s međunarodnim obvezama i dobrom praksom. Državni ured za reviziju odgovoran je za nadzor i kontrolu u pogledu ispunjavanja pravnih zahtjeva. Izvješće nije uključivalo službeno revizijsko izvješće Državnog ureda za reviziju o parlamentarnim izborima 2018. jer u to vrijeme još nije bilo dovršeno. |
| --- | --- |

(21)

U svojem je izvješću od 27. lipnja 2018. Ograničena misija za promatranje izbora Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava zaključila da ograničeni nadzor potrošnje u kampanji i nepostojanje detaljnog izvješćivanja o izvorima sredstava za kampanju umanjuje transparentnost financiranja kampanja i sposobnost glasača da donesu informiranu odluku, što je u suprotnosti s međunarodnim obvezama i dobrom praksom. Državni ured za reviziju odgovoran je za nadzor i kontrolu u pogledu ispunjavanja pravnih zahtjeva. Izvješće nije uključivalo službeno revizijsko izvješće Državnog ureda za reviziju o parlamentarnim izborima 2018. jer u to vrijeme još nije bilo dovršeno.

| (22) | Upravni je odbor Partnerstva za otvorenu vlast (OGP) 7. prosinca 2016. primio dopis mađarske vlade o trenutnom povlačenju iz partnerstva koje okuplja 75 zemalja i stotine organizacija civilnog društva. Mađarska je vlada od srpnja 2015. bila pod nadzorom OGP-a zbog zabrinutosti organizacija civilnog društva, posebno oko pitanja prostora njihova djelovanja u toj zemlji. Sve države članice EU-a nisu članice OGP-a. |
| --- | --- |

(22)

Upravni je odbor Partnerstva za otvorenu vlast (OGP) 7. prosinca 2016. primio dopis mađarske vlade o trenutnom povlačenju iz partnerstva koje okuplja 75 zemalja i stotine organizacija civilnog društva. Mađarska je vlada od srpnja 2015. bila pod nadzorom OGP-a zbog zabrinutosti organizacija civilnog društva, posebno oko pitanja prostora njihova djelovanja u toj zemlji. Sve države članice EU-a nisu članice OGP-a.

| (23) | Mađarska koristi sredstva Unije u iznosu od 4,4 % svojeg BDP-a, točnije više od polovice javnih ulaganja. Udio ugovora dodijeljenih u postupcima javne nabave na temelju samo jedne ponude i dalje je visok te je 2016. iznosio 36 %. Mađarska ima najveći postotak financijskih preporuka OLAF-a u Uniji u vezi sa strukturnim fondovima i poljoprivredom za razdoblje 2013. –2017.. OLAF je 2016. završio istragu o prometnom projektu u Mađarskoj vrijednom 1,7 milijardi EUR u kojemu su glavni sudionici bili nekoliko međunarodnih specijaliziranih građevinskih poduzeća. Istraga je pokazala vrlo ozbiljne nepravilnosti te moguću prijevaru i korupciju u izvedbi projekata. OLAF je 2017. tijekom istrage o 35 ugovora o uličnoj rasvjeti dodijeljenima poduzeću kojime je u to vrijeme upravljao zet mađarskog predsjednika vlade utvrdio „ozbiljne nepravilnosti” i „sukobe interesa”. OLAF je Glavnoj upravi Europske komisije za regionalnu i urbanu politiku poslao svoje konačno izviješće u kojem je dao financijske preporuke za povrat 43,7 milijuna EUR i izdao pravosudne preporuke mađarskom državnom odvjetniku. Prekogranična istraga koju je OLAF završio 2017. godine uključivala je navode o potencijalnoj zlouporabi sredstava Unije u 31 projektu za istraživanje i razvoj. Istraga koja je provedena u Mađarskoj, Latviji i Srbiji otkrila je plan podugovaranja koji se koristio kako bi se povećali troškovi projekta i sakrila činjenica da su krajnji dobavljači bili zapravo povezana poduzeća. OLAF je stoga završio istragu i dao financijske preporuke Komisiji da povrati 28,3 milijuna EUR te izdao pravosudne preporuke mađarskim pravosudnim tijelima. Mađarska je odlučila da neće sudjelovati u osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja koji će biti zadužen za istraživanje, kazneni progon i podizanje optužnica protiv počiniteljâ i supočinitelja kaznenih djela protiv financijskih interesa Unije. |
| --- | --- |

(23)

Mađarska koristi sredstva Unije u iznosu od 4,4 % svojeg BDP-a, točnije više od polovice javnih ulaganja. Udio ugovora dodijeljenih u postupcima javne nabave na temelju samo jedne ponude i dalje je visok te je 2016. iznosio 36 %. Mađarska ima najveći postotak financijskih preporuka OLAF-a u Uniji u vezi sa strukturnim fondovima i poljoprivredom za razdoblje 2013. –2017.. OLAF je 2016. završio istragu o prometnom projektu u Mađarskoj vrijednom 1,7 milijardi EUR u kojemu su glavni sudionici bili nekoliko međunarodnih specijaliziranih građevinskih poduzeća. Istraga je pokazala vrlo ozbiljne nepravilnosti te moguću prijevaru i korupciju u izvedbi projekata. OLAF je 2017. tijekom istrage o 35 ugovora o uličnoj rasvjeti dodijeljenima poduzeću kojime je u to vrijeme upravljao zet mađarskog predsjednika vlade utvrdio „ozbiljne nepravilnosti” i „sukobe interesa”. OLAF je Glavnoj upravi Europske komisije za regionalnu i urbanu politiku poslao svoje konačno izviješće u kojem je dao financijske preporuke za povrat 43,7 milijuna EUR i izdao pravosudne preporuke mađarskom državnom odvjetniku. Prekogranična istraga koju je OLAF završio 2017. godine uključivala je navode o potencijalnoj zlouporabi sredstava Unije u 31 projektu za istraživanje i razvoj. Istraga koja je provedena u Mađarskoj, Latviji i Srbiji otkrila je plan podugovaranja koji se koristio kako bi se povećali troškovi projekta i sakrila činjenica da su krajnji dobavljači bili zapravo povezana poduzeća. OLAF je stoga završio istragu i dao financijske preporuke Komisiji da povrati 28,3 milijuna EUR te izdao pravosudne preporuke mađarskim pravosudnim tijelima. Mađarska je odlučila da neće sudjelovati u osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja koji će biti zadužen za istraživanje, kazneni progon i podizanje optužnica protiv počiniteljâ i supočinitelja kaznenih djela protiv financijskih interesa Unije.

| (24) | Prema Sedmom izvješću o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji učinkovitost vlade u Mađarskoj se smanjila od 1996. te se radi o jednoj od država članica s najmanje učinkovitom vladom u Uniji. Sve su mađarske regije daleko ispod prosjeka Unije u pogledu kvalitete upravljanja. Prema izvješću o suzbijanju korupcije koje je Europska komisija objavila 2014., korupcija u Mađarskoj smatra se raširenom (89 %). Prema podacima iz Izvješća o globalnoj konkurentnosti za razdoblje 2017. –2018., koje je objavio Svjetski gospodarski forum, visoka razina korupcije bila je jedan od najproblematičnijih čimbenika u pogledu poslovanja u Mađarskoj. |
| --- | --- |

(24)

Prema Sedmom izvješću o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji učinkovitost vlade u Mađarskoj se smanjila od 1996. te se radi o jednoj od država članica s najmanje učinkovitom vladom u Uniji. Sve su mađarske regije daleko ispod prosjeka Unije u pogledu kvalitete upravljanja. Prema izvješću o suzbijanju korupcije koje je Europska komisija objavila 2014., korupcija u Mađarskoj smatra se raširenom (89 %). Prema podacima iz Izvješća o globalnoj konkurentnosti za razdoblje 2017. –2018., koje je objavio Svjetski gospodarski forum, visoka razina korupcije bila je jedan od najproblematičnijih čimbenika u pogledu poslovanja u Mađarskoj.

Privatnost i zaštita podataka

| (25) | U svojoj presudi od 12. siječnja 2016.Szabó i Vissy protiv Mađarske Europski je sud za ljudska prava utvrdio kršenje prava na poštovanje privatnog života zbog nedovoljno zakonskih jamstava protiv eventualnog nezakonitog tajnog nadzora za potrebe nacionalne sigurnosti, među ostalim u pogledu uporabe telekomunikacijskih usluga. Tužitelji nisu tvrdili da su bili podvrgnuti bilo kakvim mjerama tajnog nadzora te se stoga daljnje pojedine mjere nisu činile potrebnima. Izmjene relevantnog zakonodavstva potrebne su kao opća mjera. Stručnjaci nadležnih mađarskih ministarstava trenutačno raspravljaju o prijedlozima za izmjenu Zakona o nacionalnim sigurnosnim službama. Izvršenje te presude stoga još nije započelo. |
| --- | --- |

(25)

U svojoj presudi od 12. siječnja 2016.Szabó i Vissy protiv Mađarske Europski je sud za ljudska prava utvrdio kršenje prava na poštovanje privatnog života zbog nedovoljno zakonskih jamstava protiv eventualnog nezakonitog tajnog nadzora za potrebe nacionalne sigurnosti, među ostalim u pogledu uporabe telekomunikacijskih usluga. Tužitelji nisu tvrdili da su bili podvrgnuti bilo kakvim mjerama tajnog nadzora te se stoga daljnje pojedine mjere nisu činile potrebnima. Izmjene relevantnog zakonodavstva potrebne su kao opća mjera. Stručnjaci nadležnih mađarskih ministarstava trenutačno raspravljaju o prijedlozima za izmjenu Zakona o nacionalnim sigurnosnim službama. Izvršenje te presude stoga još nije započelo.

| (26) | U zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio je zabrinutost da mađarski pravni okvir o tajnom nadzoru za potrebe nacionalne sigurnosti dopušta masovno presretanje komunikacije i ne sadržava dovoljno zaštitnih mjera protiv proizvoljnog uplitanja u pravo na poštovanje privatnog života. Odbor je također izrazio zabrinut zbog nepostojanja odredaba kojima se jamče učinkoviti pravni lijekovi u slučajevima zlouporabe te brzo obavještavanje dotične osobe, bez ugrožavanja svrhe ograničenja, nakon prestanka važenja mjera nadzora. |
| --- | --- |

(26)

U zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio je zabrinutost da mađarski pravni okvir o tajnom nadzoru za potrebe nacionalne sigurnosti dopušta masovno presretanje komunikacije i ne sadržava dovoljno zaštitnih mjera protiv proizvoljnog uplitanja u pravo na poštovanje privatnog života. Odbor je također izrazio zabrinut zbog nepostojanja odredaba kojima se jamče učinkoviti pravni lijekovi u slučajevima zlouporabe te brzo obavještavanje dotične osobe, bez ugrožavanja svrhe ograničenja, nakon prestanka važenja mjera nadzora.

Sloboda izražavanja

| (27) | Venecijanska je komisija 22. lipnja 2015. usvojila Mišljenje o mađarskom Zakonu o medijima (Zakon CLXXXV o medijskim uslugama i masovnim medijima, Zakon CIV o slobodi tiska i Zakon o oporezivanju prihoda na oglašavanje u masovnim medijima), u kojem se poziva na nekoliko izmjena Zakona o tisku i Zakona o medijima, posebno u pogledu definicije „nezakonitih medijskih sadržaja”, objave novinarskih izvora i sankcija za medijske kuće. Slična zabrinutost izražena je i u analizi koju je naručio Ured predstavnika OESS-a za slobodu medija u veljači 2011. te ju je izrazio i prethodni povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava u svojem mišljenju o mađarskom zakonu o medijima u pogledu normi Vijeća Europe o slobodi medija od 25. veljače 2011., kao i stručnjaci Vijeća Europe za mađarski Zakon o medijima u svojem stručnom izvješću od 11. svibnja 2012. Glavni tajnik Vijeća Europe u svojoj je izjavi od 29. siječnja 2013. pozdravio činjenicu da su rasprave u području medija dovele do nekoliko važnih izmjena. Unatoč tome povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava je u svom izvješću nakon posjeta Mađarskoj, objavljenom 16. prosinca 2014., ponovio svoju zabrinutost oko preostalih pitanja. Povjerenik je također spomenuo problem koncentracije vlasništva nad medijima i autocenzure te naveo da bi pravni okvir kojim se kriminalizira kleveta trebalo staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(27)

Venecijanska je komisija 22. lipnja 2015. usvojila Mišljenje o mađarskom Zakonu o medijima (Zakon CLXXXV o medijskim uslugama i masovnim medijima, Zakon CIV o slobodi tiska i Zakon o oporezivanju prihoda na oglašavanje u masovnim medijima), u kojem se poziva na nekoliko izmjena Zakona o tisku i Zakona o medijima, posebno u pogledu definicije „nezakonitih medijskih sadržaja”, objave novinarskih izvora i sankcija za medijske kuće. Slična zabrinutost izražena je i u analizi koju je naručio Ured predstavnika OESS-a za slobodu medija u veljači 2011. te ju je izrazio i prethodni povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava u svojem mišljenju o mađarskom zakonu o medijima u pogledu normi Vijeća Europe o slobodi medija od 25. veljače 2011., kao i stručnjaci Vijeća Europe za mađarski Zakon o medijima u svojem stručnom izvješću od 11. svibnja 2012. Glavni tajnik Vijeća Europe u svojoj je izjavi od 29. siječnja 2013. pozdravio činjenicu da su rasprave u području medija dovele do nekoliko važnih izmjena. Unatoč tome povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava je u svom izvješću nakon posjeta Mađarskoj, objavljenom 16. prosinca 2014., ponovio svoju zabrinutost oko preostalih pitanja. Povjerenik je također spomenuo problem koncentracije vlasništva nad medijima i autocenzure te naveo da bi pravni okvir kojim se kriminalizira kleveta trebalo staviti izvan snage.

| (28) | Venecijanska je komisija u svom Mišljenju od 22. lipnja 2015. o Zakonu o medijima prepoznala napore koje je mađarska vlada godinama poduzimala u cilju poboljšanja izvornog teksta zakona o medijima, u skladu s primjedbama raznih promatrača, uključujući Vijeće Europe, te je pozitivno ocijenila spremnost mađarskih nadležnih tijela da nastave dijalog. No bez obzira na to, Venecijanska je komisija naglasila potrebu za izmjenom pravila o izboru članova Vijeća za medije u svrhu jamčenja pravedne zastupljenosti društveno važnih političkih i ostalih skupina te potrebu za preispitivanjem postupka imenovanja i položaja predsjednika Vijeća za medije ili predsjednika Regulatornog tijela za medije trebao preispitati kako bi se smanjila koncentracija ovlasti i osigurala politička neutralnost; na sličan način trebalo bi reformirati i Nadzorni odbor. Venecijanska je komisija također preporučila da se decentralizira upravljanje pružateljima javnih medijskih usluga te da Nacionalna novinska agencija ne bude njihov jedini izvor vijesti. Slična zabrinutost izražena je i u analizi koju je naručio Ured predstavnika OESS-a za slobodu medija u veljači 2011. te ju je izrazio i prethodni povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava u svojem mišljenju o mađarskom zakonu o medijima u pogledu normi Vijeća Europe o slobodi medija od 25. veljače 2011., kao i stručnjaci Vijeća Europe za mađarski Zakon o medijima u svojem stručnom izvješću od 11. svibnja 2012. Glavni tajnik Vijeća Europe u svojoj je izjavi od 29. siječnja 2013. pozdravio činjenicu da su rasprave u području medija dovele do nekoliko važnih izmjena. Unatoč tome povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava je u svom izvješću nakon posjeta Mađarskoj, objavljenom 16. prosinca 2014., ponovio svoju zabrinutost oko preostalih pitanja. |
| --- | --- |

(28)

Venecijanska je komisija u svom Mišljenju od 22. lipnja 2015. o Zakonu o medijima prepoznala napore koje je mađarska vlada godinama poduzimala u cilju poboljšanja izvornog teksta zakona o medijima, u skladu s primjedbama raznih promatrača, uključujući Vijeće Europe, te je pozitivno ocijenila spremnost mađarskih nadležnih tijela da nastave dijalog. No bez obzira na to, Venecijanska je komisija naglasila potrebu za izmjenom pravila o izboru članova Vijeća za medije u svrhu jamčenja pravedne zastupljenosti društveno važnih političkih i ostalih skupina te potrebu za preispitivanjem postupka imenovanja i položaja predsjednika Vijeća za medije ili predsjednika Regulatornog tijela za medije trebao preispitati kako bi se smanjila koncentracija ovlasti i osigurala politička neutralnost; na sličan način trebalo bi reformirati i Nadzorni odbor. Venecijanska je komisija također preporučila da se decentralizira upravljanje pružateljima javnih medijskih usluga te da Nacionalna novinska agencija ne bude njihov jedini izvor vijesti. Slična zabrinutost izražena je i u analizi koju je naručio Ured predstavnika OESS-a za slobodu medija u veljači 2011. te ju je izrazio i prethodni povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava u svojem mišljenju o mađarskom zakonu o medijima u pogledu normi Vijeća Europe o slobodi medija od 25. veljače 2011., kao i stručnjaci Vijeća Europe za mađarski Zakon o medijima u svojem stručnom izvješću od 11. svibnja 2012. Glavni tajnik Vijeća Europe u svojoj je izjavi od 29. siječnja 2013. pozdravio činjenicu da su rasprave u području medija dovele do nekoliko važnih izmjena. Unatoč tome povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava je u svom izvješću nakon posjeta Mađarskoj, objavljenom 16. prosinca 2014., ponovio svoju zabrinutost oko preostalih pitanja.

| (29) | Venecijanska je komisija 18. listopada 2012. usvojila Mišljenje o mađarskom Zakonu CXII iz 2011. o informacijskom samoodređenju i slobodi informiranja. Unatoč općenito pozitivnoj ocjeni Venecijanska je komisija utvrdila potrebu za daljnjim poboljšanjima. Međutim, nakon naknadnih izmjena tog zakona pravo na pristup informacijama o državnim tijelima dodatno je znatno ograničeno. Te su izmjene naišle na kritiku u analizi koju je u ožujku 2016. naručio Ured predstavnika OESS-a za slobodu medija. U analizi je utvrđeno da su iznosi koji se naplaćuju za izravne troškove u cijelosti razumni, no da je naplaćivanje vremena koje je javnim službenicima potrebno da odgovore na zahtjeve neprihvatljivo. Kako je prepoznato u izvješću Komisije za pojedine zemlje iz 2018., povjerenik za zaštitu podataka i sudovi, uključujući Ustavni sud, zauzeli su progresivan stav kada je riječ o predmetima u području transparentnosti. |
| --- | --- |

(29)

Venecijanska je komisija 18. listopada 2012. usvojila Mišljenje o mađarskom Zakonu CXII iz 2011. o informacijskom samoodređenju i slobodi informiranja. Unatoč općenito pozitivnoj ocjeni Venecijanska je komisija utvrdila potrebu za daljnjim poboljšanjima. Međutim, nakon naknadnih izmjena tog zakona pravo na pristup informacijama o državnim tijelima dodatno je znatno ograničeno. Te su izmjene naišle na kritiku u analizi koju je u ožujku 2016. naručio Ured predstavnika OESS-a za slobodu medija. U analizi je utvrđeno da su iznosi koji se naplaćuju za izravne troškove u cijelosti razumni, no da je naplaćivanje vremena koje je javnim službenicima potrebno da odgovore na zahtjeve neprihvatljivo. Kako je prepoznato u izvješću Komisije za pojedine zemlje iz 2018., povjerenik za zaštitu podataka i sudovi, uključujući Ustavni sud, zauzeli su progresivan stav kada je riječ o predmetima u području transparentnosti.

| (30) | U svojem je izvješću usvojenom 27. lipnja 2018. Ograničena misija za promatranje mađarskih parlamentarnih izbora 2018. Ureda za demokratske institucije i ljudska prava OESS-a izjavila da su pristup informacijama te sloboda medija i udruživanja bili ograničeni, među ostalim zbog nedavne promjene zakonodavstva, te da je izborna kampanja u medijima bila opsežno pokrivena, ali na vrlo polariziran način i bez kritičke analize zbog politizacije vlasništva medija i velikog broja vladinih promidžbenih kampanja. Javna je televizija ispunila svoj obvezu za pružanje besplatnog medijskog prostora kandidatima, ali je u svojim vijestima i uredničkim emisijama jasno davala prednost vladajućoj koaliciji, što je protivno međunarodnim standardima. Većina komercijalnih medijskih kuća je bila pristrana u svojem izvještavanju, bilo prema vladajućim ili oporbenim strankama. Internetski mediji bili su platforma za pluralističku političku raspravu usmjerenu na konkretna pitanja. Usto, napomenula je da su politizacija vlasništva te ograničavajući zakonodavni okvir i nepostojanje neovisnog regulatornog tijela za medije negativno utjecali na uredničku slobodu, zbog čega glasači nisu imali pristup raznovrsnim informacijama. Također je spomenula da su izmjenama uvedena nepotrebna ograničenja u pristupu informacijama jer je proširena definicija informacija koje nisu podložne objavi te je povećana naknada za zahtjeve za informacije. |
| --- | --- |

(30)

U svojem je izvješću usvojenom 27. lipnja 2018. Ograničena misija za promatranje mađarskih parlamentarnih izbora 2018. Ureda za demokratske institucije i ljudska prava OESS-a izjavila da su pristup informacijama te sloboda medija i udruživanja bili ograničeni, među ostalim zbog nedavne promjene zakonodavstva, te da je izborna kampanja u medijima bila opsežno pokrivena, ali na vrlo polariziran način i bez kritičke analize zbog politizacije vlasništva medija i velikog broja vladinih promidžbenih kampanja. Javna je televizija ispunila svoj obvezu za pružanje besplatnog medijskog prostora kandidatima, ali je u svojim vijestima i uredničkim emisijama jasno davala prednost vladajućoj koaliciji, što je protivno međunarodnim standardima. Većina komercijalnih medijskih kuća je bila pristrana u svojem izvještavanju, bilo prema vladajućim ili oporbenim strankama. Internetski mediji bili su platforma za pluralističku političku raspravu usmjerenu na konkretna pitanja. Usto, napomenula je da su politizacija vlasništva te ograničavajući zakonodavni okvir i nepostojanje neovisnog regulatornog tijela za medije negativno utjecali na uredničku slobodu, zbog čega glasači nisu imali pristup raznovrsnim informacijama. Također je spomenula da su izmjenama uvedena nepotrebna ograničenja u pristupu informacijama jer je proširena definicija informacija koje nisu podložne objavi te je povećana naknada za zahtjeve za informacije.

| (31) | U svojim zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio je zabrinutost oko mađarskog zakonodavstva o medijima i praksi kojima se ograničava sloboda mišljenja i izražavanja. Odbor je izrazio zabrinutost da se aktualnim zakonodavnim okvirom, uslijed uzastopnih promjena u zakonodavstvu, ne jamči potpuna sloboda i neovisnost tiska. Sa zabrinutošću je napomenuo da su Vijeće za medije i Regulatorno tijelo za medije nedovoljno neovisni za obavljanje svojih zadaća te da imaju prevelike ovlasti nadzora i sankcioniranja. |
| --- | --- |

(31)

U svojim zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio je zabrinutost oko mađarskog zakonodavstva o medijima i praksi kojima se ograničava sloboda mišljenja i izražavanja. Odbor je izrazio zabrinutost da se aktualnim zakonodavnim okvirom, uslijed uzastopnih promjena u zakonodavstvu, ne jamči potpuna sloboda i neovisnost tiska. Sa zabrinutošću je napomenuo da su Vijeće za medije i Regulatorno tijelo za medije nedovoljno neovisni za obavljanje svojih zadaća te da imaju prevelike ovlasti nadzora i sankcioniranja.

| (32) | Predstavnik OESS-a za slobodu medija 13. travnja 2018. oštro je osudio popis više od 200 osoba koji je objavila mađarska medijska kuća tvrdeći da više od 2 000 osoba, uključujući one koje se navode poimence, navodno radi na „svrgavanju vlade”. Popis je objavljen 11. travnja u mađarskom časopisu Figyelő i na njemu se nalaze brojni novinari te drugi građani. Predstavnik OESS-a za slobodu medija 7. svibnja 2018. izrazio je veliku zabrinutost zbog uskraćivanja akreditacije za nekoliko neovisnih novinara, koji zbog toga nisu mogli izvješćivati o inauguracijskoj sjednici novog saziva mađarskog parlamenta. Nadalje, napominje se da se takav događaj ne bi trebao upotrebljavati kao sredstvo za kontroliranje sadržaja kritičkog izvješćivanja te da se takvom praksom uspostavlja loš presedan za novi saziv mađarskog parlamenta. |
| --- | --- |

(32)

Predstavnik OESS-a za slobodu medija 13. travnja 2018. oštro je osudio popis više od 200 osoba koji je objavila mađarska medijska kuća tvrdeći da više od 2 000 osoba, uključujući one koje se navode poimence, navodno radi na „svrgavanju vlade”. Popis je objavljen 11. travnja u mađarskom časopisu Figyelő i na njemu se nalaze brojni novinari te drugi građani. Predstavnik OESS-a za slobodu medija 7. svibnja 2018. izrazio je veliku zabrinutost zbog uskraćivanja akreditacije za nekoliko neovisnih novinara, koji zbog toga nisu mogli izvješćivati o inauguracijskoj sjednici novog saziva mađarskog parlamenta. Nadalje, napominje se da se takav događaj ne bi trebao upotrebljavati kao sredstvo za kontroliranje sadržaja kritičkog izvješćivanja te da se takvom praksom uspostavlja loš presedan za novi saziv mađarskog parlamenta.

Akademske slobode

| (33) | Venecijanska je komisija 6. listopada 2017. usvojila Mišljenje o Zakonu XXV. od 4. travnja 2017., u pogledu Izmjene Zakona CCIV. iz 2011. o nacionalnom visokom obrazovanju. Zaključila je da se uvođenje strožih pravila bez čvrstih razloga te strogih rokova i ozbiljnih pravnih posljedica za strana sveučilišta koja su u Mađarskoj već utemeljena i ondje zakonito djeluju dugi niz godina, čini izrazito problematičnim iz perspektive vladavine prava te načela i jamstava u pogledu temeljnih prava. Ta su sveučilišta i njihovi studenti zaštićeni nacionalnim i međunarodnim pravilima o akademskoj slobodi, slobodi izražavanja i okupljanja te pravu i slobodi na obrazovanje. Venecijanska je komisija posebno preporučila da mađarske vlasti zajamče da nova pravila koja se odnose na obvezu posjedovanja radne dozvole ne utječu nesrazmjerno na akademske slobode te da se primjenjuju na nediskriminacijski i fleksibilan način, bez ugrožavanja kvalitete i međunarodnog karaktera obrazovanja postojećih sveučilišta. Iste probleme u vezi s Izmjenom Zakona CCIV iz 2011. o nacionalnom visokom obrazovanju istaknuli su u svom Mišljenju od 11. travnja 2017. i posebni izvjestitelji UN-a za slobodu mišljenja i izražavanja, prava na slobodu i mirno okupljanje i udruživanje te kulturna prava. U zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava istaknuo je da ne postoji dovoljno opravdanja za nametanje takvih ograničenja na slobodu mišljenja, izražavanja i udruživanja, kao i na akademsku slobodu. |
| --- | --- |

(33)

Venecijanska je komisija 6. listopada 2017. usvojila Mišljenje o Zakonu XXV. od 4. travnja 2017., u pogledu Izmjene Zakona CCIV. iz 2011. o nacionalnom visokom obrazovanju. Zaključila je da se uvođenje strožih pravila bez čvrstih razloga te strogih rokova i ozbiljnih pravnih posljedica za strana sveučilišta koja su u Mađarskoj već utemeljena i ondje zakonito djeluju dugi niz godina, čini izrazito problematičnim iz perspektive vladavine prava te načela i jamstava u pogledu temeljnih prava. Ta su sveučilišta i njihovi studenti zaštićeni nacionalnim i međunarodnim pravilima o akademskoj slobodi, slobodi izražavanja i okupljanja te pravu i slobodi na obrazovanje. Venecijanska je komisija posebno preporučila da mađarske vlasti zajamče da nova pravila koja se odnose na obvezu posjedovanja radne dozvole ne utječu nesrazmjerno na akademske slobode te da se primjenjuju na nediskriminacijski i fleksibilan način, bez ugrožavanja kvalitete i međunarodnog karaktera obrazovanja postojećih sveučilišta. Iste probleme u vezi s Izmjenom Zakona CCIV iz 2011. o nacionalnom visokom obrazovanju istaknuli su u svom Mišljenju od 11. travnja 2017. i posebni izvjestitelji UN-a za slobodu mišljenja i izražavanja, prava na slobodu i mirno okupljanje i udruživanje te kulturna prava. U zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava istaknuo je da ne postoji dovoljno opravdanja za nametanje takvih ograničenja na slobodu mišljenja, izražavanja i udruživanja, kao i na akademsku slobodu.

| (34) | Mađarski je parlament 17. listopada 2017. stranim sveučilištima koja djeluju u toj zemlji rok za usklađivanje s novim kriterijima produljio do 1. siječnja 2019. na zahtjev predmetnih ustanova i nakon preporuke predsjedništva mađarske konferencije rektora. Venecijanska komisija je pozdravila to produljenje. Pregovori između mađarske vlade i stranih visokoškolskih ustanova, posebno Srednjoeuropskog sveučilišta, još su u tijeku, dok je pravna nesigurnost za strana sveučilišta i dalje prisutna, iako je Srednjoeuropsko sveučilište pravodobno ispunilo nove zahtjeve. |
| --- | --- |

(34)

Mađarski je parlament 17. listopada 2017. stranim sveučilištima koja djeluju u toj zemlji rok za usklađivanje s novim kriterijima produljio do 1. siječnja 2019. na zahtjev predmetnih ustanova i nakon preporuke predsjedništva mađarske konferencije rektora. Venecijanska komisija je pozdravila to produljenje. Pregovori između mađarske vlade i stranih visokoškolskih ustanova, posebno Srednjoeuropskog sveučilišta, još su u tijeku, dok je pravna nesigurnost za strana sveučilišta i dalje prisutna, iako je Srednjoeuropsko sveučilište pravodobno ispunilo nove zahtjeve.

| (35) | Europska je komisija 7. prosinca 2017. odlučila protiv Mađarske pokrenuti postupak na Sudu Europske unije zbog toga što se izmjenom Zakona CCIV iz 2011. o nacionalnom visokom obrazovanju nerazmjerno ograničava funkcioniranje sveučilišta Unije i sveučilišta trećih zemalja te se taj zakon treba ponovno uskladiti s pravom Unije. Komisija je utvrdila da se novim zakonodavstvom krši pravo na akademsku slobodu, pravo na obrazovanje i slobodu poduzetništva, kako je predviđeno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) i pravnim obvezama Unije u skladu s međunarodnim trgovačkim pravom. |
| --- | --- |

(35)

Europska je komisija 7. prosinca 2017. odlučila protiv Mađarske pokrenuti postupak na Sudu Europske unije zbog toga što se izmjenom Zakona CCIV iz 2011. o nacionalnom visokom obrazovanju nerazmjerno ograničava funkcioniranje sveučilišta Unije i sveučilišta trećih zemalja te se taj zakon treba ponovno uskladiti s pravom Unije. Komisija je utvrdila da se novim zakonodavstvom krši pravo na akademsku slobodu, pravo na obrazovanje i slobodu poduzetništva, kako je predviđeno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) i pravnim obvezama Unije u skladu s međunarodnim trgovačkim pravom.

| (36) | 9. kolovoza 2018. objavljeno je da mađarska vlada planira ukinuti diplomski studij iz rodnih studija na državnom fakultetu Eötvös Loránd (ELTE) i da neće priznati magisterij iz rodnih studija s privatnog fakulteta Central European University. Europski parlament ističe da pogrešno tumačenje pojma roda dominira javnim diskursom u Mađarskoj i žali zbog tog namjernog pogrešnog tumačenja pojmova „rod” i „rodna ravnopravnost”. Europski parlament osuđuje napade na besplatnu poduku i istraživanja, osobito u području rodnih studija, koji pokušavaju analizirati odnose moći, diskriminaciju i rodne odnose u društvu te pronalaziti rješenja za nejednakost, a koji su postali meta klevetničkih kampanja. Europski parlament poziva na ponovnu uspostavu i očuvanje temeljnih demokratskih načela slobode obrazovanja. |
| --- | --- |

(36)

9. kolovoza 2018. objavljeno je da mađarska vlada planira ukinuti diplomski studij iz rodnih studija na državnom fakultetu Eötvös Loránd (ELTE) i da neće priznati magisterij iz rodnih studija s privatnog fakulteta Central European University. Europski parlament ističe da pogrešno tumačenje pojma roda dominira javnim diskursom u Mađarskoj i žali zbog tog namjernog pogrešnog tumačenja pojmova „rod” i „rodna ravnopravnost”. Europski parlament osuđuje napade na besplatnu poduku i istraživanja, osobito u području rodnih studija, koji pokušavaju analizirati odnose moći, diskriminaciju i rodne odnose u društvu te pronalaziti rješenja za nejednakost, a koji su postali meta klevetničkih kampanja. Europski parlament poziva na ponovnu uspostavu i očuvanje temeljnih demokratskih načela slobode obrazovanja.

Sloboda vjeroispovijedi

| (37) | Mađarski je parlament 30. prosinca 2011. usvojio Zakon CCVI. iz 2011. o pravu na slobodu savjesti i vjeroispovijedi te pravnom položaju crkava, denominacija i vjerskih zajednica u Mađarskoj, koji je stupio na snagu 1. siječnja 2012.. Na temelju tog Zakona revidirana je pravna osobnost mnogih vjerskih organizacija, a broj pravno priznatih crkava u Mađarskoj smanjen je na 14. Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava je 16. prosinca 2011. u pismu mađarskim vlastima izrazio svoju zabrinutost oko tog Zakona. Mađarski je parlament, nakon pritiska međunarodne zajednice, u veljači 2012. povećao broj priznatih crkava na 31. Venecijanska je komisija 19. ožujka 2012. usvojila Mišljenje o Zakonu CCVI iz 2011. o pravu na slobodu savjesti i vjeroispovijedi te pravnom položaju crkava, denominacija i vjerskih zajednica u Mađarskoj, u kojemu je navedeno da se za priznavanje crkava u Zakonu određuje niz pretjeranih zahtjeva koji se temelje na proizvoljnim kriterijima. Nadalje, navedeno je da je zbog tog Zakona stotine prethodno zakonito priznatih crkava izbrisano iz registra te da se Zakonom u određenoj mjeri potiče nejednako, čak i diskriminirajuće postupanje prema vjerskim uvjerenjima i zajednicama, ovisno o tome jesu li one priznate ili ne. |
| --- | --- |

(37)

Mađarski je parlament 30. prosinca 2011. usvojio Zakon CCVI. iz 2011. o pravu na slobodu savjesti i vjeroispovijedi te pravnom položaju crkava, denominacija i vjerskih zajednica u Mađarskoj, koji je stupio na snagu 1. siječnja 2012.. Na temelju tog Zakona revidirana je pravna osobnost mnogih vjerskih organizacija, a broj pravno priznatih crkava u Mađarskoj smanjen je na 14. Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava je 16. prosinca 2011. u pismu mađarskim vlastima izrazio svoju zabrinutost oko tog Zakona. Mađarski je parlament, nakon pritiska međunarodne zajednice, u veljači 2012. povećao broj priznatih crkava na 31. Venecijanska je komisija 19. ožujka 2012. usvojila Mišljenje o Zakonu CCVI iz 2011. o pravu na slobodu savjesti i vjeroispovijedi te pravnom položaju crkava, denominacija i vjerskih zajednica u Mađarskoj, u kojemu je navedeno da se za priznavanje crkava u Zakonu određuje niz pretjeranih zahtjeva koji se temelje na proizvoljnim kriterijima. Nadalje, navedeno je da je zbog tog Zakona stotine prethodno zakonito priznatih crkava izbrisano iz registra te da se Zakonom u određenoj mjeri potiče nejednako, čak i diskriminirajuće postupanje prema vjerskim uvjerenjima i zajednicama, ovisno o tome jesu li one priznate ili ne.

| (38) | Mađarski je Ustavni sud u veljači 2013. presudio da je brisanje priznatih crkava iz registra bilo neustavno. Kao odgovor na odluku Ustavnog suda mađarski je parlament u ožujku 2013. izmijenio Temeljni zakon. U lipnju i rujnu 2013. mađarski je parlament izmijenio Zakon CCVI iz 2011. kako bi stvorio klasifikaciju na dvije razine, koja se sastoji od „vjerskih zajednica” i „registriranih crkava”. U rujnu 2013. mađarski je parlament također izmijenio Temeljni zakon isključivo kako bi sebi dodijelio ovlast za odabir vjerskih zajednica za „suradnju” s državom u službi „aktivnosti od javnog interesa”, dodijelivši si ovlast za priznavanje vjerskih organizacija dvotrećinskom većinom. |
| --- | --- |

(38)

Mađarski je Ustavni sud u veljači 2013. presudio da je brisanje priznatih crkava iz registra bilo neustavno. Kao odgovor na odluku Ustavnog suda mađarski je parlament u ožujku 2013. izmijenio Temeljni zakon. U lipnju i rujnu 2013. mađarski je parlament izmijenio Zakon CCVI iz 2011. kako bi stvorio klasifikaciju na dvije razine, koja se sastoji od „vjerskih zajednica” i „registriranih crkava”. U rujnu 2013. mađarski je parlament također izmijenio Temeljni zakon isključivo kako bi sebi dodijelio ovlast za odabir vjerskih zajednica za „suradnju” s državom u službi „aktivnosti od javnog interesa”, dodijelivši si ovlast za priznavanje vjerskih organizacija dvotrećinskom većinom.

| (39) | U svojoj presudi od 8. travnja 2014.Magyar Keresztény Mennonita Egyház i ostali protiv Mađarske Europski je sud za ljudska prava presudio da je Mađarska prekršila slobodu udruživanja, tumačenu u svjetlu slobode savjesti i vjeroispovijedi. Mađarski ustavni sud zaključio je da su određena pravila o uvjetima za priznavanje statusa crkve bila neustavna te je od zakonodavne vlasti zatražio da uskladi relevantna pravila sa zahtjevima Europske konvencije o ljudskim pravima. Relevantni zakon primjereno je podnesen mađarskom parlamentu u prosincu 2015., no nije postigao potrebnu većinu. Izvršenje te presude još nije započelo. |
| --- | --- |

(39)

U svojoj presudi od 8. travnja 2014.Magyar Keresztény Mennonita Egyház i ostali protiv Mađarske Europski je sud za ljudska prava presudio da je Mađarska prekršila slobodu udruživanja, tumačenu u svjetlu slobode savjesti i vjeroispovijedi. Mađarski ustavni sud zaključio je da su određena pravila o uvjetima za priznavanje statusa crkve bila neustavna te je od zakonodavne vlasti zatražio da uskladi relevantna pravila sa zahtjevima Europske konvencije o ljudskim pravima. Relevantni zakon primjereno je podnesen mađarskom parlamentu u prosincu 2015., no nije postigao potrebnu većinu. Izvršenje te presude još nije započelo.

Sloboda udruživanja

| (40) | Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava je 9. srpnja 2014. u svom pismu upućenom mađarskim tijelima izrazio zabrinutost zbog stigmatizirajuće retorike političara koji dovode u pitanje legitimnost rada nevladinih organizacija u kontekstu revizija koje je proveo Ured mađarske vlade za kontrolu nad nevladinim organizacijama koje su koristile potpore EGP-a i Norveške iz njihovih fondova za nevladine organizacije. Mađarska je vlada potpisala sporazum s Fondom te se na temelju toga bespovratna sredstva i dalje isplaćuju. Posebni izvjestitelj UN-a za položaj boraca za ljudska prava u razdoblju od 8. do 16. veljače 2016. posjetio je Mađarsku i u svom je izvješću naveo da znatni izazovi proizlaze iz postojećeg pravnog okvira kojim se uređuje ostvarivanje temeljnih sloboda, kao što su pravo na slobodu mišljenja i izražavanja te mirnog okupljanja i udruživanja, te da zakonodavstvo koje se odnosi na nacionalnu sigurnost i migracije također može imati ograničavajući utjecaj na okružje za civilno društvo. |
| --- | --- |

(40)

Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava je 9. srpnja 2014. u svom pismu upućenom mađarskim tijelima izrazio zabrinutost zbog stigmatizirajuće retorike političara koji dovode u pitanje legitimnost rada nevladinih organizacija u kontekstu revizija koje je proveo Ured mađarske vlade za kontrolu nad nevladinim organizacijama koje su koristile potpore EGP-a i Norveške iz njihovih fondova za nevladine organizacije. Mađarska je vlada potpisala sporazum s Fondom te se na temelju toga bespovratna sredstva i dalje isplaćuju. Posebni izvjestitelj UN-a za položaj boraca za ljudska prava u razdoblju od 8. do 16. veljače 2016. posjetio je Mađarsku i u svom je izvješću naveo da znatni izazovi proizlaze iz postojećeg pravnog okvira kojim se uređuje ostvarivanje temeljnih sloboda, kao što su pravo na slobodu mišljenja i izražavanja te mirnog okupljanja i udruživanja, te da zakonodavstvo koje se odnosi na nacionalnu sigurnost i migracije također može imati ograničavajući utjecaj na okružje za civilno društvo.

| (41) | U mađarskom je parlamentu u travnju 2017. iznesen nacrt zakona o transparentnosti organizacija koje primaju potpore iz inozemstva u cilju uvođenja uvjeta koji se odnose na sprječavanje pranja novca ili terorizma. Venecijanska je komisija 2013. priznala da mogu postojati različiti razlozi zbog kojih država ograničava inozemno financiranje, uključujući sprječavanje pranja novca i financiranje terorizma, ali da se ti legitimni razlozi ne smiju koristiti kao izgovor za kontroliranje nevladinih organizacija ili za ograničavanje njihove mogućnosti da obavljaju svoju zakonitu djelatnost, posebno u području obrane ljudskih prava. Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava 26. travnja 2017. uputio je pismo predsjedniku mađarske Nacionalne skupštine u kojem napominje da je nacrt zakona iznesen u kontekstu stalne antagonističke retorike određenih članova vladajuće koalicije koji su neke nevladine organizacije na temelju njihovih izvora financiranja javno prozvali „stranim agentima” i doveli u pitanje njihovu legitimnost; međutim, pojam „strani agenti” nije sadržan u nacrtu. Slična pitanja spomenuta su u izjavi od 7. ožujka 2017. predsjednika Konferencije međunarodnih nevladinih organizacija Vijeća Europe i predsjednika Stručnog vijeća za Zakon o nevladinim organizacijama, kao i u mišljenju od 24. travnja 2017. koje je pripremilo Stručno vijeće za Zakon o nevladinim organizacijama i izjavi od 15. svibnja 2017. UN-ova posebnog izvjestitelja za položaj boraca za ljudska prava i promicanje i zaštitu prava na slobodu mišljenja i izražavanja. |
| --- | --- |

(41)

U mađarskom je parlamentu u travnju 2017. iznesen nacrt zakona o transparentnosti organizacija koje primaju potpore iz inozemstva u cilju uvođenja uvjeta koji se odnose na sprječavanje pranja novca ili terorizma. Venecijanska je komisija 2013. priznala da mogu postojati različiti razlozi zbog kojih država ograničava inozemno financiranje, uključujući sprječavanje pranja novca i financiranje terorizma, ali da se ti legitimni razlozi ne smiju koristiti kao izgovor za kontroliranje nevladinih organizacija ili za ograničavanje njihove mogućnosti da obavljaju svoju zakonitu djelatnost, posebno u području obrane ljudskih prava. Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava 26. travnja 2017. uputio je pismo predsjedniku mađarske Nacionalne skupštine u kojem napominje da je nacrt zakona iznesen u kontekstu stalne antagonističke retorike određenih članova vladajuće koalicije koji su neke nevladine organizacije na temelju njihovih izvora financiranja javno prozvali „stranim agentima” i doveli u pitanje njihovu legitimnost; međutim, pojam „strani agenti” nije sadržan u nacrtu. Slična pitanja spomenuta su u izjavi od 7. ožujka 2017. predsjednika Konferencije međunarodnih nevladinih organizacija Vijeća Europe i predsjednika Stručnog vijeća za Zakon o nevladinim organizacijama, kao i u mišljenju od 24. travnja 2017. koje je pripremilo Stručno vijeće za Zakon o nevladinim organizacijama i izjavi od 15. svibnja 2017. UN-ova posebnog izvjestitelja za položaj boraca za ljudska prava i promicanje i zaštitu prava na slobodu mišljenja i izražavanja.

| (42) | Mađarski je parlament 13. lipnja 2017. usvojio nacrt zakona s nekoliko izmjena. U svojem mišljenju od 20. lipnja 2017. Venecijanska je komisija prepoznala da je pojam „organizacija koja prima potporu iz inozemstva” neutralan i opisan i da neke od tih izmjena predstavljaju važan napredak, ali da istovremeno neka druga pitanja nisu riješena i da te izmjene nisu dovoljne kako bi se uklonile sumnje da bi zakon mogao prouzročiti nerazmjerno i nepotrebno uplitanje u slobodu udruživanja i izražavanja, pravo na privatnost te zabranu diskriminacije. U svojim zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava napomenuo je da postavljanje tih zahtjeva nije dovoljno opravdano te da se čini da su oni dio pokušaja diskreditacije određenih nevladinih organizacija, uključujući nevladine organizacije za zaštitu ljudskih prava u Mađarskoj. |
| --- | --- |

(42)

Mađarski je parlament 13. lipnja 2017. usvojio nacrt zakona s nekoliko izmjena. U svojem mišljenju od 20. lipnja 2017. Venecijanska je komisija prepoznala da je pojam „organizacija koja prima potporu iz inozemstva” neutralan i opisan i da neke od tih izmjena predstavljaju važan napredak, ali da istovremeno neka druga pitanja nisu riješena i da te izmjene nisu dovoljne kako bi se uklonile sumnje da bi zakon mogao prouzročiti nerazmjerno i nepotrebno uplitanje u slobodu udruživanja i izražavanja, pravo na privatnost te zabranu diskriminacije. U svojim zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava napomenuo je da postavljanje tih zahtjeva nije dovoljno opravdano te da se čini da su oni dio pokušaja diskreditacije određenih nevladinih organizacija, uključujući nevladine organizacije za zaštitu ljudskih prava u Mađarskoj.

| (43) | Komisija je 7. prosinca 2017. odlučila započeti sudski postupak protiv Mađarske zbog neispunjenja obveza iz odredbi Ugovora o slobodnom kretanju kapitala u pogledu odredbi u Zakonu o nevladinim organizacijama kojima se, prema mišljenju Komisije, neizravno diskriminiraju te nerazmjerno ograničavaju donacije iz inozemstva namijenjene organizacijama civilnog društva. Osim toga, Komisija je tvrdila da je Mađarska prekršila pravo na slobodu udruživanja i prava na zaštitu privatnog života i osobnih podataka sadržana u Povelji, u skladu s odredbama Ugovora o slobodnom kretanju kapitala i člankom 26. stavkom 2 i stavcima 56. i 63. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je 7. prosinca 2017. odlučila započeti sudski postupak protiv Mađarske zbog neispunjenja obveza iz odredbi Ugovora o slobodnom kretanju kapitala u pogledu odredbi u Zakonu o nevladinim organizacijama kojima se, prema mišljenju Komisije, neizravno diskriminiraju te nerazmjerno ograničavaju donacije iz inozemstva namijenjene organizacijama civilnog društva. Osim toga, Komisija je tvrdila da je Mađarska prekršila pravo na slobodu udruživanja i prava na zaštitu privatnog života i osobnih podataka sadržana u Povelji, u skladu s odredbama Ugovora o slobodnom kretanju kapitala i člankom 26. stavkom 2 i stavcima 56. i 63. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

| (44) | Mađarska je vlada u veljači 2018. predstavila zakonodavni paket koji se sastoji od tri nacrta zakona (T/19776, T/19775, T/19774). Predsjednik Konferencije međunarodnih nevladinih organizacija Vijeća Europe i predsjednik Stručnog vijeća za Zakon o nevladinim organizacijama 14. veljače 2018. dali su izjavu u kojoj se navodi da taj paket nije u skladu sa slobodom udruživanja, posebice za nevladine organizacije koje se bave migrantima. Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava 15. veljače 2018. izrazio je sličnu zabrinutost. UN-ov posebni izvjestitelj za promicanje i zaštitu prava na slobodu mišljenja i izražavanja, posebni izvjestitelj za položaj boraca za ljudska prava, neovisni stručnjak za ljudska prava i međunarodnu solidarnost, posebni izvjestitelj za ljudska prava i prava migranata te posebni izvjestitelj za suvremene oblike rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i povezanih netrpeljivosti upozorili su 8. ožujka 2018. da bi zakon prouzročio neopravdana ograničenja slobode udruživanja i slobode izražavanja u Mađarskoj. U svojim je zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio zabrinutost da bi se aludiranjem na „opstanak nacije” i zaštitu građana i kulture te povezivanjem rada nevladinih organizacija s navodnom međunarodnom zavjerom zakonodavnim paketom stigmatizirale nevladine organizacije, a njihova bi sposobnost provođenja važnih aktivnosti za podupiranje ljudskih prava i, posebice, prava izbjeglica, tražitelja azila i migranata, bila ograničena. Nadalje, izrazio je zabrinutost da bi se nametanje ograničenja za inozemno financiranje nevladinih organizacija moglo iskoristiti za stvaranje nezakonitog pritiska i neopravdano uplitanje u njihov rad. Prema jednom od nacrta zakona oporezivala bi se sva sredstva nevladinih organizacija koja dolaze izvan Mađarske, uključujući sredstva iz EU-a, uz poreznu stopu od 25 %; zakonodavni paket nevladinim organizacijama također onemogućuje korištenje pravnog lijeka protiv proizvoljnih odluka. Odbor za pravna pitanja i ljudska prava Parlamentarne skupštine Vijeća Europe zatražio je 22. ožujka 2018. mišljenje Venecijanske komisije o nacrtu zakonodavnog paketa. |
| --- | --- |

(44)

Mađarska je vlada u veljači 2018. predstavila zakonodavni paket koji se sastoji od tri nacrta zakona (T/19776, T/19775, T/19774). Predsjednik Konferencije međunarodnih nevladinih organizacija Vijeća Europe i predsjednik Stručnog vijeća za Zakon o nevladinim organizacijama 14. veljače 2018. dali su izjavu u kojoj se navodi da taj paket nije u skladu sa slobodom udruživanja, posebice za nevladine organizacije koje se bave migrantima. Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava 15. veljače 2018. izrazio je sličnu zabrinutost. UN-ov posebni izvjestitelj za promicanje i zaštitu prava na slobodu mišljenja i izražavanja, posebni izvjestitelj za položaj boraca za ljudska prava, neovisni stručnjak za ljudska prava i međunarodnu solidarnost, posebni izvjestitelj za ljudska prava i prava migranata te posebni izvjestitelj za suvremene oblike rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i povezanih netrpeljivosti upozorili su 8. ožujka 2018. da bi zakon prouzročio neopravdana ograničenja slobode udruživanja i slobode izražavanja u Mađarskoj. U svojim je zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio zabrinutost da bi se aludiranjem na „opstanak nacije” i zaštitu građana i kulture te povezivanjem rada nevladinih organizacija s navodnom međunarodnom zavjerom zakonodavnim paketom stigmatizirale nevladine organizacije, a njihova bi sposobnost provođenja važnih aktivnosti za podupiranje ljudskih prava i, posebice, prava izbjeglica, tražitelja azila i migranata, bila ograničena. Nadalje, izrazio je zabrinutost da bi se nametanje ograničenja za inozemno financiranje nevladinih organizacija moglo iskoristiti za stvaranje nezakonitog pritiska i neopravdano uplitanje u njihov rad. Prema jednom od nacrta zakona oporezivala bi se sva sredstva nevladinih organizacija koja dolaze izvan Mađarske, uključujući sredstva iz EU-a, uz poreznu stopu od 25 %; zakonodavni paket nevladinim organizacijama također onemogućuje korištenje pravnog lijeka protiv proizvoljnih odluka. Odbor za pravna pitanja i ljudska prava Parlamentarne skupštine Vijeća Europe zatražio je 22. ožujka 2018. mišljenje Venecijanske komisije o nacrtu zakonodavnog paketa.

| (45) | Mađarska je vlada 29. svibnja 2018. predstavila nacrt zakona za izmjenu određenih zakona koji se odnose na mjere za borbu protiv nezakonite imigracije (T/333). Nacrt je revidirana verzija prethodnog zakonodavnog paketa i predviđa kazne za „omogućavanje nezakonite imigracije”. Istog je dana Ured Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice pozvao na povlačenje prijedloga te je izrazio zabrinutost da će taj prijedlog, ako se usvoji, ljudima koji su primorani napustiti svoje domove onemogućiti pristup neophodnoj pomoći i uslugama te dodatno raspiriti ionako napeti javni diskurs i sve jaču ksenofobiju. Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava 1. lipnja 2018. izrazio je sličnu zabrinutost. Predsjednik Odbora za pravna pitanja i ljudska prava Parlamentarne skupštine Vijeća Europe potvrdio je 31. svibnja 2018. zahtjev za traženje mišljenja Venecijanske komisije o novom prijedlogu. Nacrt je odobren 20. lipnja 2018., prije nego je Venecijanska komisija dostavila svoje mišljenje. Visoki povjerenik UN-a za ljudska prava je 21. lipnja 2018. osudio odluku mađarskog parlamenta. Venecijanska komisija i Ured za demokratske institucije i ljudska prava OESS-a su 22. lipnja 2018. utvrdili da bi odredba o kaznenoj odgovornosti mogla stvoriti zazor od zaštićenih aktivnosti organizacija i izražavanja mišljenja te se njome krši pravo na slobodu udruživanja i izražavanja i zbog toga se treba ukinuti. Komisija je 19. srpnja 2018. Mađarskoj poslala službeno pismo opomene o novom zakonodavstvu kojim se kriminaliziraju aktivnosti za pomoć u pogledu zahtjeva za azil i boravak te dodatno ograničava pravo na traženje azila. |
| --- | --- |

(45)

Mađarska je vlada 29. svibnja 2018. predstavila nacrt zakona za izmjenu određenih zakona koji se odnose na mjere za borbu protiv nezakonite imigracije (T/333). Nacrt je revidirana verzija prethodnog zakonodavnog paketa i predviđa kazne za „omogućavanje nezakonite imigracije”. Istog je dana Ured Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice pozvao na povlačenje prijedloga te je izrazio zabrinutost da će taj prijedlog, ako se usvoji, ljudima koji su primorani napustiti svoje domove onemogućiti pristup neophodnoj pomoći i uslugama te dodatno raspiriti ionako napeti javni diskurs i sve jaču ksenofobiju. Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava 1. lipnja 2018. izrazio je sličnu zabrinutost. Predsjednik Odbora za pravna pitanja i ljudska prava Parlamentarne skupštine Vijeća Europe potvrdio je 31. svibnja 2018. zahtjev za traženje mišljenja Venecijanske komisije o novom prijedlogu. Nacrt je odobren 20. lipnja 2018., prije nego je Venecijanska komisija dostavila svoje mišljenje. Visoki povjerenik UN-a za ljudska prava je 21. lipnja 2018. osudio odluku mađarskog parlamenta. Venecijanska komisija i Ured za demokratske institucije i ljudska prava OESS-a su 22. lipnja 2018. utvrdili da bi odredba o kaznenoj odgovornosti mogla stvoriti zazor od zaštićenih aktivnosti organizacija i izražavanja mišljenja te se njome krši pravo na slobodu udruživanja i izražavanja i zbog toga se treba ukinuti. Komisija je 19. srpnja 2018. Mađarskoj poslala službeno pismo opomene o novom zakonodavstvu kojim se kriminaliziraju aktivnosti za pomoć u pogledu zahtjeva za azil i boravak te dodatno ograničava pravo na traženje azila.

Pravo na jednako postupanje

| (46) | Radna skupina UN-a protiv diskriminacije žena u zakonodavstvu i u praksi je u razdoblju od 17. do 27. svibnja 2016. posjetila Mađarsku. U svom je izvješću radna skupina navela da konzervativni oblik obitelji, čija je zaštita zajamčena kao ključna za nacionalni opstanak, ne bi trebao biti nesrazmjeran u odnosu na politička, gospodarska i socijalna prava žena i osnaživanje žena. Radna je skupina također istaknula da se pravo žena na ravnopravnost ne može poimati isključivo u kontekstu zaštite ugroženih skupina, koje obuhvaćaju djecu, starije osobe i osobe s invaliditetom, s obzirom na to da su žene sastavni dio svih tih skupina. Novi školski udžbenici i dalje sadržavaju rodne stereotipe i žene prikazuju prvenstveno kao majke i supruge, a u nekim su slučajevima majke prikazane kao intelektualno inferiorne očevima. S druge strane, radna skupina prepoznala je napore koje mađarska vlada ulaže u postizanje bolje usklađenosti poslovnog i obiteljskog života uvođenjem velikodušnih odredbi u sustav pružanja potpore obitelji te u pogledu obrazovanja i skrbi o djeci u ranom djetinjstvu. U svojem je izvješću usvojenom 27. lipnja 2018. Ograničena misija za promatranje izbora Ureda za demokratske institucije i ljudska prava OESS-a za parlamentarne izbore u Mađarskoj 2018. izjavila da su žene premalo zastupljene u političkom životu te da ne postoje pravni zahtjevi za promicanje ravnopravnosti spolova tijekom izbora. Iako je jedna velika stranka istaknula ženu na vrhu svoje izborne liste, a neke su stranke u svoje programe uključile rodno povezanu problematiku, pitanje osnaživanja žena u kampanji i medijima nije dobilo mnogo pozornosti. |
| --- | --- |

(46)

Radna skupina UN-a protiv diskriminacije žena u zakonodavstvu i u praksi je u razdoblju od 17. do 27. svibnja 2016. posjetila Mađarsku. U svom je izvješću radna skupina navela da konzervativni oblik obitelji, čija je zaštita zajamčena kao ključna za nacionalni opstanak, ne bi trebao biti nesrazmjeran u odnosu na politička, gospodarska i socijalna prava žena i osnaživanje žena. Radna je skupina također istaknula da se pravo žena na ravnopravnost ne može poimati isključivo u kontekstu zaštite ugroženih skupina, koje obuhvaćaju djecu, starije osobe i osobe s invaliditetom, s obzirom na to da su žene sastavni dio svih tih skupina. Novi školski udžbenici i dalje sadržavaju rodne stereotipe i žene prikazuju prvenstveno kao majke i supruge, a u nekim su slučajevima majke prikazane kao intelektualno inferiorne očevima. S druge strane, radna skupina prepoznala je napore koje mađarska vlada ulaže u postizanje bolje usklađenosti poslovnog i obiteljskog života uvođenjem velikodušnih odredbi u sustav pružanja potpore obitelji te u pogledu obrazovanja i skrbi o djeci u ranom djetinjstvu. U svojem je izvješću usvojenom 27. lipnja 2018. Ograničena misija za promatranje izbora Ureda za demokratske institucije i ljudska prava OESS-a za parlamentarne izbore u Mađarskoj 2018. izjavila da su žene premalo zastupljene u političkom životu te da ne postoje pravni zahtjevi za promicanje ravnopravnosti spolova tijekom izbora. Iako je jedna velika stranka istaknula ženu na vrhu svoje izborne liste, a neke su stranke u svoje programe uključile rodno povezanu problematiku, pitanje osnaživanja žena u kampanji i medijima nije dobilo mnogo pozornosti.

| (47) | U svojim je zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava pozdravio potpisivanje Istanbulske konvencije, ali je izrazio žaljenje zbog činjenice da su patrijarhalni stereotipni stavovi u Mađarskoj i dalje dominantni u odnosu na položaj žena u društvu te je izrazio zabrinutost zbog diskriminacijskih komentara političara prema ženama. Također je napomenuo da se mađarskim Kaznenim zakonom ne štite u potpunosti žene koje su žrtve nasilja u obitelji. Izrazio je zabrinutost zbog činjenice da je premalo žena na rukovodećim položajima u javnom sektoru, posebno u ministarstvima i mađarskom parlamentu. Istanbulska konvencija još nije ratificirana. |
| --- | --- |

(47)

U svojim je zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava pozdravio potpisivanje Istanbulske konvencije, ali je izrazio žaljenje zbog činjenice da su patrijarhalni stereotipni stavovi u Mađarskoj i dalje dominantni u odnosu na položaj žena u društvu te je izrazio zabrinutost zbog diskriminacijskih komentara političara prema ženama. Također je napomenuo da se mađarskim Kaznenim zakonom ne štite u potpunosti žene koje su žrtve nasilja u obitelji. Izrazio je zabrinutost zbog činjenice da je premalo žena na rukovodećim položajima u javnom sektoru, posebno u ministarstvima i mađarskom parlamentu. Istanbulska konvencija još nije ratificirana.

| (48) | Temeljnim zakonom Mađarske propisane su obvezne odredbe za zaštitu radnih mjesta roditelja i za pridržavanje načela jednakog postupanja; slijedom toga postoje posebne zakonske odredbe za žene i za majke i očeve koji skrbe o djeci. Komisija je 27. travnja 2017. uputila obrazloženo mišljenje u kojem je pozvala Mađarsku da ispravno provede Direktivu br. 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), s obzirom na to da se mađarskim pravom dopušta iznimka od zabrane diskriminacije na temelju spola koja je mnogo šira od iznimke predviđene tom Direktivom. Istoga je dana Komisija Mađarskoj izdala obrazloženo mišljenje za nepoštovanje odredbi Direktive 92/85/EEZ Vijeća (4) u kojoj stoji da poslodavci moraju prilagoditi radne uvjete za radnice koje su trudne ili doje kako bi se izbjegao rizik za njihovo zdravlje ili sigurnost. Mađarska se vlada obvezala da će izmijeniti potrebne odredbe Zakona CXXV. iz 2003. o jednakom postupanju i promicanju jednakih mogućnosti, te Zakon I. iz 2012. o Zakonu o radu. Slijedom toga, slučaj je 7. lipnja 2018. završen. |
| --- | --- |

(48)

Temeljnim zakonom Mađarske propisane su obvezne odredbe za zaštitu radnih mjesta roditelja i za pridržavanje načela jednakog postupanja; slijedom toga postoje posebne zakonske odredbe za žene i za majke i očeve koji skrbe o djeci. Komisija je 27. travnja 2017. uputila obrazloženo mišljenje u kojem je pozvala Mađarsku da ispravno provede Direktivu br. 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), s obzirom na to da se mađarskim pravom dopušta iznimka od zabrane diskriminacije na temelju spola koja je mnogo šira od iznimke predviđene tom Direktivom. Istoga je dana Komisija Mađarskoj izdala obrazloženo mišljenje za nepoštovanje odredbi Direktive 92/85/EEZ Vijeća (4) u kojoj stoji da poslodavci moraju prilagoditi radne uvjete za radnice koje su trudne ili doje kako bi se izbjegao rizik za njihovo zdravlje ili sigurnost. Mađarska se vlada obvezala da će izmijeniti potrebne odredbe Zakona CXXV. iz 2003. o jednakom postupanju i promicanju jednakih mogućnosti, te Zakon I. iz 2012. o Zakonu o radu. Slijedom toga, slučaj je 7. lipnja 2018. završen.

| (49) | U svojim je zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio zabrinutost da se u ustavnoj zabrani diskriminacije među osnovama za diskriminaciju ne navodi izričito spolna orijentacija i rodni identitet te da ograničena definicija obitelji može dovesti do diskriminacije jer ne obuhvaća određene vrste obitelji, uključujući istospolne parove. Odbor je također zabrinut zbog nasilja i sve veće prisutnosti negativnih stereotipa i predrasuda protiv lezbijskih, gej, biseksualnih i transrodnih osoba, posebice u području zapošljavanja i obrazovanja. |
| --- | --- |

(49)

U svojim je zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio zabrinutost da se u ustavnoj zabrani diskriminacije među osnovama za diskriminaciju ne navodi izričito spolna orijentacija i rodni identitet te da ograničena definicija obitelji može dovesti do diskriminacije jer ne obuhvaća određene vrste obitelji, uključujući istospolne parove. Odbor je također zabrinut zbog nasilja i sve veće prisutnosti negativnih stereotipa i predrasuda protiv lezbijskih, gej, biseksualnih i transrodnih osoba, posebice u području zapošljavanja i obrazovanja.

| (50) | U svojim je zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava također spomenuo i prisilno smještanje u medicinske ustanove, izolaciju i prisilno liječenje velikog broja osoba s mentalnim, intelektualnim i psihosocijalnim poteškoćama, kao i zabilježeno nasilje i okrutno, nečovječno i ponižavajuće postupanje te optužbe za velik broj neistraženih smrtnih slučajeva u ustanovama zatvorenog tipa. |
| --- | --- |

(50)

U svojim je zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava također spomenuo i prisilno smještanje u medicinske ustanove, izolaciju i prisilno liječenje velikog broja osoba s mentalnim, intelektualnim i psihosocijalnim poteškoćama, kao i zabilježeno nasilje i okrutno, nečovječno i ponižavajuće postupanje te optužbe za velik broj neistraženih smrtnih slučajeva u ustanovama zatvorenog tipa.

Prava pripadnika manjina, uključujući Rome i Židove, i zaštita od izjava mržnje protiv tih manjina

| (51) | U svojem izvješću nakon posjeta Mađarskoj, objavljenom 16. prosinca 2014., povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava navodi da je zabrinut zbog pogoršanja situacije u pogledu rasizma i nesnošljivosti u Mađarskoj, pri čemu je diskriminacija Roma najočitiji oblik netolerancije, uključujući nasilje protiv Roma te paravojne marševe i ophodnju u selima u kojima žive Romi. Također je naglasio da je, unatoč stajalištu mađarskih vlasti prema kojem se antisemitski govor osuđuje, antisemitizam i dalje problem, a očituje se u govoru mržnje i slučajevima nasilja protiv Židova ili njihove imovine. Osim toga, povjerenik je spomenuo ponovnu pojavu ksenofobije usmjerene protiv migranata, kao i tražitelja azila i izbjeglica, te netolerancije usmjerene na ostale društvene skupine kao što su LGBTI osobe, siromašni i beskućnici. Europska komisija protiv rasizma i ksenofobije navela je slične probleme u svom izvješću o Mađarskoj objavljenom 9. lipnja 2015. |
| --- | --- |

(51)

U svojem izvješću nakon posjeta Mađarskoj, objavljenom 16. prosinca 2014., povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava navodi da je zabrinut zbog pogoršanja situacije u pogledu rasizma i nesnošljivosti u Mađarskoj, pri čemu je diskriminacija Roma najočitiji oblik netolerancije, uključujući nasilje protiv Roma te paravojne marševe i ophodnju u selima u kojima žive Romi. Također je naglasio da je, unatoč stajalištu mađarskih vlasti prema kojem se antisemitski govor osuđuje, antisemitizam i dalje problem, a očituje se u govoru mržnje i slučajevima nasilja protiv Židova ili njihove imovine. Osim toga, povjerenik je spomenuo ponovnu pojavu ksenofobije usmjerene protiv migranata, kao i tražitelja azila i izbjeglica, te netolerancije usmjerene na ostale društvene skupine kao što su LGBTI osobe, siromašni i beskućnici. Europska komisija protiv rasizma i ksenofobije navela je slične probleme u svom izvješću o Mađarskoj objavljenom 9. lipnja 2015.

| (52) | U svojem četvrtom mišljenju o Mađarskoj, usvojenom 25. veljače 2016., Savjetodavni je odbor za Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina naveo da Romi i dalje trpe sustavnu diskriminaciju i nejednakosti u svim područjima života, uključujući u području stanovanja, zapošljavanja, obrazovanja, pristupa zdravstvenoj skrbi i sudjelovanja u društvenom i političkom životu. U svojoj Rezoluciji od 5. srpnja 2017. Odbor ministara Vijeća Europe preporučio je mađarskim nadležnim tijelima da poduzmu trajne i djelotvorne napore za sprečavanje, suzbijanje i kažnjavanje nejednakosti i diskriminacije usmjerene protiv Roma, da u uskoj suradnji s predstavnicima Roma poboljšaju njihove životne uvjete, pristup Roma zdravstvenim uslugama i zapošljavanju, da poduzmu učinkovite mjere kako bi se iskorijenile prakse koje dovode do daljnje segregacije romske djece u školama i udvostruče svoje napore za uklanjanje nedostataka u obrazovanju s kojima se suočavaju romska djeca, da zajamče jednake mogućnosti romskoj djeci za pristup svim razinama kvalitetnog obrazovanja te da i dalje poduzimaju mjere za sprečavanje nepravednog smještanja romske djece u posebne škole i razrede. Mađarska je vlada poduzela nekoliko značajnih mjera za poticanje uključivanja Roma. 4. srpnja 2012. godine donijela je akcijski plan za zaštitu radnih mjesta kako bi se zaštitila radna mjesta zaposlenika s invaliditetom i poticalo zapošljavanje dugo nezaposlenih osoba. Također je donijela strategiju zdravstvene skrbi „Zdrava Mađarska 2014. –2020.” usmjerenu na sektore radi smanjenja nejednakosti u zdravstvenoj zaštiti. Godine 2014. donijela je strategiju za razdoblje od 2014. do 2020. za postupanje sa sirotinjskim nastambama u izoliranim naseljima. Bez obzira na to, prema Izvješću o temeljnim pravima za 2018. Agencije Europske unije za temeljna prava, postotak mladih Roma koji trenutno ne rade te nisu u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja porastao je sa 38 % 2011. godine na 51 % 2016. godine. |
| --- | --- |

(52)

U svojem četvrtom mišljenju o Mađarskoj, usvojenom 25. veljače 2016., Savjetodavni je odbor za Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina naveo da Romi i dalje trpe sustavnu diskriminaciju i nejednakosti u svim područjima života, uključujući u području stanovanja, zapošljavanja, obrazovanja, pristupa zdravstvenoj skrbi i sudjelovanja u društvenom i političkom životu. U svojoj Rezoluciji od 5. srpnja 2017. Odbor ministara Vijeća Europe preporučio je mađarskim nadležnim tijelima da poduzmu trajne i djelotvorne napore za sprečavanje, suzbijanje i kažnjavanje nejednakosti i diskriminacije usmjerene protiv Roma, da u uskoj suradnji s predstavnicima Roma poboljšaju njihove životne uvjete, pristup Roma zdravstvenim uslugama i zapošljavanju, da poduzmu učinkovite mjere kako bi se iskorijenile prakse koje dovode do daljnje segregacije romske djece u školama i udvostruče svoje napore za uklanjanje nedostataka u obrazovanju s kojima se suočavaju romska djeca, da zajamče jednake mogućnosti romskoj djeci za pristup svim razinama kvalitetnog obrazovanja te da i dalje poduzimaju mjere za sprečavanje nepravednog smještanja romske djece u posebne škole i razrede. Mađarska je vlada poduzela nekoliko značajnih mjera za poticanje uključivanja Roma. 4. srpnja 2012. godine donijela je akcijski plan za zaštitu radnih mjesta kako bi se zaštitila radna mjesta zaposlenika s invaliditetom i poticalo zapošljavanje dugo nezaposlenih osoba. Također je donijela strategiju zdravstvene skrbi „Zdrava Mađarska 2014. –2020.” usmjerenu na sektore radi smanjenja nejednakosti u zdravstvenoj zaštiti. Godine 2014. donijela je strategiju za razdoblje od 2014. do 2020. za postupanje sa sirotinjskim nastambama u izoliranim naseljima. Bez obzira na to, prema Izvješću o temeljnim pravima za 2018. Agencije Europske unije za temeljna prava, postotak mladih Roma koji trenutno ne rade te nisu u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja porastao je sa 38 % 2011. godine na 51 % 2016. godine.

| (53) | U svojoj presudi od 29. siječnja 2013.Horváth i Kiss protiv Mađarske Europski je sud za ljudska prava utvrdio da mađarsko zakonodavstvo koje se primjenjuje u praksi ne sadrži dovoljno zaštitnih mjera te dovodi do prevelike zastupljenosti i segregacije romske djece u posebnim školama zbog sustavne pogrešne dijagnoze mentalnih poteškoća, što je dovelo do kršenja prava na obrazovanje bez diskriminacije. Izvršenje te presude još nije započelo. |
| --- | --- |

(53)

U svojoj presudi od 29. siječnja 2013.Horváth i Kiss protiv Mađarske Europski je sud za ljudska prava utvrdio da mađarsko zakonodavstvo koje se primjenjuje u praksi ne sadrži dovoljno zaštitnih mjera te dovodi do prevelike zastupljenosti i segregacije romske djece u posebnim školama zbog sustavne pogrešne dijagnoze mentalnih poteškoća, što je dovelo do kršenja prava na obrazovanje bez diskriminacije. Izvršenje te presude još nije započelo.

| (54) | Komisija je 26. svibnja 2016. uputila službeno pismo opomene mađarskim vlastima zbog mađarskog zakonodavstva i administrativne prakse koji dovode do nerazmjerne zastupljenosti romske djece u posebnim školama za djecu s mentalnim poteškoćama i do znatnog stupnja segregacije u obrazovanju romske djece u redovnim školama, što otežava socijalnu uključenost. Mađarska se vlada aktivno uključila u dijalog s Komisijom. Mađarska Strategija za uključivanje usmjerena je na promicanje uključivog obrazovanja, smanjenje segregacije, prekid međugeneracijskog prijenosa nepovoljnog položaja i uspostavu uključivog okruženja u školama. Nadalje, Zakon o javnom obrazovanju u siječnju 2017. proširen je dodatnim jamstvima, a mađarska vlada pokrenula je službene revizije od 2011. do 2015., nakon kojih je uslijedilo djelovanje vladinih ureda. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je 26. svibnja 2016. uputila službeno pismo opomene mađarskim vlastima zbog mađarskog zakonodavstva i administrativne prakse koji dovode do nerazmjerne zastupljenosti romske djece u posebnim školama za djecu s mentalnim poteškoćama i do znatnog stupnja segregacije u obrazovanju romske djece u redovnim školama, što otežava socijalnu uključenost. Mađarska se vlada aktivno uključila u dijalog s Komisijom. Mađarska Strategija za uključivanje usmjerena je na promicanje uključivog obrazovanja, smanjenje segregacije, prekid međugeneracijskog prijenosa nepovoljnog položaja i uspostavu uključivog okruženja u školama. Nadalje, Zakon o javnom obrazovanju u siječnju 2017. proširen je dodatnim jamstvima, a mađarska vlada pokrenula je službene revizije od 2011. do 2015., nakon kojih je uslijedilo djelovanje vladinih ureda.

| (55) | U svojoj presudi od 20. listopada 2015.Balázs protiv Mađarske Europski sud za ljudska prava naveo je da je došlo do kršenja zabrane diskriminacije u kontekstu neuzimanja u obzir navodnog antiromskog motiva za napad. U svojoj presudi od 12. travnja 2016.R.B. protiv Mađarske i u svojoj presudi od 17. siječnja 2017.Király i Dömötör protiv Mađarske Europski sud za ljudska prava naveo je da je došlo do kršenja prava na privatni život zbog neodgovarajuće istrage u pogledu tvrdnji o rasno motiviranom zlostavljanju. U svojoj presudi od 31. listopada 2017.M.F. protiv Mađarske Europski sud za ljudska prava naveo je da je došlo do povrede zabrane diskriminacije u kontekstu povrede zabrane neljudskog ili ponižavajućeg postupanja jer vlasti nisu provele istragu o potencijalnim rasističkim motivima koji stoje iza dotičnog slučaja. Izvršenje tih presuda još nije započelo. Međutim, nakon presuda Balázs protiv Mađarske i R.B. protiv Mađarske28. listopada 2016. stupila je na snagu izmjena utvrđivanja činjenica za počinjenje zločina „poticanja nasilja ili mržnje protiv zajednice” u kaznenom zakonu u cilju provedbe Okvirne odluke Vijeća 2008/913/PUP (5). Kazneni je zakon izmijenjen 2011. godine kako bi se spriječile kampanje paravojnih skupina krajnje desnice uvođenjem takozvanog „zločina u uniformi” pod prijetnjom do tri godine zatvora za svako provokativno nedruštveno ponašanje koje utjeruje strah pripadnicima nacionalne, etničke ili vjerske zajednice. |
| --- | --- |

(55)

U svojoj presudi od 20. listopada 2015.Balázs protiv Mađarske Europski sud za ljudska prava naveo je da je došlo do kršenja zabrane diskriminacije u kontekstu neuzimanja u obzir navodnog antiromskog motiva za napad. U svojoj presudi od 12. travnja 2016.R.B. protiv Mađarske i u svojoj presudi od 17. siječnja 2017.Király i Dömötör protiv Mađarske Europski sud za ljudska prava naveo je da je došlo do kršenja prava na privatni život zbog neodgovarajuće istrage u pogledu tvrdnji o rasno motiviranom zlostavljanju. U svojoj presudi od 31. listopada 2017.M.F. protiv Mađarske Europski sud za ljudska prava naveo je da je došlo do povrede zabrane diskriminacije u kontekstu povrede zabrane neljudskog ili ponižavajućeg postupanja jer vlasti nisu provele istragu o potencijalnim rasističkim motivima koji stoje iza dotičnog slučaja. Izvršenje tih presuda još nije započelo. Međutim, nakon presuda Balázs protiv Mađarske i R.B. protiv Mađarske28. listopada 2016. stupila je na snagu izmjena utvrđivanja činjenica za počinjenje zločina „poticanja nasilja ili mržnje protiv zajednice” u kaznenom zakonu u cilju provedbe Okvirne odluke Vijeća 2008/913/PUP (5). Kazneni je zakon izmijenjen 2011. godine kako bi se spriječile kampanje paravojnih skupina krajnje desnice uvođenjem takozvanog „zločina u uniformi” pod prijetnjom do tri godine zatvora za svako provokativno nedruštveno ponašanje koje utjeruje strah pripadnicima nacionalne, etničke ili vjerske zajednice.

| (56) | U razdoblju od 29. lipnja do 1. srpnja 2015. Ured OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava obavio je terenski posjet radi procjene stanja u Mađarskoj, nakon izvješća o djelovanju lokalnih vlasti grada Miškolca u pogledu prisilne deložacije Roma. Lokalne vlasti donijele su model mjera usmjerenih protiv Roma, čak i prije promjene lokalnog dekreta iz 2014., a javne osobe u gradu često su davale izjave usmjerene protiv Roma. Zabilježeno je da je u veljači 2013. gradonačelnik Miškolca rekao da bi želio očistiti grad od „antisocijalnih, perverznih Roma” koji su se navodno nezakonito okoristili programom Nest („Fészekrakó program”) za pomoć za stanovanje i ljude koji žive u socijalnim stanovima i plaćaju najamninu i režije. Njegove riječi označile su početak niza deložacija, a tog je mjeseca ispražnjeno 50 od 273 stanova određene kategorije – između ostalog i radi raščišćavanja terena za obnovu stadiona. Na temelju žalbe nadležnog vladinog ureda Vrhovni sud poništio je relevantne odredbe u svojoj odluci od 28. travnja 2015. Povjerenik za temeljna prava i zamjenica povjerenika za prava nacionalnih manjina izdali su 5. lipnja 2015. zajedničko mišljenje o kršenjima temeljnih prava Roma u Miškolcu, a preporuke iz tog mišljenja lokalne vlasti nisu usvojile. Mađarsko tijelo za jednako postupanje također je provelo istragu i u srpnju 2015. donijelo odluku u kojoj poziva lokalnu vlast da obustavi sve deložacije i izradi akcijski plan za pružanje smještaja u skladu s ljudskim dostojanstvom. Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava 26. siječnja 2016. poslao je pisma vlastima Albanije, Bugarske, Francuske, Mađarske, Italije, Srbije i Švedske u pogledu prisilnih deložacija Roma. U pismu upućenom mađarskim vlastima izražena je zabrinutost zbog postupanja prema Romima u Miškolcu. Akcijski plan donesen je 21. travnja 2016., a u međuvremenu je osnovana i agencija za socijalno stanovanje. U svojoj odluci od 14. listopada 2016. Tijelo za jednako postupanje zaključilo je da je općina ispunila svoje obveze. Međutim, Europska komisija protiv rasizma i ksenofobije (ECRI) je u svojim zaključcima o provedbi preporuka u pogledu Mađarske, objavljenim 15. svibnja 2018., navela da unatoč nekom pozitivnim pomacima za poboljšanje uvjeta stanovanja Roma, njezine preporuke nisu provedene. |
| --- | --- |

(56)

U razdoblju od 29. lipnja do 1. srpnja 2015. Ured OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava obavio je terenski posjet radi procjene stanja u Mađarskoj, nakon izvješća o djelovanju lokalnih vlasti grada Miškolca u pogledu prisilne deložacije Roma. Lokalne vlasti donijele su model mjera usmjerenih protiv Roma, čak i prije promjene lokalnog dekreta iz 2014., a javne osobe u gradu često su davale izjave usmjerene protiv Roma. Zabilježeno je da je u veljači 2013. gradonačelnik Miškolca rekao da bi želio očistiti grad od „antisocijalnih, perverznih Roma” koji su se navodno nezakonito okoristili programom Nest („Fészekrakó program”) za pomoć za stanovanje i ljude koji žive u socijalnim stanovima i plaćaju najamninu i režije. Njegove riječi označile su početak niza deložacija, a tog je mjeseca ispražnjeno 50 od 273 stanova određene kategorije – između ostalog i radi raščišćavanja terena za obnovu stadiona. Na temelju žalbe nadležnog vladinog ureda Vrhovni sud poništio je relevantne odredbe u svojoj odluci od 28. travnja 2015. Povjerenik za temeljna prava i zamjenica povjerenika za prava nacionalnih manjina izdali su 5. lipnja 2015. zajedničko mišljenje o kršenjima temeljnih prava Roma u Miškolcu, a preporuke iz tog mišljenja lokalne vlasti nisu usvojile. Mađarsko tijelo za jednako postupanje također je provelo istragu i u srpnju 2015. donijelo odluku u kojoj poziva lokalnu vlast da obustavi sve deložacije i izradi akcijski plan za pružanje smještaja u skladu s ljudskim dostojanstvom. Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava 26. siječnja 2016. poslao je pisma vlastima Albanije, Bugarske, Francuske, Mađarske, Italije, Srbije i Švedske u pogledu prisilnih deložacija Roma. U pismu upućenom mađarskim vlastima izražena je zabrinutost zbog postupanja prema Romima u Miškolcu. Akcijski plan donesen je 21. travnja 2016., a u međuvremenu je osnovana i agencija za socijalno stanovanje. U svojoj odluci od 14. listopada 2016. Tijelo za jednako postupanje zaključilo je da je općina ispunila svoje obveze. Međutim, Europska komisija protiv rasizma i ksenofobije (ECRI) je u svojim zaključcima o provedbi preporuka u pogledu Mađarske, objavljenim 15. svibnja 2018., navela da unatoč nekom pozitivnim pomacima za poboljšanje uvjeta stanovanja Roma, njezine preporuke nisu provedene.

| (57) | U svojoj Rezoluciji od 5. srpnja 2017. Odbor ministara Vijeća Europe preporučio je mađarskim vlastima da i dalje rade na poboljšanju dijaloga sa židovskom zajednicom, koji mora biti održiv, da najveći prioritet daju borbi protiv antisemitizma u javnim prostorima, da ulože znatne napore za sprečavanje, identifikaciju, istragu, kazneni progon i učinkovito kažnjavanje svih rasno i etnički motiviranih ili antisemitskih djela, među ostalim vandalizam i govor mržnje, te da razmotre mogućnost izmjene zakonodavstva kako bi se osigurala najveća moguća pravna zaštita od rasistički motiviranih kaznenih djela. |
| --- | --- |

(57)

U svojoj Rezoluciji od 5. srpnja 2017. Odbor ministara Vijeća Europe preporučio je mađarskim vlastima da i dalje rade na poboljšanju dijaloga sa židovskom zajednicom, koji mora biti održiv, da najveći prioritet daju borbi protiv antisemitizma u javnim prostorima, da ulože znatne napore za sprečavanje, identifikaciju, istragu, kazneni progon i učinkovito kažnjavanje svih rasno i etnički motiviranih ili antisemitskih djela, među ostalim vandalizam i govor mržnje, te da razmotre mogućnost izmjene zakonodavstva kako bi se osigurala najveća moguća pravna zaštita od rasistički motiviranih kaznenih djela.

| (58) | Mađarska je vlada 2012. odredila da se životna renta preživjelih u holokaustu poveća za 50 %, osnovala Memorijalni odbor „Mađarski holokaust – 2014.” 2013., proglasila 2014. godinu memorijalnom godinom holokausta, pokrenula programe obnove i restauracije nekoliko mađarskih sinagoga i židovskih groblja, a trenutačno se priprema za održavanje Europskih Makabejskih igara u Budimpešti 2019. Mađarskim se zakonskim odredbama utvrđuje nekoliko kaznenih djela povezanih s mržnjom ili poticanjem mržnje, uključujući djela omalovažavanja Židova ili holokausta i njegova negiranja. Mađarskoj je dodijeljeno predsjedništvo nad Međunarodnim savezom za sjećanje na holokaust (IHRA) 2015. –2016. Međutim, u govoru održanom 15. ožujka 2018. u Budimpešti, premijer Mađarske poslužio se polemičkim napadima uključujući jasne antisemitske stereotipe protiv Georgea Sorosa koji bi se mogli ocijeniti kažnjivima. |
| --- | --- |

(58)

Mađarska je vlada 2012. odredila da se životna renta preživjelih u holokaustu poveća za 50 %, osnovala Memorijalni odbor „Mađarski holokaust – 2014.” 2013., proglasila 2014. godinu memorijalnom godinom holokausta, pokrenula programe obnove i restauracije nekoliko mađarskih sinagoga i židovskih groblja, a trenutačno se priprema za održavanje Europskih Makabejskih igara u Budimpešti 2019. Mađarskim se zakonskim odredbama utvrđuje nekoliko kaznenih djela povezanih s mržnjom ili poticanjem mržnje, uključujući djela omalovažavanja Židova ili holokausta i njegova negiranja. Mađarskoj je dodijeljeno predsjedništvo nad Međunarodnim savezom za sjećanje na holokaust (IHRA) 2015. –2016. Međutim, u govoru održanom 15. ožujka 2018. u Budimpešti, premijer Mađarske poslužio se polemičkim napadima uključujući jasne antisemitske stereotipe protiv Georgea Sorosa koji bi se mogli ocijeniti kažnjivima.

| (59) | U svojim je zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio zabrinutost zbog izvješća da romska zajednica i dalje trpi raširenu diskriminaciju i isključenost, nezaposlenost te segregaciju u području stanovanja i obrazovanja. Osobito je zabrinut zbog činjenice da, neovisno o zakonu o javnom obrazovanju, segregacija u školama, posebno crkvenim i privatnim školama, i dalje prevladava i da je broj romske djece u školama za djecu s lakšim teškoćama u razvoju i dalje nesrazmjerno visok. Spomenuo je i zabrinutost u pogledu učestalosti kaznenih djela iz mržnje i govora mržnje u političkom diskursu, medijima i na internetu, usmjerenih protiv manjina, posebno Roma, muslimana, migranata i izbjeglica, među ostalim u okviru kampanja pod pokroviteljstvom države. Odbor je izrazio zabrinutost zbog raširenosti antisemitskih stereotipa. Također je izrazio zabrinutost zbog navoda da je broj registriranih kaznenih djela iz mržnje izuzetno nizak zato što policija često ne provodi istrage i kazneni progon na temelju vjerodostojnih navoda o kaznenim djelima iz mržnje i kažnjivom govoru mržnje. Naposljetku, Odbor je izrazio zabrinutost zbog izvješća o učestaloj praksi rasnog profiliranja Roma koje provodi policija. |
| --- | --- |

(59)

U svojim je zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio zabrinutost zbog izvješća da romska zajednica i dalje trpi raširenu diskriminaciju i isključenost, nezaposlenost te segregaciju u području stanovanja i obrazovanja. Osobito je zabrinut zbog činjenice da, neovisno o zakonu o javnom obrazovanju, segregacija u školama, posebno crkvenim i privatnim školama, i dalje prevladava i da je broj romske djece u školama za djecu s lakšim teškoćama u razvoju i dalje nesrazmjerno visok. Spomenuo je i zabrinutost u pogledu učestalosti kaznenih djela iz mržnje i govora mržnje u političkom diskursu, medijima i na internetu, usmjerenih protiv manjina, posebno Roma, muslimana, migranata i izbjeglica, među ostalim u okviru kampanja pod pokroviteljstvom države. Odbor je izrazio zabrinutost zbog raširenosti antisemitskih stereotipa. Također je izrazio zabrinutost zbog navoda da je broj registriranih kaznenih djela iz mržnje izuzetno nizak zato što policija često ne provodi istrage i kazneni progon na temelju vjerodostojnih navoda o kaznenim djelima iz mržnje i kažnjivom govoru mržnje. Naposljetku, Odbor je izrazio zabrinutost zbog izvješća o učestaloj praksi rasnog profiliranja Roma koje provodi policija.

| (60) | U slučaju sela Gyöngyöspata, u kojem je lokalna policija izricala novčane kazne isključivo Romima za manje prometne prekršaje, u prvostupanjskoj sudskoj presudi zaključeno je da je ta praksa čin uznemiravanja i izravne diskriminacije Roma, čak i ako su individualne mjere bile zakonite. Drugostupanjski sud i Vrhovni sud presudili su da Mađarski savez za građanske slobode, koji je podnio tužbu u javnom interesu (actio popularis), ne može potkrijepiti tvrdnje o diskriminaciji. Slučaj se trenutačno vodi pred Europskim sudom za ljudska prava. |
| --- | --- |

(60)

U slučaju sela Gyöngyöspata, u kojem je lokalna policija izricala novčane kazne isključivo Romima za manje prometne prekršaje, u prvostupanjskoj sudskoj presudi zaključeno je da je ta praksa čin uznemiravanja i izravne diskriminacije Roma, čak i ako su individualne mjere bile zakonite. Drugostupanjski sud i Vrhovni sud presudili su da Mađarski savez za građanske slobode, koji je podnio tužbu u javnom interesu (actio popularis), ne može potkrijepiti tvrdnje o diskriminaciji. Slučaj se trenutačno vodi pred Europskim sudom za ljudska prava.

| (61) | U skladu s Četvrtim amandmanom Temeljnog zakona „sloboda izražavanja ne smije se ostvarivati s ciljem povrede dostojanstva mađarskog naroda ili bilo koje nacionalne, etničke, rasne ili vjerske zajednice”. Prema mađarskom Kaznenom zakonu kažnjava se poticanje nasilja ili mržnje prema članu određene zajednice. Vlada je osnovala radnu skupinu za borbu protiv zločina mržnje koja osposobljava policijske službenike i pomaže žrtvama da surađuju s policijom i prijavljuju incidente. |
| --- | --- |

(61)

U skladu s Četvrtim amandmanom Temeljnog zakona „sloboda izražavanja ne smije se ostvarivati s ciljem povrede dostojanstva mađarskog naroda ili bilo koje nacionalne, etničke, rasne ili vjerske zajednice”. Prema mađarskom Kaznenom zakonu kažnjava se poticanje nasilja ili mržnje prema članu određene zajednice. Vlada je osnovala radnu skupinu za borbu protiv zločina mržnje koja osposobljava policijske službenike i pomaže žrtvama da surađuju s policijom i prijavljuju incidente.

Temeljna prava migranata, tražitelja azila i izbjeglica

| (62) | Visoki povjerenik UN-a za izbjeglice je 3. srpnja 2015. izrazio zabrinutost zbog ubrzanog postupka za izmjenu zakona o azilu. Visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za ljudska prava je 17. rujna 2015. izrazio mišljenje da je Mađarska svojim postupanjem prema izbjeglicama i migrantima prekršila međunarodno pravo. Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava je 27. studenog 2015. dao izjavu da odgovor Mađarske na izazov izbjegličke krize nije u skladu s ljudskim pravima. Visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice, Vijeće Europe i Ured OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava 21. prosinca 2015. pozvali su Mađarsku da se suzdrži od politika i praksi kojima se promiče netolerancija i strah te potiče ksenofobija protiv izbjeglica i migranata. Visoki povjerenik UN-a za izbjeglice je 6. lipnja 2016. izrazio zabrinutost zbog sve većeg broja navodnih zlostavljanja tražitelja azila i migranata od strane tijela za nadzor granica u Mađarskoj te zbog širenja ograničavajućih mjera na granicama i zakonodavnih mjera, uključujući mogućnost podnošenja zahtjeva za azil. Ured Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice pozvao je 10. travnja 2017. na hitnu obustavu premještaja u Mađarsku u okviru dublinskog postupka. Od 3 397 zahtjeva za međunarodnu zaštitu podnesenih 2017. u Mađarskoj, odbijeno je 2 880 zahtjeva, što znači da je stopa odbijanja iznosila 69,1 %. Od 480 žalbi podnesenih 2015. koje se odnose na zahtjeve za dodjelu međunarodne zaštite, 40 odluka bilo je pozitivno, tj. 9 %. Od ukupno 775 žalbi 2016. godine pet odluka bilo je pozitivno, tj. 1 %, dok 2017. godine nije bilo žalbi. |
| --- | --- |

(62)

Visoki povjerenik UN-a za izbjeglice je 3. srpnja 2015. izrazio zabrinutost zbog ubrzanog postupka za izmjenu zakona o azilu. Visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za ljudska prava je 17. rujna 2015. izrazio mišljenje da je Mađarska svojim postupanjem prema izbjeglicama i migrantima prekršila međunarodno pravo. Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava je 27. studenog 2015. dao izjavu da odgovor Mađarske na izazov izbjegličke krize nije u skladu s ljudskim pravima. Visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice, Vijeće Europe i Ured OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava 21. prosinca 2015. pozvali su Mađarsku da se suzdrži od politika i praksi kojima se promiče netolerancija i strah te potiče ksenofobija protiv izbjeglica i migranata. Visoki povjerenik UN-a za izbjeglice je 6. lipnja 2016. izrazio zabrinutost zbog sve većeg broja navodnih zlostavljanja tražitelja azila i migranata od strane tijela za nadzor granica u Mađarskoj te zbog širenja ograničavajućih mjera na granicama i zakonodavnih mjera, uključujući mogućnost podnošenja zahtjeva za azil. Ured Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice pozvao je 10. travnja 2017. na hitnu obustavu premještaja u Mađarsku u okviru dublinskog postupka. Od 3 397 zahtjeva za međunarodnu zaštitu podnesenih 2017. u Mađarskoj, odbijeno je 2 880 zahtjeva, što znači da je stopa odbijanja iznosila 69,1 %. Od 480 žalbi podnesenih 2015. koje se odnose na zahtjeve za dodjelu međunarodne zaštite, 40 odluka bilo je pozitivno, tj. 9 %. Od ukupno 775 žalbi 2016. godine pet odluka bilo je pozitivno, tj. 1 %, dok 2017. godine nije bilo žalbi.

| (63) | Službenik za temeljna prava Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu posjetio je Mađarsku u listopadu 2016. i u ožujku 2017. zbog zabrinutosti da Agencija djeluje u uvjetima koji nisu u skladu s poštovanjem, zaštitom i ispunjenjem prava osoba koje prelaze granicu između Mađarske i Srbije, zbog čega bi se Agencija mogla naći u situacijama u kojima se de facto krši Povelja Europske unije o temeljnim pravima. Službenik za temeljna prava zaključio je u ožujku 2017. da je rizik zajedničke odgovornosti Agencije u kršenju temeljnih prava prema članku 34. Uredbe o europskoj graničnoj i obalnoj straži i dalje vrlo visok. |
| --- | --- |

(63)

Službenik za temeljna prava Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu posjetio je Mađarsku u listopadu 2016. i u ožujku 2017. zbog zabrinutosti da Agencija djeluje u uvjetima koji nisu u skladu s poštovanjem, zaštitom i ispunjenjem prava osoba koje prelaze granicu između Mađarske i Srbije, zbog čega bi se Agencija mogla naći u situacijama u kojima se de facto krši Povelja Europske unije o temeljnim pravima. Službenik za temeljna prava zaključio je u ožujku 2017. da je rizik zajedničke odgovornosti Agencije u kršenju temeljnih prava prema članku 34. Uredbe o europskoj graničnoj i obalnoj straži i dalje vrlo visok.

| (64) | Radna skupina UN-a koja se bavi pitanjem proizvoljnog pritvaranja je 3. srpnja 2014. navela da položaj nezakonitih tražitelja azila i migranata treba snažno poboljšati i da mu treba posvetiti više pažnje kako ne bi došlo do proizvoljnog lišavanja slobode. Iste probleme oko pritvaranja, posebno maloljetnika bez pratnje, istaknuo je i povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava u svom izvješću nakon posjeta Mađarskoj, koji je objavljen 16. prosinca 2014. Europski je odbor za sprječavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja (CPT) u razdoblju od 21. do 27. listopada 2015. posjetio Mađarsku te u svom izvješću naveo znatan broj izjava stranih državljana (uključujući maloljetnike bez pratnje) o fizičkom zlostavljanju policijskih službenika i naoružanih čuvara koji rade u objektima za zadržavanje imigranata i tražitelja azila. Visoki povjerenik UN-a za izbjeglice je 7. ožujka 2017. izrazio zabrinutost zbog novog zakona koji je izglasan u mađarskom parlamentu, kojim se predviđa obvezno zadržavanje svih tražitelja azila, uključujući djecu, tijekom cijelog trajanja postupka traženja azila. Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava je 8. ožujka 2017. također izrazio zabrinutost u pogledu tog zakona. Pododbor UN-a za sprečavanje mučenja je 31. ožujka 2017. uputio hitan poziv Mađarskoj da se odmah riješi pitanje pretjeranog pritvaranja i istraže alternative. |
| --- | --- |

(64)

Radna skupina UN-a koja se bavi pitanjem proizvoljnog pritvaranja je 3. srpnja 2014. navela da položaj nezakonitih tražitelja azila i migranata treba snažno poboljšati i da mu treba posvetiti više pažnje kako ne bi došlo do proizvoljnog lišavanja slobode. Iste probleme oko pritvaranja, posebno maloljetnika bez pratnje, istaknuo je i povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava u svom izvješću nakon posjeta Mađarskoj, koji je objavljen 16. prosinca 2014. Europski je odbor za sprječavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja (CPT) u razdoblju od 21. do 27. listopada 2015. posjetio Mađarsku te u svom izvješću naveo znatan broj izjava stranih državljana (uključujući maloljetnike bez pratnje) o fizičkom zlostavljanju policijskih službenika i naoružanih čuvara koji rade u objektima za zadržavanje imigranata i tražitelja azila. Visoki povjerenik UN-a za izbjeglice je 7. ožujka 2017. izrazio zabrinutost zbog novog zakona koji je izglasan u mađarskom parlamentu, kojim se predviđa obvezno zadržavanje svih tražitelja azila, uključujući djecu, tijekom cijelog trajanja postupka traženja azila. Povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava je 8. ožujka 2017. također izrazio zabrinutost u pogledu tog zakona. Pododbor UN-a za sprečavanje mučenja je 31. ožujka 2017. uputio hitan poziv Mađarskoj da se odmah riješi pitanje pretjeranog pritvaranja i istraže alternative.

| (65) | U svojoj presudi od 5. srpnja 2016.O.M. protiv Mađarske Europski je sud za ljudska prava utvrdio da je došlo do povrede prava na slobodu i sigurnost zbog zadržavanja koje je bilo gotovo proizvoljno. Konkretno, vlasti nisu postupale s pažnjom kada su naredile zadržavanje podnositelja zahtjeva bez razmatranja u kojoj će mjeri ranjivim pojedincima, npr. pripadnicima zajednice LGBT, poput konkretnog podnositelja zahtjeva, biti ugrožena sigurnost među ostalim zadržanim osobama od kojih su mnogi došli iz zemalja u kojima su kulturne i vjerske predrasude prema takvim osobama široko rasprostranjene. Izvršenje te presude još nije započelo. |
| --- | --- |

(65)

U svojoj presudi od 5. srpnja 2016.O.M. protiv Mađarske Europski je sud za ljudska prava utvrdio da je došlo do povrede prava na slobodu i sigurnost zbog zadržavanja koje je bilo gotovo proizvoljno. Konkretno, vlasti nisu postupale s pažnjom kada su naredile zadržavanje podnositelja zahtjeva bez razmatranja u kojoj će mjeri ranjivim pojedincima, npr. pripadnicima zajednice LGBT, poput konkretnog podnositelja zahtjeva, biti ugrožena sigurnost među ostalim zadržanim osobama od kojih su mnogi došli iz zemalja u kojima su kulturne i vjerske predrasude prema takvim osobama široko rasprostranjene. Izvršenje te presude još nije započelo.

| (66) | U razdoblju od 12. do 16. lipnja 2017. posebni predstavnik glavnog tajnika Vijeća Europe za migracije i izbjeglice posjetio je Srbiju i dvije tranzitne zone u Mađarskoj. U svojem izvješću posebni predstavnik je naveo da nasilna vraćanja migranata i izbjeglica iz Mađarske u Srbiju izazivaju zabrinutost u smislu članka 2. (pravo na život) i članka 3. (zabrana mučenja) Europske konvencije o ljudskim pravima. Posebni predstavnik također je napomenuo da restriktivne prakse puštanja tražitelja azila u tranzitne zone Röszke i Tompa često navode tražitelje azila da potraže nezakonite načine prijelaza preko granice, pri čemu se moraju obratiti krijumčarima i trgovcima ljudima, suočavajući se sa svim mogućim rizicima u takvoj situaciji. Napomenuo je da postupci podnošenja zahtjeva za azil, koji se provode u tranzitnim zonama, ne sadrže dovoljno zaštitnih mjera kojima se tražitelji azila štite od prisilnog vraćanja u zemlje u kojima postoji opasnost da će biti podvrgnuti postupanju koje nije u skladu s člankom 2. i člankom 3. Europske konvencije o ljudskim pravima. Posebni predstavnik zaključio je da je nužno uskladiti mađarske zakone i prakse sa zahtjevima Europske konvencije o ljudskim pravima. Posebni predstavnik dao je nekoliko preporuka, uključujući poziv mađarskim vlastima da poduzmu potrebne mjere, među ostalim da provedu reviziju relevantnog zakonodavnog okvira i izmijene relevantne prakse, kako bi zajamčile da se svi strani državljani koji dolaze na mađarsku granicu ili se nalaze na mađarskom državnom području ne odvraćaju od podnošenja zahtjeva za međunarodnu zaštitu. Delegacija Odbora Vijeća Europe za Konvenciju iz Lanzarotea (Odbor potpisnica Konvencije Vijeća Europe o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja) također je u razdoblju od 5. do 7. srpnja 2017. posjetila dvije tranzitne zone i uputila više preporuka, kao i poziv da se prema svim osobama mlađim od 18 godina postupa kao prema djeci, bez diskriminacije na temelju dobi, da se zajamči da sva djeca pod mađarskom jurisdikcijom budu zaštićena od seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja te da se sustavno smještaju u državne institucije za zaštitu djece kako bi se spriječila mogućnost da ih odrasli i adolescenti u tranzitnim zonama seksualno iskorištavaju ili zlostavljaju. U razdoblju od 18. do 20. prosinca 2017. delegacija Skupine stručnjaka za suzbijanje trgovine ljudima (GRETA) Vijeća Europe posjetila je Mađarsku, uključujući dvije tranzitne zone, i zaključila da se tranzitna zona, koja je u stvarnosti mjesto lišavanja slobode, ne može smatrati primjerenim i sigurnim smještajem za žrtve krijumčarenja. Pozvala je mađarske vlasti na donošenje pravnog okvira za utvrđivanje žrtava trgovanja ljudima među državljanima trećih zemalja koji nemaju zakonito boravište te na jačanje postupaka za utvrđivanje žrtava trgovanja ljudima među tražiteljima azila i nezakonitim migrantima. Od 1. siječnja 2018. uvedeni su dodatni propisi kojima se daje prednost maloljetnicima općenito, a osobito maloljetnicima bez pratnje; između ostalog, izrađen je poseban plan za maloljetne tražitelje azila. Europska je komisija protiv rasizma i ksenofobije (ECRI) u svojim zaključcima o provedbi preporuka u pogledu Mađarske, objavljenim 15. svibnja 2018., navela da iako priznaje da je Mađarska suočena s velikim izazovima zbog ogromnog priljeva migranata i izbjeglica, zgrožena je mjerama koje su poduzete kao odgovor na tu situaciju i ozbiljnim pogoršanjem stanja nakon njezinog petog izvješća. Vlasti bi trebale hitno ukinuti zadržavanje u tranzitnim zonama, osobito zadržavanje obitelji s djecom i svih maloljetnika bez pratnje. |
| --- | --- |

(66)

U razdoblju od 12. do 16. lipnja 2017. posebni predstavnik glavnog tajnika Vijeća Europe za migracije i izbjeglice posjetio je Srbiju i dvije tranzitne zone u Mađarskoj. U svojem izvješću posebni predstavnik je naveo da nasilna vraćanja migranata i izbjeglica iz Mađarske u Srbiju izazivaju zabrinutost u smislu članka 2. (pravo na život) i članka 3. (zabrana mučenja) Europske konvencije o ljudskim pravima. Posebni predstavnik također je napomenuo da restriktivne prakse puštanja tražitelja azila u tranzitne zone Röszke i Tompa često navode tražitelje azila da potraže nezakonite načine prijelaza preko granice, pri čemu se moraju obratiti krijumčarima i trgovcima ljudima, suočavajući se sa svim mogućim rizicima u takvoj situaciji. Napomenuo je da postupci podnošenja zahtjeva za azil, koji se provode u tranzitnim zonama, ne sadrže dovoljno zaštitnih mjera kojima se tražitelji azila štite od prisilnog vraćanja u zemlje u kojima postoji opasnost da će biti podvrgnuti postupanju koje nije u skladu s člankom 2. i člankom 3. Europske konvencije o ljudskim pravima. Posebni predstavnik zaključio je da je nužno uskladiti mađarske zakone i prakse sa zahtjevima Europske konvencije o ljudskim pravima. Posebni predstavnik dao je nekoliko preporuka, uključujući poziv mađarskim vlastima da poduzmu potrebne mjere, među ostalim da provedu reviziju relevantnog zakonodavnog okvira i izmijene relevantne prakse, kako bi zajamčile da se svi strani državljani koji dolaze na mađarsku granicu ili se nalaze na mađarskom državnom području ne odvraćaju od podnošenja zahtjeva za međunarodnu zaštitu. Delegacija Odbora Vijeća Europe za Konvenciju iz Lanzarotea (Odbor potpisnica Konvencije Vijeća Europe o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja) također je u razdoblju od 5. do 7. srpnja 2017. posjetila dvije tranzitne zone i uputila više preporuka, kao i poziv da se prema svim osobama mlađim od 18 godina postupa kao prema djeci, bez diskriminacije na temelju dobi, da se zajamči da sva djeca pod mađarskom jurisdikcijom budu zaštićena od seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja te da se sustavno smještaju u državne institucije za zaštitu djece kako bi se spriječila mogućnost da ih odrasli i adolescenti u tranzitnim zonama seksualno iskorištavaju ili zlostavljaju. U razdoblju od 18. do 20. prosinca 2017. delegacija Skupine stručnjaka za suzbijanje trgovine ljudima (GRETA) Vijeća Europe posjetila je Mađarsku, uključujući dvije tranzitne zone, i zaključila da se tranzitna zona, koja je u stvarnosti mjesto lišavanja slobode, ne može smatrati primjerenim i sigurnim smještajem za žrtve krijumčarenja. Pozvala je mađarske vlasti na donošenje pravnog okvira za utvrđivanje žrtava trgovanja ljudima među državljanima trećih zemalja koji nemaju zakonito boravište te na jačanje postupaka za utvrđivanje žrtava trgovanja ljudima među tražiteljima azila i nezakonitim migrantima. Od 1. siječnja 2018. uvedeni su dodatni propisi kojima se daje prednost maloljetnicima općenito, a osobito maloljetnicima bez pratnje; između ostalog, izrađen je poseban plan za maloljetne tražitelje azila. Europska je komisija protiv rasizma i ksenofobije (ECRI) u svojim zaključcima o provedbi preporuka u pogledu Mađarske, objavljenim 15. svibnja 2018., navela da iako priznaje da je Mađarska suočena s velikim izazovima zbog ogromnog priljeva migranata i izbjeglica, zgrožena je mjerama koje su poduzete kao odgovor na tu situaciju i ozbiljnim pogoršanjem stanja nakon njezinog petog izvješća. Vlasti bi trebale hitno ukinuti zadržavanje u tranzitnim zonama, osobito zadržavanje obitelji s djecom i svih maloljetnika bez pratnje.

| (67) | Sredinom kolovoza imigracijske su službe prestale dijeliti hranu odraslim tražiteljima azila koji su odluke o odbijanju zahtjeva osporavali na sudu. Nekoliko je tražitelja azila moralo tražiti privremene mjere od Europskog suda za ljudska prava kako bi mogli ponovno početi dobivati hranu. Europski je sud za ljudska prava odobrio privremene mjere u dva slučaja 10. kolovoza 2018., a u trećem slučaju 16. kolovoza 2018., te je naredio da se tražiteljima omogući dobivanje hrane. Mađarska su tijela postupila u skladu s presudom. |
| --- | --- |

(67)

Sredinom kolovoza imigracijske su službe prestale dijeliti hranu odraslim tražiteljima azila koji su odluke o odbijanju zahtjeva osporavali na sudu. Nekoliko je tražitelja azila moralo tražiti privremene mjere od Europskog suda za ljudska prava kako bi mogli ponovno početi dobivati hranu. Europski je sud za ljudska prava odobrio privremene mjere u dva slučaja 10. kolovoza 2018., a u trećem slučaju 16. kolovoza 2018., te je naredio da se tražiteljima omogući dobivanje hrane. Mađarska su tijela postupila u skladu s presudom.

| (68) | U svojoj presudi od 14. ožujka 2017.Ilias i Ahmed protiv Mađarske Europski je sud za ljudska prava utvrdio da je došlo do povrede prava tužitelja na slobodu i sigurnost. Europski je sud za ljudska prava također utvrdio da je došlo do povrede zabrane neljudskog ili ponižavajućeg postupanja u pogledu izgona podnositelja zahtjeva u Srbiju, kao i do povrede prava na djelotvoran pravni lijek u vezi s uvjetima zadržavanja u tranzitnom području Röszke. Slučaj se trenutačno vodi pred Velikim vijećem Europskog suda za ljudska prava. |
| --- | --- |

(68)

U svojoj presudi od 14. ožujka 2017.Ilias i Ahmed protiv Mađarske Europski je sud za ljudska prava utvrdio da je došlo do povrede prava tužitelja na slobodu i sigurnost. Europski je sud za ljudska prava također utvrdio da je došlo do povrede zabrane neljudskog ili ponižavajućeg postupanja u pogledu izgona podnositelja zahtjeva u Srbiju, kao i do povrede prava na djelotvoran pravni lijek u vezi s uvjetima zadržavanja u tranzitnom području Röszke. Slučaj se trenutačno vodi pred Velikim vijećem Europskog suda za ljudska prava.

| (69) | Ahmed H., sirijski državljanin s prebivalištem na Cipru koji je pokušao pomoći svojoj obitelji da pobjegne iz Sirije i prijeđe srbijansko-mađarsku granicu u rujnu 2015., 14. ožujka 2018. na mađarskom je sudu osuđen na sedam godina zatvora i protjeran iz zemlje na 10 godina na temelju optužbi za „terorističke činove”, što je dovelo u pitanje primjenu zakona protiv terorizma u Mađarskoj, kao i pravo na pošteno suđenje; |
| --- | --- |

(69)

Ahmed H., sirijski državljanin s prebivalištem na Cipru koji je pokušao pomoći svojoj obitelji da pobjegne iz Sirije i prijeđe srbijansko-mađarsku granicu u rujnu 2015., 14. ožujka 2018. na mađarskom je sudu osuđen na sedam godina zatvora i protjeran iz zemlje na 10 godina na temelju optužbi za „terorističke činove”, što je dovelo u pitanje primjenu zakona protiv terorizma u Mađarskoj, kao i pravo na pošteno suđenje;

| (70) | U svojoj presudi od 6. rujna 2017. u slučaju C-643/15 i C-647/15, Sud Europske unije u potpunosti je odbio mjere Slovačke i Mađarske protiv privremenog mehanizma za obvezno premještanje tražitelja azila, u skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2015/1601. Međutim, nakon te presude Mađarska nije postupila u skladu s odlukom. Europska je komisija 7. prosinca 2017. odlučila protiv Češke, Mađarske i Poljske pokrenuti postupak na Sudu Europske unije zbog nepoštovanja njihovih zakonskih obveza u pogledu premještanja. |
| --- | --- |

(70)

U svojoj presudi od 6. rujna 2017. u slučaju C-643/15 i C-647/15, Sud Europske unije u potpunosti je odbio mjere Slovačke i Mađarske protiv privremenog mehanizma za obvezno premještanje tražitelja azila, u skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2015/1601. Međutim, nakon te presude Mađarska nije postupila u skladu s odlukom. Europska je komisija 7. prosinca 2017. odlučila protiv Češke, Mađarske i Poljske pokrenuti postupak na Sudu Europske unije zbog nepoštovanja njihovih zakonskih obveza u pogledu premještanja.

| (71) | Komisija je 7. prosinca 2017. slanjem obrazloženog mišljenja odlučila nastaviti postupak zbog povrede prava protiv Mađarske povezan s mađarskim zakonodavstvom o azilu. Komisija smatra da mađarsko zakonodavstvo nije u skladu sa zakonodavstvom Unije, osobito s direktivama 2013/32/EU (6), 2008/115/EZ (7) i 2013/33/EU (8) Europskog parlamenta i Vijeća te s nekoliko odredaba Povelje. Europska je komisija 19. srpnja 2018. odlučila pred Sudom Europske unije pokrenuti postupak protiv Mađarske zbog neusklađivanja svog zakonodavstva o azilu i vraćanju s pravom Unije. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je 7. prosinca 2017. slanjem obrazloženog mišljenja odlučila nastaviti postupak zbog povrede prava protiv Mađarske povezan s mađarskim zakonodavstvom o azilu. Komisija smatra da mađarsko zakonodavstvo nije u skladu sa zakonodavstvom Unije, osobito s direktivama 2013/32/EU (6), 2008/115/EZ (7) i 2013/33/EU (8) Europskog parlamenta i Vijeća te s nekoliko odredaba Povelje. Europska je komisija 19. srpnja 2018. odlučila pred Sudom Europske unije pokrenuti postupak protiv Mađarske zbog neusklađivanja svog zakonodavstva o azilu i vraćanju s pravom Unije.

| (72) | U svojim zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio je zabrinutost da mađarski zakon donesen u ožujku 2017., kojim se omogućuje automatsko prebacivanje svih tražitelja azila u tranzitne zone tijekom trajanja postupka traženja azila, uz iznimku djece bez pratnje za koju je utvrđeno da imaju manje od 14 godina, ne ispunjava pravne norme jer se njime dopušta dugotrajno i neodređeno vrijeme zadržavanja, ne predviđa ni jedan pravni uvjet za hitno ispitivanje posebnih okolnosti svakog pojedinca i ne sadrži postupovne zaštitne mjere kojima bi se smisleno moglo osporiti premještanje u tranzitne zone. Odbor je posebno izrazio zabrinutost zbog izvješća o raširenom automatskom zadržavanju imigranata u centrima za zadržavanje u Mađarskoj te zbog činjenice da se ograničenja osobne slobode koriste kao općeniti način odvraćanja od nezakonitog ulaska, a ne kao odgovor na utvrđeni rizik na pojedinačnoj osnovi. Osim toga, Odbor je bio zabrinut zbog navoda o lošim uvjetima u nekim objektima za zadržavanje. Sa zabrinutošću je istaknuo zakon o prisilnom vraćanju, prvi put predstavljen u lipnju 2016., kojim se policiji daje pravo na skupno protjerivanje svakoga tko nezakonito prijeđe granicu te je zadržan na mađarskom državnom području unutar osam kilometara od granice, koje je naknadno prošireno na cijelo državno područje Mađarske, kao i dekret 191/2015 kojim se Srbija određuje kao „sigurna treća zemlja”, čime se omogućuje prisilno vraćanje na mađarskoj granici sa Srbijom. Odbor je izrazio zabrinutost zbog izvješća da su se prisilna vraćanja primjenjivala neselektivno i da pojedinci podvrgnuti toj mjeri imaju vrlo ograničenu mogućnost da podnesu zahtjev za azil ili pravo na žalbu. Također je izrazio zabrinutost zbog izvješća o kolektivnim i nasilnim protjerivanjima, uključujući navodne slučajeve teškog premlaćivanja, napada policijskih pasa i pucnjave s gumenim mecima, što je prouzročilo ozbiljne ozljede i najmanje jedan smrtni slučaj tražitelja azila. Također je zabrinut zbog izvješća da je procjena dobi djece tražitelja azila i maloljetnika bez pratnje u tranzitnim zonama neadekvatna i netočna te u velikoj mjeri ovisi o vizualnom pregledu stručnjaka, kao i zbog izvješća prema kojima ti tražitelji azila nemaju odgovarajući pristup obrazovanju, socijalnim i psihološkim uslugama i pravnoj pomoći. Prema novom prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkog postupka za međunarodnu zaštitu u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2013/32/EU, liječnička procjena dobi primjenjivat će se kao krajnja mjera. |
| --- | --- |

(72)

U svojim zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio je zabrinutost da mađarski zakon donesen u ožujku 2017., kojim se omogućuje automatsko prebacivanje svih tražitelja azila u tranzitne zone tijekom trajanja postupka traženja azila, uz iznimku djece bez pratnje za koju je utvrđeno da imaju manje od 14 godina, ne ispunjava pravne norme jer se njime dopušta dugotrajno i neodređeno vrijeme zadržavanja, ne predviđa ni jedan pravni uvjet za hitno ispitivanje posebnih okolnosti svakog pojedinca i ne sadrži postupovne zaštitne mjere kojima bi se smisleno moglo osporiti premještanje u tranzitne zone. Odbor je posebno izrazio zabrinutost zbog izvješća o raširenom automatskom zadržavanju imigranata u centrima za zadržavanje u Mađarskoj te zbog činjenice da se ograničenja osobne slobode koriste kao općeniti način odvraćanja od nezakonitog ulaska, a ne kao odgovor na utvrđeni rizik na pojedinačnoj osnovi. Osim toga, Odbor je bio zabrinut zbog navoda o lošim uvjetima u nekim objektima za zadržavanje. Sa zabrinutošću je istaknuo zakon o prisilnom vraćanju, prvi put predstavljen u lipnju 2016., kojim se policiji daje pravo na skupno protjerivanje svakoga tko nezakonito prijeđe granicu te je zadržan na mađarskom državnom području unutar osam kilometara od granice, koje je naknadno prošireno na cijelo državno područje Mađarske, kao i dekret 191/2015 kojim se Srbija određuje kao „sigurna treća zemlja”, čime se omogućuje prisilno vraćanje na mađarskoj granici sa Srbijom. Odbor je izrazio zabrinutost zbog izvješća da su se prisilna vraćanja primjenjivala neselektivno i da pojedinci podvrgnuti toj mjeri imaju vrlo ograničenu mogućnost da podnesu zahtjev za azil ili pravo na žalbu. Također je izrazio zabrinutost zbog izvješća o kolektivnim i nasilnim protjerivanjima, uključujući navodne slučajeve teškog premlaćivanja, napada policijskih pasa i pucnjave s gumenim mecima, što je prouzročilo ozbiljne ozljede i najmanje jedan smrtni slučaj tražitelja azila. Također je zabrinut zbog izvješća da je procjena dobi djece tražitelja azila i maloljetnika bez pratnje u tranzitnim zonama neadekvatna i netočna te u velikoj mjeri ovisi o vizualnom pregledu stručnjaka, kao i zbog izvješća prema kojima ti tražitelji azila nemaju odgovarajući pristup obrazovanju, socijalnim i psihološkim uslugama i pravnoj pomoći. Prema novom prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkog postupka za međunarodnu zaštitu u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2013/32/EU, liječnička procjena dobi primjenjivat će se kao krajnja mjera.

Ekonomska i socijalna prava

| (73) | Poseban izvjestitelj UN-a za krajnje siromaštvo i ljudska prava i poseban izvjestitelj UN-a za pravo na odgovarajući smještaj 15. veljače 2012. i 11. prosinca 2012. pozvali su Mađarsku da ponovno razmotri zakonodavstvo koje dopušta lokalnim vlastima da kažnjavaju beskućništvo i da poštuje odluku Ustavnog suda kojom se dekriminalizira beskućništvo. U izvješću nakon svog posjeta Mađarskoj, objavljenom 16. prosinca 2014., povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava izrazio je zabrinutost u vezi s mjerama koje su poduzete kako bi se zabranilo spavanje na otvorenom i izgradnja baraka i brvnara, što se u velikoj mjeri opisuje kao kriminalizacija beskućništva u praksi. Povjerenik je pozvao mađarske vlasti da istraže prijavljene slučajeve prisilnih deložacija bez alternativnih rješenja te oduzimanja djece od obitelji na temelju loših socijalno-ekonomskih uvjeta. U svojim zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio je zabrinutost zbog državnog i lokalnog zakonodavstva koje se temelji na Četvrtom amandmanu Temeljnog zakona, a kojim su mnogi javni prostori određeni kao mjesta na kojima je zabranjeno „spavanje na otvorenom”, čime se zapravo kažnjava beskućništvo. Mađarski je parlament 20. lipnja 2018. usvojio Sedmi amandman Temeljnog zakona kojim se zabranjuje uobičajeno boravište u javnom prostoru. Istoga je dana poseban izvjestitelj UN-a za pravo na odgovarajući smještaj mađarski potez da beskućništvo proglasi zločinom nazvao okrutnim i protivnim međunarodnom pravu o ljudskim pravima. |
| --- | --- |

(73)

Poseban izvjestitelj UN-a za krajnje siromaštvo i ljudska prava i poseban izvjestitelj UN-a za pravo na odgovarajući smještaj 15. veljače 2012. i 11. prosinca 2012. pozvali su Mađarsku da ponovno razmotri zakonodavstvo koje dopušta lokalnim vlastima da kažnjavaju beskućništvo i da poštuje odluku Ustavnog suda kojom se dekriminalizira beskućništvo. U izvješću nakon svog posjeta Mađarskoj, objavljenom 16. prosinca 2014., povjerenik Vijeća Europe za ljudska prava izrazio je zabrinutost u vezi s mjerama koje su poduzete kako bi se zabranilo spavanje na otvorenom i izgradnja baraka i brvnara, što se u velikoj mjeri opisuje kao kriminalizacija beskućništva u praksi. Povjerenik je pozvao mađarske vlasti da istraže prijavljene slučajeve prisilnih deložacija bez alternativnih rješenja te oduzimanja djece od obitelji na temelju loših socijalno-ekonomskih uvjeta. U svojim zaključnim primjedbama od 5. travnja 2018. Odbor UN-a za ljudska prava izrazio je zabrinutost zbog državnog i lokalnog zakonodavstva koje se temelji na Četvrtom amandmanu Temeljnog zakona, a kojim su mnogi javni prostori određeni kao mjesta na kojima je zabranjeno „spavanje na otvorenom”, čime se zapravo kažnjava beskućništvo. Mađarski je parlament 20. lipnja 2018. usvojio Sedmi amandman Temeljnog zakona kojim se zabranjuje uobičajeno boravište u javnom prostoru. Istoga je dana poseban izvjestitelj UN-a za pravo na odgovarajući smještaj mađarski potez da beskućništvo proglasi zločinom nazvao okrutnim i protivnim međunarodnom pravu o ljudskim pravima.

| (74) | U zaključcima Europskog odbora za socijalna prava stoji da Mađarska ne poštuje Europsku socijalnu povelju zbog činjenice da samozaposleni radnici i radnici u kućanstvu, kao i druge kategorije radnika, nisu zaštićeni propisima o zdravlju i sigurnosti na radu, da mjere koje se poduzimaju za smanjenje smrtnosti majki nisu dovoljne, da je minimalni iznos starosne mirovine nedovoljan, da minimalni iznos potpore za tražitelje posla ne odgovara stvarnim potrebama, da je maksimalno trajanje plaćanja naknade za tražitelje posla prekratko i da je najmanji iznos davanja za rehabilitaciji i invaliditet u nekim slučajevima nedovoljan. Odbor je također zaključio da Mađarska ne poštuje Europsku socijalnu povelju zbog činjenice da je razina socijalne pomoći za jednu osobu koja ne raspolaže nikakvim sredstvima, uključujući starije osobe, nedovoljna, da građanima svih država potpisnica Povelje koji imaju zakonito boravište nije zajamčen jednak pristup socijalnim uslugama te zbog činjenice da nije utvrđeno da postoji dovoljan broj stanova za stambeno zbrinjavanje ugroženih obitelji. Što se tiče prava sindikata, Odbor je izjavio da pravo radnika da iskoriste plaćeni godišnji odmor nije dovoljno zajamčeno, da nisu poduzete mjere promicanja kojima bi se potaklo sklapanje kolektivnih ugovora, dok je zaštita radnika u okviru tih ugovora u Mađarskoj očito slaba te da je u javnoj službi pravo na štrajk rezervirano za sindikate koji su strane u ugovoru sklopljenom s vladom; kriteriji koji se upotrebljavaju za utvrđivanje javnih dužnosnika kojima se uskraćuje pravo na štrajk nadilaze područje primjene Povelje; sindikati javnih službi mogu pozvati na štrajk samo ako imaju odobrenje većine na koju se to odnosi. |
| --- | --- |

(74)

U zaključcima Europskog odbora za socijalna prava stoji da Mađarska ne poštuje Europsku socijalnu povelju zbog činjenice da samozaposleni radnici i radnici u kućanstvu, kao i druge kategorije radnika, nisu zaštićeni propisima o zdravlju i sigurnosti na radu, da mjere koje se poduzimaju za smanjenje smrtnosti majki nisu dovoljne, da je minimalni iznos starosne mirovine nedovoljan, da minimalni iznos potpore za tražitelje posla ne odgovara stvarnim potrebama, da je maksimalno trajanje plaćanja naknade za tražitelje posla prekratko i da je najmanji iznos davanja za rehabilitaciji i invaliditet u nekim slučajevima nedovoljan. Odbor je također zaključio da Mađarska ne poštuje Europsku socijalnu povelju zbog činjenice da je razina socijalne pomoći za jednu osobu koja ne raspolaže nikakvim sredstvima, uključujući starije osobe, nedovoljna, da građanima svih država potpisnica Povelje koji imaju zakonito boravište nije zajamčen jednak pristup socijalnim uslugama te zbog činjenice da nije utvrđeno da postoji dovoljan broj stanova za stambeno zbrinjavanje ugroženih obitelji. Što se tiče prava sindikata, Odbor je izjavio da pravo radnika da iskoriste plaćeni godišnji odmor nije dovoljno zajamčeno, da nisu poduzete mjere promicanja kojima bi se potaklo sklapanje kolektivnih ugovora, dok je zaštita radnika u okviru tih ugovora u Mađarskoj očito slaba te da je u javnoj službi pravo na štrajk rezervirano za sindikate koji su strane u ugovoru sklopljenom s vladom; kriteriji koji se upotrebljavaju za utvrđivanje javnih dužnosnika kojima se uskraćuje pravo na štrajk nadilaze područje primjene Povelje; sindikati javnih službi mogu pozvati na štrajk samo ako imaju odobrenje većine na koju se to odnosi.

| (75) | Od prosinca 2010. štrajkovi u Mađarskoj u načelu su postali nezakoniti kada je vlada Viktora Orbana usvojila amandman na takozvani Zakon o štrajku. Izmjene znače da će štrajkovi u načelu biti dopušteni u poduzećima povezanima s administracijom vlade putem ugovora o pružanju javnih usluga. Amandman se ne primjenjuje na skupine profesija koje naprosto nemaju to pravo, kao što su strojovođe, policajci, zdravstveni radnici i kontrolori zračnog prometa. Problem je u nečemu drugome, uglavnom u postotku zaposlenih koji moraju izaći na referendum o štrajku kako bi mu dali relevantnost – do 70 % njih. Zatim će odluku o zakonitosti štrajkova donijeti sud za radne sporove koji je potpuno podređen državi. Godine 2011. podneseno je devet zahtjeva za dozvolu štrajka. U sedam slučajeva zahtjevi su odbijeni bez navođenja razloga; dva su bila obrađena, ali se pokazalo nemogućim donijeti odluku. |
| --- | --- |

(75)

Od prosinca 2010. štrajkovi u Mađarskoj u načelu su postali nezakoniti kada je vlada Viktora Orbana usvojila amandman na takozvani Zakon o štrajku. Izmjene znače da će štrajkovi u načelu biti dopušteni u poduzećima povezanima s administracijom vlade putem ugovora o pružanju javnih usluga. Amandman se ne primjenjuje na skupine profesija koje naprosto nemaju to pravo, kao što su strojovođe, policajci, zdravstveni radnici i kontrolori zračnog prometa. Problem je u nečemu drugome, uglavnom u postotku zaposlenih koji moraju izaći na referendum o štrajku kako bi mu dali relevantnost – do 70 % njih. Zatim će odluku o zakonitosti štrajkova donijeti sud za radne sporove koji je potpuno podređen državi. Godine 2011. podneseno je devet zahtjeva za dozvolu štrajka. U sedam slučajeva zahtjevi su odbijeni bez navođenja razloga; dva su bila obrađena, ali se pokazalo nemogućim donijeti odluku.

| (76) | U izvješću Odbora UN-a za prava djeteta o „zaključnim primjedbama o kombiniranom trećem, četvrtom i petom periodičnom izvješću o Mađarskoj” objavljenom 14. listopada 2014. izražena je zabrinutost zbog rastućeg broja slučajeva u kojima se djeca oduzimaju obiteljima na temelju loših socijalno-ekonomskih uvjeta. Roditelji mogu izgubiti svoje dijete zbog nezaposlenosti, nedostatka socijalnog stambenog smještaja i manjka prostora u institucijama za privremeni smještaj. Na temelju studije koju je proveo Europski centar za prava Roma, tom su praksom nerazmjerno pogođene romske obitelji i djeca. |
| --- | --- |

(76)

U izvješću Odbora UN-a za prava djeteta o „zaključnim primjedbama o kombiniranom trećem, četvrtom i petom periodičnom izvješću o Mađarskoj” objavljenom 14. listopada 2014. izražena je zabrinutost zbog rastućeg broja slučajeva u kojima se djeca oduzimaju obiteljima na temelju loših socijalno-ekonomskih uvjeta. Roditelji mogu izgubiti svoje dijete zbog nezaposlenosti, nedostatka socijalnog stambenog smještaja i manjka prostora u institucijama za privremeni smještaj. Na temelju studije koju je proveo Europski centar za prava Roma, tom su praksom nerazmjerno pogođene romske obitelji i djeca.

| (77) | U svojoj Preporuci od 23. svibnja 2018. za preporuku Vijeća o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2018. i prilikom dostavljanja mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2018. Vijeće je navelo je postotak ljudi kojima prijeti opasnost od siromaštva i socijalne isključenosti smanjen na 26,3 % 2016. godine, ali da je i dalje iznad prosjeka Unije; djeca su općenito više izložena siromaštvu nego druge dobne skupine. Razina minimalnog dohotka niža je od 50 % praga siromaštva za jednočlano kućanstvo i time je jedna od najnižih u EU-u. Naknade za nezaposlenost nisu ni približno na zadovoljavajućoj razini: maksimalno trajanje plaćanja naknada od tri mjeseca najkraće je u Uniji i obuhvaća samo četvrtinu prosječnog vremena koje je tražiteljima posla potrebno da pronađu posao. Osim toga, iznos naknada među najnižim je u EU-u. Komisija je dala preporuku za poboljšanje opsega odgovarajuće socijalne pomoći i naknada za nezaposlenost. |
| --- | --- |

(77)

U svojoj Preporuci od 23. svibnja 2018. za preporuku Vijeća o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2018. i prilikom dostavljanja mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2018. Vijeće je navelo je postotak ljudi kojima prijeti opasnost od siromaštva i socijalne isključenosti smanjen na 26,3 % 2016. godine, ali da je i dalje iznad prosjeka Unije; djeca su općenito više izložena siromaštvu nego druge dobne skupine. Razina minimalnog dohotka niža je od 50 % praga siromaštva za jednočlano kućanstvo i time je jedna od najnižih u EU-u. Naknade za nezaposlenost nisu ni približno na zadovoljavajućoj razini: maksimalno trajanje plaćanja naknada od tri mjeseca najkraće je u Uniji i obuhvaća samo četvrtinu prosječnog vremena koje je tražiteljima posla potrebno da pronađu posao. Osim toga, iznos naknada među najnižim je u EU-u. Komisija je dala preporuku za poboljšanje opsega odgovarajuće socijalne pomoći i naknada za nezaposlenost.

| (78) | Dana [...] 2018. Vijeće je saslušalo Mađarsku u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a. |
| --- | --- |

(78)

Dana [...] 2018. Vijeće je saslušalo Mađarsku u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a.

| (79) | Zbog navedenih razloga, u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a trebalo bi utvrditi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti navedene u članku 2. UEU-a, |
| --- | --- |

(79)

Zbog navedenih razloga, u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a trebalo bi utvrditi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti navedene u članku 2. UEU-a,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija.

Članak 2.

Vijeće preporučuje da Mađarska u roku od tri mjeseca od priopćenja ove Odluke poduzme sljedeće mjere: [...]

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu [...] dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 4.

Ova je Odluka upućena Mađarskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  Presuda Suda od 6. studenog 2012., Komisija protiv Mađarske, C-286/12, ECLI:EU:C:2012:687.

1

(2)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31).

2

(3)  Direktiva 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (SL L 204, 26.7.2006., str. 23.).

3

(4)  Direktiva Vijeća 92/85/EEZ od 19. listopada 1992. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje (deseta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ) (SL L 348, 28.11.1992., str. 1.).

4

(5)  Okvirna odluka Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (SL L 328, 6.12.2008., str. 55.).

5

(6)  Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).

6

(7)  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.).

7

(8)  Direktiva 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (SL L 180, 29.6.2013., str. 96.).

8

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/86 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/86

---

P8_TA(2018)0341

Sustavi autonomnog oružja

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (2018/2752(RSP))

(2019/C 433/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 21. i članak 21. stavak 2. točku (c) glave V. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 21. i članak 21. stavak 2. točku (c) glave V. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Martensovu klauzulu iz Dopunskog protokola I. iz 1977. godine uz Ženevske konvencije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Martensovu klauzulu iz Dopunskog protokola I. iz 1977. godine uz Ženevske konvencije,

| — | uzimajući u obzir dio IV. Programa UN-a za razoružanje 2018. naslovljen „Osiguravanje naše zajedničke budućnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dio IV. Programa UN-a za razoružanje 2018. naslovljen „Osiguravanje naše zajedničke budućnosti”,

| — | uzimajući u obzir svoju studiju od 3. svibnja 2013. naslovljenu „Utjecaj upotrebe bespilotnih letjelica i robota bez posade u ratovanju na ljudska prava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju studiju od 3. svibnja 2013. naslovljenu „Utjecaj upotrebe bespilotnih letjelica i robota bez posade u ratovanju na ljudska prava”,

| — | uzimajući u obzir svoja razna stajališta, preporuke i rezolucije u kojima poziva na međunarodnu zabranu smrtonosnih autonomnih oružanih sustava, kao što su preporuke Vijeću od 5. srpnja 2018. o 73. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (1), mandat za početak pregovora usvojen na plenarnoj sjednici 13. ožujka 2018. u cilju donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane, rezolucija od 13. prosinca 2017. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2016. godinu i politici Europske unije u tom području (2), preporuka Vijeću od 7. srpnja 2016. o 71. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (3) i rezolucija od 27. veljače 2014. o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoja razna stajališta, preporuke i rezolucije u kojima poziva na međunarodnu zabranu smrtonosnih autonomnih oružanih sustava, kao što su preporuke Vijeću od 5. srpnja 2018. o 73. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (1), mandat za početak pregovora usvojen na plenarnoj sjednici 13. ožujka 2018. u cilju donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane, rezolucija od 13. prosinca 2017. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2016. godinu i politici Europske unije u tom području (2), preporuka Vijeću od 7. srpnja 2016. o 71. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (3) i rezolucija od 27. veljače 2014. o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica (4),

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za izvansudska, prijeka i proizvoljna pogubljenja Christofa Heynsa od 9. travnja 2013. (A/HRC/23/47), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za izvansudska, prijeka i proizvoljna pogubljenja Christofa Heynsa od 9. travnja 2013. (A/HRC/23/47),

| — | uzimajući u obzir izjave EU-a o smrtonosnim autonomnim oružanim sustavima dane pred Skupinom vladinih stručnjaka stranaka Konvencije o određenom konvencionalnom oružju u Ženevi, na sastancima 13. – 17. studenog 2017., 9. – 13. travnja 2018. i 27. – 31. kolovoza 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave EU-a o smrtonosnim autonomnim oružanim sustavima dane pred Skupinom vladinih stručnjaka stranaka Konvencije o određenom konvencionalnom oružju u Ženevi, na sastancima 13. – 17. studenog 2017., 9. – 13. travnja 2018. i 27. – 31. kolovoza 2018.,

| — | uzimajući u obzir doprinose koje je više država, uključujući države članice EU-a, dalo uoči sastanaka skupine vladinih stručnjaka održanih 2017. i 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir doprinose koje je više država, uključujući države članice EU-a, dalo uoči sastanaka skupine vladinih stručnjaka održanih 2017. i 2018.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 31. svibnja 2017. u kojem se poziva na pristup koji podrazumijeva ljudsku kontrolu nad upravljanjem umjetnom inteligencijom i na zabranu smrtonosnih autonomnih oružanih sustava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 31. svibnja 2017. u kojem se poziva na pristup koji podrazumijeva ljudsku kontrolu nad upravljanjem umjetnom inteligencijom i na zabranu smrtonosnih autonomnih oružanih sustava,

| — | uzimajući u obzir poziv Svete Stolice na zabranu smrtonosnog autonomnog oružja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poziv Svete Stolice na zabranu smrtonosnog autonomnog oružja,

| — | uzimajući u obzir otvoreno pismo iz srpnja 2015., koje je potpisalo više od 3 000 istraživača iz domene umjetne inteligencije i robotike, otvoreno pismo od 21. kolovoza 2017., koje je potpisalo 116 osnivača vodećih poduzeća u području robotike i umjetne inteligencije kako bi upozorili na smrtonosne autonomne oružane sustave, te pismo u kojem se 240 tehnoloških organizacija i 3 089 osoba obvezuje da nikada neće razvijati, proizvoditi niti upotrebljavati smrtonosne autonomne oružane sustave, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir otvoreno pismo iz srpnja 2015., koje je potpisalo više od 3 000 istraživača iz domene umjetne inteligencije i robotike, otvoreno pismo od 21. kolovoza 2017., koje je potpisalo 116 osnivača vodećih poduzeća u području robotike i umjetne inteligencije kako bi upozorili na smrtonosne autonomne oružane sustave, te pismo u kojem se 240 tehnoloških organizacija i 3 089 osoba obvezuje da nikada neće razvijati, proizvoditi niti upotrebljavati smrtonosne autonomne oružane sustave,

| — | uzimajući u obzir izjave Međunarodnog odbora Crvenog križa i inicijative civilnog društva, kao što je kampanja protiv robota- ubojica, koju podržava 70 organizacija u 30 zemalja, uključujući organizacije Human Rights Watch, Article 36, PAX i Amnesty International, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Međunarodnog odbora Crvenog križa i inicijative civilnog društva, kao što je kampanja protiv robota- ubojica, koju podržava 70 organizacija u 30 zemalja, uključujući organizacije Human Rights Watch, Article 36, PAX i Amnesty International,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se politike i djelovanje EU-a temelje na načelima ljudskih prava, poštovanju ljudskog dostojanstva, načelima Povelje UN-a i međunarodnog prava; budući da se ta načela trebaju primjenjivati kako bi se očuvao mir, spriječili sukobi i povećala međunarodna sigurnost; |
| --- | --- |

A.

budući da se politike i djelovanje EU-a temelje na načelima ljudskih prava, poštovanju ljudskog dostojanstva, načelima Povelje UN-a i međunarodnog prava; budući da se ta načela trebaju primjenjivati kako bi se očuvao mir, spriječili sukobi i povećala međunarodna sigurnost;

| B. | budući da se pojam „smrtonosni autonomni oružani sustavi” odnosi na oružane sustave bez smislene ljudske kontrole nad ključnim funkcijama odabira mete i napada na individualne ciljeve; |
| --- | --- |

B.

budući da se pojam „smrtonosni autonomni oružani sustavi” odnosi na oružane sustave bez smislene ljudske kontrole nad ključnim funkcijama odabira mete i napada na individualne ciljeve;

| C. | budući da nepoznati broj zemalja, javno financiranih industrija i privatnih industrija navodno provodi istraživanja i razvija smrtonosne autonomne oružane sustave, od projektila koji mogu selektivno gađati metu do strojeva za učenje s kognitivnim sposobnostima da odluče s kim će se, kada i gdje boriti; |
| --- | --- |

C.

budući da nepoznati broj zemalja, javno financiranih industrija i privatnih industrija navodno provodi istraživanja i razvija smrtonosne autonomne oružane sustave, od projektila koji mogu selektivno gađati metu do strojeva za učenje s kognitivnim sposobnostima da odluče s kim će se, kada i gdje boriti;

| D. | budući da se neautonomni sustavi poput automatiziranih sustava i sustava na daljinsko upravljanje ne bi trebali smatrati smrtonosnim autonomnim oružanim sustavima; |
| --- | --- |

D.

budući da se neautonomni sustavi poput automatiziranih sustava i sustava na daljinsko upravljanje ne bi trebali smatrati smrtonosnim autonomnim oružanim sustavima;

| E. | budući da smrtonosni autonomni oružani sustavi mogu iz temelja promijeniti način ratovanja jer potiču dosad nezabilježenu i nekontroliranu utrku oružjem; |
| --- | --- |

E.

budući da smrtonosni autonomni oružani sustavi mogu iz temelja promijeniti način ratovanja jer potiču dosad nezabilježenu i nekontroliranu utrku oružjem;

| F. | budući da korištenje smrtonosnih autonomnih oružanih sustava otvara temeljna etička i pravna pitanja o ljudskoj kontroli, posebno kad je riječ o ključnim funkcijama kao što su odabir mete i napad; budući da strojevi i roboti ne mogu poput ljudi donositi odluke koje uključuju pravna načela razlikovanja, proporcionalnosti i mjere opreza; |
| --- | --- |

F.

budući da korištenje smrtonosnih autonomnih oružanih sustava otvara temeljna etička i pravna pitanja o ljudskoj kontroli, posebno kad je riječ o ključnim funkcijama kao što su odabir mete i napad; budući da strojevi i roboti ne mogu poput ljudi donositi odluke koje uključuju pravna načela razlikovanja, proporcionalnosti i mjere opreza;

| G. | budući da su uključenost ljudi i nadzor koji oni vrše ključni za postupak donošenja odluka sa smrtonosnim posljedicama s obzirom na to da su ljudi ti koji i dalje preuzimaju odgovornost za odluke koje se tiču života i smrti; |
| --- | --- |

G.

budući da su uključenost ljudi i nadzor koji oni vrše ključni za postupak donošenja odluka sa smrtonosnim posljedicama s obzirom na to da su ljudi ti koji i dalje preuzimaju odgovornost za odluke koje se tiču života i smrti;

| H. | budući da je međunarodno pravo, uključujući humanitarno pravo i pravo o ljudskim pravima, u potpunosti primjenjivo na sve oružane sustave i osobe koje njima upravljaju, te da je poštovanje međunarodnog prava ključan uvjet koji države moraju ispuniti, osobito kada je riječ o poštovanju načela poput zaštite civilnog stanovništva ili poduzimanja mjera predostrožnosti pri napadu; |
| --- | --- |

H.

budući da je međunarodno pravo, uključujući humanitarno pravo i pravo o ljudskim pravima, u potpunosti primjenjivo na sve oružane sustave i osobe koje njima upravljaju, te da je poštovanje međunarodnog prava ključan uvjet koji države moraju ispuniti, osobito kada je riječ o poštovanju načela poput zaštite civilnog stanovništva ili poduzimanja mjera predostrožnosti pri napadu;

| I. | budući da korištenje smrtonosnih autonomnih oružanih sustava otvara ključna pitanja o provedbi međunarodnog prava o ljudskim pravima, međunarodnog humanitarnog prava i europskih standarda i vrijednosti u pogledu budućih vojnih aktivnosti; |
| --- | --- |

I.

budući da korištenje smrtonosnih autonomnih oružanih sustava otvara ključna pitanja o provedbi međunarodnog prava o ljudskim pravima, međunarodnog humanitarnog prava i europskih standarda i vrijednosti u pogledu budućih vojnih aktivnosti;

| J. | budući da je u kolovozu 2017. 116 osnivača vodećih međunarodnih poduzeća u području robotike i umjetne inteligencije poslalo otvoreno pismo UN-u u kojem pozivaju vlade da „spriječe utrku u naoružanju takvim oružjem”i „da izbjegnu destabilizirajuće učinke tih tehnologija”; |
| --- | --- |

J.

budući da je u kolovozu 2017. 116 osnivača vodećih međunarodnih poduzeća u području robotike i umjetne inteligencije poslalo otvoreno pismo UN-u u kojem pozivaju vlade da „spriječe utrku u naoružanju takvim oružjem”i „da izbjegnu destabilizirajuće učinke tih tehnologija”;

| K. | budući da je svaki smrtonosni autonomni oružani sustav podložan kvaru zbog loše napisanog koda ili kibernapada koji je počinila neprijateljska država ili nedržavni akter; |
| --- | --- |

K.

budući da je svaki smrtonosni autonomni oružani sustav podložan kvaru zbog loše napisanog koda ili kibernapada koji je počinila neprijateljska država ili nedržavni akter;

| L. | budući da je Europski parlament u više navrata pozvao na hitan razvoj i donošenje zajedničkog stajališta o smrtonosnim autonomnim oružanim sustavima, na međunarodnu zabranu razvoja, proizvodnje i uporabe smrtonosnih autonomnih oružanih sustava kojima bi se omogućili napadi bez smislene ljudske kontrole kao i na početak konkretnih pregovora o njihovoj zabrani; |
| --- | --- |

L.

budući da je Europski parlament u više navrata pozvao na hitan razvoj i donošenje zajedničkog stajališta o smrtonosnim autonomnim oružanim sustavima, na međunarodnu zabranu razvoja, proizvodnje i uporabe smrtonosnih autonomnih oružanih sustava kojima bi se omogućili napadi bez smislene ljudske kontrole kao i na početak konkretnih pregovora o njihovoj zabrani;

| 1. | podsjeća na to da je cilj EU-a biti svjetski akter u promicanju mira te poziva na širenje njegove uloge u globalnom razoružanju i neširenju oružja; poziva i na to da se njegove aktivnosti i politike usmjere na održavanje međunarodnog mira i sigurnosti te da se osigura poštovanje međunarodnog humanitarnog prava i prava o ljudskim pravima te zaštita civila i civilnih infrastruktura; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te države članice i Europsko vijeće da hitno i prije sastanka visokih ugovornih stranaka Konvencije o određenom konvencionalnom oružju u studenom 2018. donesu i usvoje zajednički stav o smrtonosnim autonomnim oružanim sustavima kojim će se zajamčiti smislena ljudska kontrola nad ključnim funkcijama oružanih sustava, uključujući tijekom korištenja, te da na relevantnim forumima zauzmu jedinstveni stav i da u skladu s tim i djeluju; u tom kontekstu poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu, države članice i Vijeće da dijele najbolje prakse i prikupe mišljenja stručnjaka, akademika i civilnog društva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apelira na potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu, države članice i Vijeće da djeluju u smjeru početka međunarodnih pregovora o pravno obvezujućem instrumentu kojim će se zabraniti smrtonosni autonomni oružani sustavi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | u tom kontekstu naglašava ključnu važnost sprečavanja razvoja i proizvodnje svih vrsta smrtonosnih autonomnih oružanih sustava koji isključuju ljudsku kontrolu u ključnim funkcijama kao što su odabir mete i napad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na svoje stajalište od 13. ožujka 2018. o Uredbi o Europskom programu industrijskog razvoja u području obrane, posebno članak 6. stavak 4. (prihvatljiva djelovanja), te naglašava svoju spremnost da zauzme slično stajalište u kontekstu budućeg programa za istraživanja u području obrane, programa industrijskog razvoja u području obrane i ostalih relevantnih značajki Europskog fonda za obranu nakon 2020.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe činjenicu da ni oružje ni oružani sustavi koje trenutno koriste oružane snage EU-a nisu smrtonosni autonomni oružani sustavi; podsjeća da se oružje i oružani sustavi koji su posebno osmišljeni za obranu vlastitih platformi, snaga i stanovništva od vrlo dinamičnih prijetnji, kao što su neprijateljski projektili, streljivo i zrakoplovi, ne smatraju smrtonosnim autonomnim oružanim sustavima; ističe da odluke o napadu na zrakoplove u kojima se nalaze ljudi trebaju donositi ljudi koji upravljaju sustavima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica, Ujedinjenim narodima te glavnom tajniku NATO-a. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0312.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0494.

(3)  SL C 101, 16.3.2018., str. 166.

(4)  SL C 285, 29.8.2017., str. 110.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/89 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/89

---

P8_TA(2018)0342

Stanje odnosa između EU-a i SAD-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i SAD-a (2017/2271(INI))

(2019/C 433/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016., i zajedničku komunikaciju Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 7. lipnja 2017. naslovljenu „Strateški pristup otpornosti u vanjskom djelovanju EU-a” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016., i zajedničku komunikaciju Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 7. lipnja 2017. naslovljenu „Strateški pristup otpornosti u vanjskom djelovanju EU-a” (JOIN(2017)0021),

| — | uzimajući u obzir ishode sastanaka na vrhu između EU-a i SAD-a održanih 28. studenoga 2011. u Washingtonu, D. C., i 26. ožujka 2014. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishode sastanaka na vrhu između EU-a i SAD-a održanih 28. studenoga 2011. u Washingtonu, D. C., i 26. ožujka 2014. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave sa 79. međuparlamentarnog sastanka Transatlantskog dijaloga zakonodavaca održanog 28. i 29. studenoga 2016. u Washingtonu, D. C., s njegova 80. sastanka održanog 2. i 3. lipnja 2017. u Valletti, 81. sastanka održanog 5. prosinca 2017. u Washingtonu, D. C., i 82. sastanka održanog 30. lipnja 2018. u Sofiji, Bugarska, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave sa 79. međuparlamentarnog sastanka Transatlantskog dijaloga zakonodavaca održanog 28. i 29. studenoga 2016. u Washingtonu, D. C., s njegova 80. sastanka održanog 2. i 3. lipnja 2017. u Valletti, 81. sastanka održanog 5. prosinca 2017. u Washingtonu, D. C., i 82. sastanka održanog 30. lipnja 2018. u Sofiji, Bugarska,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. travnja 2015. naslovljenu „Europski program sigurnosti” (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. travnja 2015. naslovljenu „Europski program sigurnosti” (COM(2015)0185),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 6. travnja 2016. naslovljenu „Zajednički okvir za suzbijanje hibridnih prijetnji: odgovor Europske unije” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 6. travnja 2016. naslovljenu „Zajednički okvir za suzbijanje hibridnih prijetnji: odgovor Europske unije” (JOIN(2016)0018),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednikâ Europskog vijeća i Komisije te glavnog tajnika NATO-a od 8. srpnja 2016. o zajedničkom skupu prijedloga koje su Vijeće NATO-a i Vijeće EU-a podržali 5. i 6. prosinca 2016. te izvješćâ o napretku u provedbi tih prijedloga od 14. lipnja, odnosno 5. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednikâ Europskog vijeća i Komisije te glavnog tajnika NATO-a od 8. srpnja 2016. o zajedničkom skupu prijedloga koje su Vijeće NATO-a i Vijeće EU-a podržali 5. i 6. prosinca 2016. te izvješćâ o napretku u provedbi tih prijedloga od 14. lipnja, odnosno 5. prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku deklaraciju EU-a i NATO-a iz 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku deklaraciju EU-a i NATO-a iz 2016.,

| — | uzimajući u obzir Nacionalnu sigurnosnu strategiju SAD-a od 18. prosinca 2017. i Nacionalnu obrambenu strategiju SAD-a od 19. siječnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacionalnu sigurnosnu strategiju SAD-a od 18. prosinca 2017. i Nacionalnu obrambenu strategiju SAD-a od 19. siječnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir inicijativu za ohrabrenje Europe; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu za ohrabrenje Europe;

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za klimatsku diplomaciju koji je 2015. godine donijelo Vijeće za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za klimatsku diplomaciju koji je 2015. godine donijelo Vijeće za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum, Odluku 1/CP.21 te 21. konferenciju stranaka (COP21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i 11. konferenciju stranaka koja je ujedno bila sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11), koje su održane u Parizu od 30. studenoga do 11. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum, Odluku 1/CP.21 te 21. konferenciju stranaka (COP21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i 11. konferenciju stranaka koja je ujedno bila sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11), koje su održane u Parizu od 30. studenoga do 11. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2271/96 od 22. studenoga 1996. o zaštiti od učinaka izvanteritorijalne primjene zakona koje donese treća zemlja i djelovanja koja se temelje na tim zakonima ili iz njih proizlaze (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2271/96 od 22. studenoga 1996. o zaštiti od učinaka izvanteritorijalne primjene zakona koje donese treća zemlja i djelovanja koja se temelje na tim zakonima ili iz njih proizlaze (1),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. ožujka 2018. o ulozi regija i gradova EU-a u provođenju Pariškog sporazuma s konferencije COP 21 o klimatskim promjenama, a posebno njezin stavak 13. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. ožujka 2018. o ulozi regija i gradova EU-a u provođenju Pariškog sporazuma s konferencije COP 21 o klimatskim promjenama, a posebno njezin stavak 13. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o transatlantskim odnosima, a posebno svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2006. o poboljšanju odnosa između EU-a i SAD-a u okviru Transatlantskog sporazuma o partnerstvu (3), Rezoluciju od 26. ožujka 2009. o stanju transatlantskih odnosa u razdoblju nakon izbora u SAD-u (4), Rezoluciju od 17. studenoga 2011. o sastanku na vrhu između EU-a i SAD-a 28. studenoga 2011. (5) te Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o ulozi EU-a u promicanju šireg Transatlantskog partnerstva (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o transatlantskim odnosima, a posebno svoju Rezoluciju od 1. lipnja 2006. o poboljšanju odnosa između EU-a i SAD-a u okviru Transatlantskog sporazuma o partnerstvu (3), Rezoluciju od 26. ožujka 2009. o stanju transatlantskih odnosa u razdoblju nakon izbora u SAD-u (4), Rezoluciju od 17. studenoga 2011. o sastanku na vrhu između EU-a i SAD-a 28. studenoga 2011. (5) te Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o ulozi EU-a u promicanju šireg Transatlantskog partnerstva (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2016. o Europskoj obrambenoj uniji (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2016. o Europskoj obrambenoj uniji (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2017. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2017. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2017. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2017. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. veljače 2018. o situaciji u Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. veljače 2018. o situaciji u Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) (10),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0251/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0251/2018),

| A. | budući da se partnerstvo EU-a i SAD-a temelji na čvrstim političkim, kulturnim, gospodarskim i povijesnim vezama, kao i na zajedničkim vrijednostima kao što su sloboda, demokracija, promicanje mira i stabilnosti, ljudska prava i vladavina prava, te na zajedničkim ciljevima kao što su blagostanje, sigurnost, otvorena i integrirana gospodarstva, socijalni napredak i uključivost, održivi razvoj i mirno rješavanje sukoba, te budući da su i SAD i EU demokracije s vladavinom prava i s djelotvornim sustavima provjera i ravnoteža; budući da su, iako se to partnerstvo kratkoročno suočava sa znatnim brojem izazova i poremećaja, temelji partnerstva dugoročno i dalje čvrsti te budući da je suradnja EU-a i SAD-a, kao istomišljenika i partnera, i dalje od ključne važnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da se partnerstvo EU-a i SAD-a temelji na čvrstim političkim, kulturnim, gospodarskim i povijesnim vezama, kao i na zajedničkim vrijednostima kao što su sloboda, demokracija, promicanje mira i stabilnosti, ljudska prava i vladavina prava, te na zajedničkim ciljevima kao što su blagostanje, sigurnost, otvorena i integrirana gospodarstva, socijalni napredak i uključivost, održivi razvoj i mirno rješavanje sukoba, te budući da su i SAD i EU demokracije s vladavinom prava i s djelotvornim sustavima provjera i ravnoteža; budući da su, iako se to partnerstvo kratkoročno suočava sa znatnim brojem izazova i poremećaja, temelji partnerstva dugoročno i dalje čvrsti te budući da je suradnja EU-a i SAD-a, kao istomišljenika i partnera, i dalje od ključne važnosti;

| B. | budući da bi EU i SAD, oslanjajući se na snažne temelje zajedničkih vrijednosti i načela, trebali pronaći alternativne načine za jačanje transatlantskih odnosa i djelotvorno odgovoriti na velike izazove s kojima smo suočeni, koristeći pritom sve dostupne komunikacijske kanale; budući da Kongres SAD-a i Europski parlament, kao zakonodavci, u našim demokratskim društvima imaju važnu i utjecajnu ulogu i da bi oni trebali u potpunosti iskoristiti potencijal za suradnju kako bi se sačuvao demokratski, slobodni i multilateralni poredak te promicali stabilnost i kontinuitet, i na našem kontinentu i diljem svijeta; |
| --- | --- |

B.

budući da bi EU i SAD, oslanjajući se na snažne temelje zajedničkih vrijednosti i načela, trebali pronaći alternativne načine za jačanje transatlantskih odnosa i djelotvorno odgovoriti na velike izazove s kojima smo suočeni, koristeći pritom sve dostupne komunikacijske kanale; budući da Kongres SAD-a i Europski parlament, kao zakonodavci, u našim demokratskim društvima imaju važnu i utjecajnu ulogu i da bi oni trebali u potpunosti iskoristiti potencijal za suradnju kako bi se sačuvao demokratski, slobodni i multilateralni poredak te promicali stabilnost i kontinuitet, i na našem kontinentu i diljem svijeta;

| C. | budući da u globalnom, složenom i sve multipolarnijem svijetu EU i SAD moraju ispunjavati vodeće, ključne i konstruktivne uloge jačanjem i poštovanjem međunarodnog prava, promicanjem i zaštitom temeljnih prava i načela te zajedničkim rješavanjem regionalnih sukoba i globalnih izazova; |
| --- | --- |

C.

budući da u globalnom, složenom i sve multipolarnijem svijetu EU i SAD moraju ispunjavati vodeće, ključne i konstruktivne uloge jačanjem i poštovanjem međunarodnog prava, promicanjem i zaštitom temeljnih prava i načela te zajedničkim rješavanjem regionalnih sukoba i globalnih izazova;

| D. | budući da su EU i NATO suočeni s razdobljem geopolitičkih promjena i složenim konvencionalnim i hibridnim prijetnjama koje generiraju državni i nedržavni akteri s juga i istoka; budući da su kibernapadi sve češći i sve sofisticiraniji te da se suradnjom između EU-a i SAD-a u okviru NATO-a mogu nadopuniti napori obiju strana i zaštititi kritična vladina obrambena i ostala informacijska infrastruktura; budući da je za suočavanje s tim prijetnjama potrebna međunarodna suradnja; |
| --- | --- |

D.

budući da su EU i NATO suočeni s razdobljem geopolitičkih promjena i složenim konvencionalnim i hibridnim prijetnjama koje generiraju državni i nedržavni akteri s juga i istoka; budući da su kibernapadi sve češći i sve sofisticiraniji te da se suradnjom između EU-a i SAD-a u okviru NATO-a mogu nadopuniti napori obiju strana i zaštititi kritična vladina obrambena i ostala informacijska infrastruktura; budući da je za suočavanje s tim prijetnjama potrebna međunarodna suradnja;

| E. | budući da je EU svjestan stalne vojne potpore SAD-a kojom se jamči sigurnost i obrana EU-a i budući da EU duguje zahvalnost svim Amerikancima koji su tijekom sukoba na Kosovu i u Bosni žrtvovali svoje živote kako bi se zajamčila europska sigurnost; budući da EU trenutačno svoju sigurnost nastoji zajamčiti jačanjem strateške autonomije; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU svjestan stalne vojne potpore SAD-a kojom se jamči sigurnost i obrana EU-a i budući da EU duguje zahvalnost svim Amerikancima koji su tijekom sukoba na Kosovu i u Bosni žrtvovali svoje živote kako bi se zajamčila europska sigurnost; budući da EU trenutačno svoju sigurnost nastoji zajamčiti jačanjem strateške autonomije;

| F. | budući da je SAD odlučio smanjiti svoj proračun za mirovne operacije u okviru UN-a za 600 milijuna dolara; |
| --- | --- |

F.

budući da je SAD odlučio smanjiti svoj proračun za mirovne operacije u okviru UN-a za 600 milijuna dolara;

| G. | budući da nepredvidljivija američka vanjska politika dovodi do sve veće nesigurnosti u međunarodnim odnosima i da bi takva politika mogla ostaviti prostora za uspon ostalih aktera na globalnoj sceni, primjerice Kine, čiji politički i gospodarski utjecaj u svijetu raste; budući da se mnoge ključne zemlje u Aziji, nekoć bliske SAD-u, preusmjeravaju prema Kini; |
| --- | --- |

G.

budući da nepredvidljivija američka vanjska politika dovodi do sve veće nesigurnosti u međunarodnim odnosima i da bi takva politika mogla ostaviti prostora za uspon ostalih aktera na globalnoj sceni, primjerice Kine, čiji politički i gospodarski utjecaj u svijetu raste; budući da se mnoge ključne zemlje u Aziji, nekoć bliske SAD-u, preusmjeravaju prema Kini;

| H. | budući da je EU i dalje u potpunosti posvećen multilateralizmu i promicanju zajedničkih vrijednosti, uključujući zaštitu i promicanje ljudskih prava; budući da je međunarodni poredak temeljen na pravilima na korist i SAD-u i EU-u; budući da je u tom smislu od iznimne važnosti da EU i SAD djeluju zajednički i sinergijski kako bi pružili potporu poretku utemeljenom na pravilima i zajamčenom snažnim, vjerodostojnim i djelotvornim nadnacionalnim organizacijama i međunarodnim institucijama; |
| --- | --- |

H.

budući da je EU i dalje u potpunosti posvećen multilateralizmu i promicanju zajedničkih vrijednosti, uključujući zaštitu i promicanje ljudskih prava; budući da je međunarodni poredak temeljen na pravilima na korist i SAD-u i EU-u; budući da je u tom smislu od iznimne važnosti da EU i SAD djeluju zajednički i sinergijski kako bi pružili potporu poretku utemeljenom na pravilima i zajamčenom snažnim, vjerodostojnim i djelotvornim nadnacionalnim organizacijama i međunarodnim institucijama;

| I. | budući da je partnerstvo između SAD-a i Europe više od sedam desetljeća od ključne važnosti za globalni gospodarski, politički i sigurnosni poredak; budući da su transatlantski odnosi od izbora predsjednika Trumpa suočeni s brojnim izazovima i da su ti odnosi u velikom broju područja sve više pod pritiskom; |
| --- | --- |

I.

budući da je partnerstvo između SAD-a i Europe više od sedam desetljeća od ključne važnosti za globalni gospodarski, politički i sigurnosni poredak; budući da su transatlantski odnosi od izbora predsjednika Trumpa suočeni s brojnim izazovima i da su ti odnosi u velikom broju područja sve više pod pritiskom;

| J. | budući da je klimatska politika u okviru globalne strategije EU-a integrirana u vanjsku i sigurnosnu politiku, a da su veze između energetike i klime te između sigurnosti, razvojnih ciljeva i migracija, kao i poštene i slobodne trgovine, postale čvršće; |
| --- | --- |

J.

budući da je klimatska politika u okviru globalne strategije EU-a integrirana u vanjsku i sigurnosnu politiku, a da su veze između energetike i klime te između sigurnosti, razvojnih ciljeva i migracija, kao i poštene i slobodne trgovine, postale čvršće;

| K. | budući da je EU i dalje u potpunosti predan otvorenom, nediskriminirajućem i multilateralnom trgovinskom sustavu temeljenom na pravilima; budući da je WTO u središtu svjetskog trgovinskog sustava kao jedina institucija koja može zajamčiti istinski jednake uvjete za sve; |
| --- | --- |

K.

budući da je EU i dalje u potpunosti predan otvorenom, nediskriminirajućem i multilateralnom trgovinskom sustavu temeljenom na pravilima; budući da je WTO u središtu svjetskog trgovinskog sustava kao jedina institucija koja može zajamčiti istinski jednake uvjete za sve;

| L. | budući da bi SAD i EU trebali pružiti potporu nastojanjima zemalja zapadnog Balkana da pristupe transatlantskoj zajednici; budući da je u tom smislu, uz pojačani angažman EU-a, od ključne važnosti i kontinuirani angažman SAD-a; |
| --- | --- |

L.

budući da bi SAD i EU trebali pružiti potporu nastojanjima zemalja zapadnog Balkana da pristupe transatlantskoj zajednici; budući da je u tom smislu, uz pojačani angažman EU-a, od ključne važnosti i kontinuirani angažman SAD-a;

| M. | budući da EU ima sve veću odgovornost da se pobrine za vlastitu sigurnost u strateškom okruženju koje se posljednjih godina sve više narušava; |
| --- | --- |

M.

budući da EU ima sve veću odgovornost da se pobrine za vlastitu sigurnost u strateškom okruženju koje se posljednjih godina sve više narušava;

| N. | budući da se europska sigurnost temelji na ambiciji postizanja zajedničke strateške autonomije, kao što je u lipnju 2016. priznalo 28 čelnika država i vlada u Globalnoj strategiji Europske unije; |
| --- | --- |

N.

budući da se europska sigurnost temelji na ambiciji postizanja zajedničke strateške autonomije, kao što je u lipnju 2016. priznalo 28 čelnika država i vlada u Globalnoj strategiji Europske unije;

Sveobuhvatni okvir temeljen na zajedničkim vrijednostima

| 1. | podsjeća i ustraje u tome da bi se dugoročno partnerstvo i savez između EU-a i SAD-a trebali temeljiti na dijeljenju i promicanju zajedničkih vrijednosti, uključujući slobodu, vladavinu prava, mir, demokraciju, jednakost, multilateralizam temeljen na pravilima, tržišno gospodarstvo, socijalnu pravdu, održivi razvoj i poštovanje ljudskih prava, među ostalim prava manjina, te kolektivnu sigurnost, uz mirno rješavanje sukoba kao jedan od prioriteta; ističe važnost jačanja odnosa između EU-a i SAD-a, koji je jedna od glavnih okosnica suradnje u globaliziranom svijetu, u svrhu postizanja ovih ciljeva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja sastanak predsjednika Komisije Junckera i američkog predsjednika Trumpa u Washingtonu 25. srpnja 2018., koji je označio poboljšanje u bilateralnim odnosima; prima na znanje njihovu izjavu i spremnost na suradnju u cilju smanjivanja transatlantskih napetosti u području trgovine; u tom svjetlu podsjeća na destruktivan učinak carinskih nameta; istovremeno ponovno naglašava potporu širokom i sveobuhvatnom pristupu trgovinskim sporazumima i multilateralizmu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je odnos između EU-a i SAD-a temeljni jamac globalne stabilnosti i dosadašnja okosnica naših napora u osiguravanju mira, blagostanja i stabilnosti za naša društva od završetka Drugog svjetskog rata te u izgradnji snažnijeg multilateralnog sustava političke i gospodarske suradnje utemeljenog na pravilima i vrijednostima; ponovno potvrđuje da je odnos između EU-a i SAD-a strateške prirode i postojan te da su snažne transatlantske veze u interesu obiju strana i cijeloga svijeta; smatra da trenutna jednostrana politika „Amerika na prvom mjestu” šteti interesima i EU-a i SAD-a, narušava međusobno povjerenje te da može imati šire implikacije za stabilnost i blagostanje u svijetu; podsjeća na to da je u interesu EU-a njegovati dugoročna i uzajamno korisna partnerstva koja se temelje na zajedničkim vrijednostima i načelima, čemu bi trebalo dati prednost pred kratkoročnim dobicima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da partnerstvo uvelike nadilazi usko definirana vanjskopolitička i trgovinska pitanja te da obuhvaća i druge teme kao što su (kiber)sigurnost, gospodarska, digitalna i financijska pitanja, klimatske promjene, energetika, kultura te znanost i tehnologija; naglašava da su ta pitanja tijesno povezana i da bi ih trebalo razmatrati u sklopu istog sveobuhvatnog okvira; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zabrinut je zbog pristupa SAD-a rješavanju globalnih pitanja i regionalnih sukoba od izbora predsjednika Trumpa; naglašava da su za EU važni transatlantski odnosi i održivi dijalog kojim se ističe važnost pitanja koja povezuju EU i SAD; traži pojašnjenje o tome ima li naš transatlantski odnos, koji se gradio desetljećima, istu važnost za naše američke suradnike i danas; naglašava da je sveobuhvatni okvir našeg partnerstva utemeljen na vrijednostima neophodan kako bi se arhitektura globalnog gospodarstva i međunarodna sigurnost očuvale i dalje ojačale; naglašava da bi ona pitanja u kojima se SAD i EU slažu u konačnici trebala imati veću težinu od onih koja ih razdvajaju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da, u međunarodnom sustavu koji karakterizira stalna nestabilnost i nesigurnost, Europa ima odgovornost da izgradi svoju stratešku autonomiju za suočavanje sa sve većim brojem zajedničkih izazova; stoga ističe da europske zemlje moraju zadržati svoju sposobnost odlučivanja i samostalnog djelovanja pri obrani svojih interesa; podsjeća da je strateška autonomija istovremeno i legitimna ambicija Europe i prioritetni cilj, koji se mora formulirati u području industrije, kapaciteta i operabilnosti; |
| --- | --- |

6.

Jačanje partnerstva

| 7. | podsjeća na visoki potencijal i strateški interes tog partnerstva i za SAD i za EU u cilju postizanja obostranog blagostanja i sigurnosti te jačanja poretka utemeljenog na pravilima i vrijednostima kojim se međunarodnim institucijama pruža potpora i mogućnost da poboljšaju upravljanje na globalnoj razini; poziva na poticanje našeg dijaloga i angažmana u svim elementima tog partnerstva i na svim razinama suradnje, uključujući i suradnju s organizacijama civilnog društva; ističe da naše odluke i mjere utječu na globalnu ekonomiju i sigurnosnu strukturu i da bismo stoga trebali voditi svojim primjerom te u interesu obaju partnera; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava odgovornost SAD-a kao svjetske sile i poziva vladu SAD-a da poštuje zajedničke osnovne vrijednosti koje su temelj transatlantskih odnosa i da u svim okolnostima osigura poštovanje međunarodnog prava, demokracije, ljudskih prava i temeljnih sloboda u skladu s Poveljom UN-a i ostalim međunarodnim instrumentima koje je SAD potpisao ili ratificirao; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da su EU i SAD uzajamno najvažniji partneri u multipolarnom svijetu i da se jednostranim mjerama samo oslabljuje transatlantsko partnerstvo, koje mora biti partnerstvo jednakih temeljeno na dijalogu i usmjereno na ponovnu uspostavu međusobnog povjerenja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žali zbog velikog kašnjenja u imenovanju novog veleposlanika SAD-a pri Europskoj uniji, ali pozdravlja činjenicu da je novi veleposlanik imenovan i da ga je Senat SAD-a potvrdio 29. lipnja 2018.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | oštro kritizira izjave novog američkog veleposlanika u Njemačkoj, Richarda Grenella, koji je izrazio svoje ambicije za osnaživanje nacionalističkih populista diljem Europe i podsjeća da uloga diplomata nije podupiranje pojedinačnih političkih snaga, već promicanje međusobnog razumijevanja i partnerstva; nadalje, izjave kojima dužnosnici Trumpove administracije izražavaju nepoštovanje prema EU-u i podupiru ksenofobne i populističke snage i kojima žele uništiti europski projekt smatra neprijateljskima i neprilagođenima duhu transatlantskog partnerstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu, Komisiju i države članice EU-a da poboljšaju suradnju, koordinaciju, dosljednost i učinkovitost politike EU-a prema SAD-u kako bi se EU predstavio kao jedinstven i učinkovit međunarodni akter s dosljednom porukom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da SAD ima ulogu ključnog partnera zbog zajedničkih interesa u području obrane i sigurnosti te snažnih bilateralnih odnosa; poziva na održavanje sastanka na vrhu između EU-a i SAD-a što je prije moguće kako bi se prevladali trenutačni izazovi i nastavio rad na pitanjima od uzajamne, regionalne i globalne važnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra prisutnost američkih vojnih snaga u europskim zemljama važnom kada je to potrebno i u skladu s trajnim ispunjenjem dogovorenih obveza; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ustraje u tome da je strukturirani i strateški dijalog o vanjskoj politici na transatlantskoj razini, u kojemu sudjeluju i Europski parlament i Kongres SAD-a, od ključne važnosti za jačanje transatlantske arhitekture, uključujući i suradnju u području sigurnosti, i poziva na proširenje vanjskopolitičkog opsega dijaloga između EU-a i SAD-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća na svoj prijedlog o stvaranju transatlantskog političkog vijeća za sustavno savjetovanje i koordinaciju u pogledu vanjske i sigurnosne politike, koje bi vodila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica i državni tajnik SAD-a i koje bi se temeljilo na redovitim kontaktima političkih direktora; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja kontinuirani i neprekinuti rad Transatlantskog dijaloga zakonodavaca u poticanju odnosa između EU-a i SAD-a parlamentarnim dijalogom i koordinacijom pitanja od zajedničkog interesa; ponovno ističe važnost međuljudskih kontakata i dijaloga o jačanju transatlantskih odnosa; zahtijeva stoga pojačani angažman i Senata i Kongresa SAD-a te Europskog parlamenta; pozdravlja ponovno pokretanje dvostranačkog odbora za EU u 115. sazivu Kongresa SAD-a te poziva Ured za vezu Europskog parlamenta i delegaciju EU-a u Washingtonu da bliskije surađuju s njim; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća na to da su i u EU-u i SAD-u naša društva snažna, utemeljena na liberalnoj demokraciji i vladavini prava te izgrađena na temelju pluralnosti aktera, uključujući, među ostalim, naše vlade, parlamente, decentralizirana tijela i aktere, razne političke institucije, poduzeća i sindikate, organizacije civilnog društva, slobodne i neovisne medije, vjerske skupine te akademske i znanstvene zajednice; ističe da bismo trebali poticati veze preko Atlantika kako bi se promicale pozitivne strane i važnost našeg transatlantskog partnerstva na različitim razinama i diljem EU-a i SAD-a, a ne samo s naglaskom na istočnoj i zapadnoj obali; u vezi s tim poziva na poboljšanje i prilagodbu programa s odgovarajućim financiranjem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja poticajnu ulogu koju odnosi između europskih institucija i saveznih država SAD-a te velegradskih područja imaju na ukupne transatlantske veze, posebno u slučaju odnosa koji se temelje na bliskom povezivanju; naglašava, u ovom kontekstu, suradnju koja postoji na temelju Memoranduma o razumijevanju „Ispod 2 °C”; poziva savezne države SAD-a da ojačaju svoje kontakte s institucijama EU-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da je kulturna razmjena kroz obrazovne programe od ključne važnosti za promicanje i razvoj zajedničkih vrijednosti i izgradnju mostova između transatlantskih partnera; poziva stoga na jačanje i povećanje programa mobilnosti te olakšavanje pristupa istima za studente u SAD-u i EU-u u okviru programa Erasmus+; |
| --- | --- |

20.

| 21. | izražava osobito divljenje zbog načina na koji su američki učenici odgovorili na brojne tragedije izazvane upotrebom vatrenog oružja u školama, zauzevši se za strože zakone o posjedovanju oružja i suprotstavivši se utjecaju Nacionalnog udruženja vlasnika oružja na zakonodavni postupak; |
| --- | --- |

21.

Zajedno suočeni s globalnim izazovima

| 22. | ustraje u tome da bi EU i SAD trebali nastaviti ispunjavati ključne konstruktivne uloge zajedničkim rješavanjem regionalnih sukoba i globalnih izazova na temelju načela međunarodnog prava; naglašava da multilateralizam, koji Europa snažno zagovara, sve više dolazi u pitanje zbog stavova SAD-a i drugih velikih svjetskih sila; podsjeća na važnost multilateralizma u očuvanju mira i stabilnosti, kao sredstva za promicanje vrijednosti vladavine prava i suočavanja sa svjetskim problemima, te ustraje u tome da bi se oni trebali rješavati na relevantnim međunarodnim forumima; stoga je zabrinut zbog toga što nedavne jednostrane odluke SAD-a, kao što su povlačenje iz ključnih međunarodnih sporazuma, ukidanje određenih obveza, podrivanje međunarodnih pravila i izlaženje iz međunarodnih foruma te poticanje diplomatskih i trgovinskih napetosti, mogu odudarati od tih zajedničkih vrijednosti te opteretiti i narušiti njihov odnos; poziva EU da pokaže jedinstvo, odlučnost i proporcionalnost u svojim odgovorima na te odluke; poziva države članice da stoga izbjegavaju bilo kakve radnje ili poteze kojima se teži ostvariti bilateralne koristi na štetu dosljednog zajedničkog europskog pristupa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da druge velike svjetske sile, kao što su Rusija i Kina, imaju snažne političke i gospodarske strategije, od kojih su mnoge možda suprotne našim vrijednostima, međunarodnim obvezama i transatlantskom partnerstvu kao takvom te ih ugrožavaju; podsjeća da je zbog takvog razvoja situacije suradnja EU-a i SAD-a još potrebnija kako bi mogla nastaviti podržavati otvorena društva te promicati i štititi naša zajednička prava, načela i vrijednosti, uključujući poštovanje međunarodnog prava; u tom smislu poziva na jačanje koordinacije između SAD-a i EU-a u vezi usklađivanja i izrade zajedničke politike sankcija kako bi se povećala njezina djelotvornost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da suočavanje s pokušajima Rusije da izvrši pritisak, utječe i destabilizira zapadna društva i iskoristi njihove slabosti i demokratske odabire zahtijeva zajednički transatlantski odgovor; smatra stoga da bi SAD i EU trebali dati prednost koordiniranom djelovanju u vezi s Rusijom, uz sudjelovanje NATO-a prema potrebi; u tom pogledu sa zabrinutošću prima na znanje izjave američkog i ruskog predsjednika u okviru njihova sastanka 16. srpnja 2018. u Helsinkiju; podsjeća na jasnu opasnost koju za naše demokracije predstavljaju lažne vijesti, dezinformacije i posebno zlonamjerno uplitanje izvora; poziva na uspostavu političkog i socijalnog dijaloga kojim bi se uskladile anonimnost i odgovornost u društvenim medijima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da je sigurnost višedimenzionalno i isprepleteno pitanje te da njezina definicija ne obuhvaća samo vojne, nego i okolišne, energetske, trgovinske, kibernetičke, komunikacijske, zdravstvene, razvojne i humanitarne aspekte, aspekte odgovornosti i druge; ustraje u tome da bi pitanja povezana sa sigurnošću trebalo rješavati s pomoću šireg pristupa; u tom kontekstu, izražava žaljenje i zabrinutost zbog predloženih znatnih rezova proračuna SAD-a, kao što su na primjer smanjenje sredstava za izgradnju države u Afganistanu, za razvojnu pomoć u Africi, za humanitarnu pomoć i doprinose programima, operacijama i agencijama UN-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da bi uravnotežen i uzajamno koristan transatlantski trgovinski sporazum imao utjecaj koji bi u velikoj mjeri nadilazio trgovinske i gospodarske aspekte; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da je NATO i dalje glavni jamac za kolektivnu obranu Europe; pozdravlja ponovnu potvrdu predanosti SAD-a NATO-u i europskoj sigurnosti te ističe da bi jača suradnja EU-a i NATO-a također učvrstila transatlantsko partnerstvo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe važnost suradnje, koordinacije i sinergijskih učinaka u području sigurnosti i obrane; ističe važnost bolje potrošnje na obranu te u tom smislu ustraje u tome da raspodjela tereta ne bi trebala biti isključivo usmjerena na uložena sredstva (ciljana potrošnja od 2 % BDP-a na obranu), nego i na rezultate (sposobnosti koje se mjere veličinom raspoloživih, spremnih i održivih snaga); međutim, podsjeća da taj postotak pokazuje da Europljani preuzimaju sve veću odgovornost za vlastitu sigurnost, što je zbog pogoršanja stanja u njihovom strateškom okruženju postalo neizbježno; pozdravlja činjenicu da obrana postaje prioritetnije područje za EU i njegove države članice, čime se povećava vojna učinkovitost na korist i EU-a i NATO-a, te u tom kontekstu pozdravlja i prisutnost vojske SAD-a na teritoriju EU-a; ističe da je NATO još uvijek ključan za kolektivnu obranu Europe i njezinih saveznika (članak 5. Ugovora iz Washingtona); naglašava da sposobnost NATO-a da obavlja svoje zadaće uvelike ovisi o snazi transatlantskih odnosa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva EU na jačanje europske obrambene unije u cilju stvaranja kapaciteta u području obrane kojima bi se osigurala strateška važnost EU-a u području obrane i sigurnosti, primjerice stvaranjem više sinergija i povećavanjem učinkovitosti u pogledu izdataka za obranu, istraživanja, razvoja, javne nabave, održavanja i osposobljavanja među državama članicama; ustraje u tome da se većom obrambenom suradnjom u području obrane na razini EU-a jača europski doprinos regionalnom i međunarodnom miru, sigurnosti i stabilnosti, što pomaže u postizanju ciljeva saveza NATO-a i u jačanju naše transatlantske povezanosti; stoga podupire nedavne napore za jačanje europske obrambene arhitekture, uključujući Europski fond za obranu i novouspostavljenu stalnu strukturiranu suradnju (PESCO); |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja pokretanje PESCO-a i podržava prve projekte u njegovu okviru, kao što je vojna mobilnost; naglašava da je PESCO u zajedničkom interesu EU-a i NATO-a te da bi trebao biti pokretač za daljnju suradnju između tih dviju organizacija u području razvoja kapaciteta i jačanja stupa EU-a u okviru NATO-a, uvažajajući svaki nacionalni ustav; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponavlja da EU i SAD trebaju poboljšati svoju suradnju u području kibersigurnosti i kiberobrane, prvenstveno kroz specijalizirane agencije i radne skupine kao što su ENISA, Europol, Interpol, buduće strukture PESCO-a i Europski obrambeni fond, posebno boreći se protiv kibernapada i ulažući zajedničke napore u razvoj sveobuhvatnog i transparentnog međunarodnog okvira kojim se uspostavljaju minimalni standardi za politike u području kibersigurnosti, istovremeno poštujući temeljne slobode; smatra da je ključno da EU i NATO unaprijede razmjenu informacija obavještajnih službi kako bi se omogućilo formalno utvrđivanje kibernapada, a slijedom toga i nametanje restriktivnih kazni odgovornima za te kibernapade; ističe važnost i pozitivan doprinos koji inicijativa SAD-a za umirenje Europe ima za sigurnost država članica EU-a; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da je zbog sve veće važnosti umjetne inteligencije i strojnog učenja potrebno povećati suradnju između EU-a i SAD-a te da bi trebalo poduzeti mjere za povećanje suradnje između američkih i europskih tehnoloških poduzeća kako bi se na najbolji način iskoristile mogućnosti partnerstva u području razvoja i primjene; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva američki Kongres da uključi i Europski parlament u svoj program razmjene informacija o kiberprijetnjama s parlamentima Australije, Kanade, Novog Zelanda i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava potrebu za zajedničkim pristupom reguliranju digitalnih platformi i povećanju njihove odgovornosti kako bi se moglo raspravljati o pitanjima cenzure na mreži, autorskih prava i prava nositelja prava, osobnih podataka i neutralnosti mreže; ponavlja potrebu za suradnjom u cilju promicanja otvorenog, interoperabilnog i sigurnog interneta kojim se upravlja pomoću modela koji uključuje više dionika i kojim se promiču ljudska prava, demokracija, vladavina prava, sloboda izražavanja te potiče ekonomski prosperitet i inovacije poštujući privatnost i štiteći od obmane, prijevare i krađe; poziva da se zajedničkim snagama donesu pravila i propisi te potiče primjenjivost međunarodnog prava u kiberprostoru; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponavlja da je neutralnost mreže ugrađena u pravo EU-a; izražava žaljenje što je Savezna komisija za komunikacije odlučila promijeniti pravila o neutralnosti mreže; pozdravlja nedavnu odluku Senata SAD-a da se ta odluka poništi; poziva američki Kongres da poštuje tu odluku i očuva otvoren, siguran i zaštićen internet koji ne dopušta diskriminaciju u postupanju prema internetskom sadržaju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava potrebu za stvarnim pregovorima o standardizaciji, posebno u kontekstu sve većeg razvoja tehnologija, osobito u području informacijskih tehnologija; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da važan dio jačanja napora EU-a i SAD-a u borbi protiv terorizma uključuje zaštitu kritične infrastrukture, uključujući unaprjeđivanje zajedničkih standarda i poticanje kompatibilnosti i interoperabilnosti, kao i sveobuhvatan pristup suzbijanju terorizma, među ostalim i koordinacijom na regionalnim, multilateralnim i globalnim forumima te suradnjom u području razmjene informacija povezanih s terorističkim aktivnostima; ponavlja da je potrebno podržati mehanizme kao što su europski sustav za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) te druge zajedničke projekte koji mogu znatno doprinijeti i utjecati na borbu protiv terorizma i ekstremizma; podsjeća obje strane da borba protiv terorizma mora biti u skladu s međunarodnim pravom i demokratskim vrijednostima, uz potpuno poštovanje civilnih sloboda i temeljnih ljudskih prava; |
| --- | --- |

37.

| 38. | izražava zabrinutost zbog nedavnog imenovanja Gine Haspel na mjesto direktorice Središnje obavještajne agencije (CIA) s obzirom na njezine loše rezultate u području ljudskih prava, uključujući sudjelovanje u programu CIA-e za izručenje i tajno pritvaranje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | iznimno je zabrinut zbog izvještaja o američkom ukidanju limitiranih ograničenja za programe bespilotnih letjelica, čime se povećava rizik od civilnih žrtava i nezakonitih ubijanja, te o nedostatku transparentnosti oko američkog programa bespilotnih letjelica i pomoći koje pružaju neke države članice EU-a; poziva SAD i države članice EU-a da zajamče da se naoružane bespilotne letjelice koriste u skladu s njihovim obvezama u okviru međunarodnog prava, uključujući međunarodno pravo o ljudskim pravima i međunarodno humanitarno pravo, te da se odrede čvrsta obvezujuća načela u pogledu pružanja svih oblika pomoći za smrtonosne operacije bespilotnim letjelicama; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da se EU i SAD moraju boriti protiv utaje poreza i ostalih financijskih kaznenih djela te da moraju osigurati transparentnost; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potiče nastavak pojačane suradnje u području borbe protiv izbjegavanja plaćanja poreza, utaje poreza, pranja novca i financiranja terorizma, posebno u okviru Sporazuma o programu za praćenje financiranja terorizma između EU-a i SAD-a koji bi trebalo proširiti tako da sadrži podatke o financijskim tokovima povezanim s vanjskim uplitanjem ili nezakonitim obavještajnim operacijama; poziva zatim na suradnju između EU-a i SAD-a s OECD-om u borbi protiv utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja donošenjem međunarodnih pravila i normi za rješavanje tog globalnog problema; ističe da je kontinuirana suradnja u području kaznenog progona ključna za jačanje naše zajedničke sigurnosti te poziva SAD na bilateralnu i multilateralnu suradnju u tom području; žali zbog djelomičnog stavljanja zakona Dodd Frank izvan snage, čime se znatno smanjuje nadzor nad američkim bankama; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da se u sustavu zaštite privatnosti mogu vidjeti sustavne slabosti u odnosu na poštovanje temeljnih prava osoba čiji se podaci obrađuju; pozdravlja i podržava pozive zakonodavcu SAD-a da krene u smjeru donošenja skupnog zakona o privatnosti i zaštiti podataka; ističe da je zaštita osobnih podataka temeljno pravo u Europi i da SAD nema propise usporedive s novom Općom uredbom o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podsjeća na veliku transatlantsku solidarnost nakon slučaja trovanja Sergeja Skripala u Salisburyu, nakon čega su 20 država članica, Kanada, SAD, Norveška i pet država koje žele postati dio EU-a odlučile protjerati ruske diplomate; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ponavlja svoju zabrinutost zbog činjenice da je Kongres u ožujku 2017. poništio pravilo Savezne komisije za komunikacije koje se odnosi na zaštitu privatnosti korisnika širokopojasnih i drugih telekomunikacijskih usluga, čime se u praksi eliminiraju pravila o širokopojasnoj privatnosti kojima bi se od pružatelja internetskih usluga zahtijevalo da od korisnika dobiju izričitu suglasnost prije nego što oglašivačima i drugim trgovačkim društvima prodaju ili s njima podijele informacije o pretraživanju mreže ili druge privatne informacije; smatra da se time dodatno ugrožavaju mehanizmi zaštite privatnosti u SAD-u; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podsjeća da je SAD i dalje jedina treća zemlja čijim državljanima nisu potrebne vize za EU, a koja nije ukinula obvezu posjedovanja vize za sve građane država članica EU-a; poziva SAD da pet država članica EU-a (Bugarsku, Hrvatsku, Cipar, Poljsku i Rumunjsku) što prije uključi u američki program izuzeća od obveze posjedovanja vize; podsjeća da je Komisija pravno obvezna donijeti delegirani akt kojim se privremeno suspendira izuzeće od obveze posjedovanja vize za državljane trećih zemalja koje nisu ukinule obvezu posjedovanja vize za građane određenih država članica u roku od 24 mjeseca od dana objave obavijesti u tom pogledu, koji je istekao 12. travnja 2016.; poziva Komisiju da na temelju članka 265. UFEU-a usvoji potrebni delegirani akt; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da je EU predan izravnom jačanju demokracije, ljudskih prava, vladavine prava, blagostanja, stabilnosti, otpornosti i sigurnosti svojih susjeda, bez vojnih sredstava, ponajprije provedbom sporazuma o pridruživanju; u tom pogledu poziva Uniju i Sjedinjenje Države da povećaju suradnju i bolje usklade svoje aktivnosti, projekt i stavove u susjedstvu Europske unije, i istočnom i južnom; podsjeća da humanitarne i razvojne politike EU-a diljem svijeta također doprinose globalnoj sigurnosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pohvaljuje strateški fokus i otvorenost SAD-a prema Balkanu te podsjeća da ta regija predstavlja veliki izazov za Europu i za sigurnost čitavog kontinenta; stoga poziva SAD da se uključi u daljnje zajedničke aktivnosti na zapadnom Balkanu, posebno u pogledu jačanja vladavine prava, demokracije, slobode izražavanja i suradnje u području sigurnosti; preporuča više zajedničkih mjera, kao što su mehanizmi za suzbijanje korupcije i izgradnja institucija, kako bi se zemljama u regiji omogućilo više sigurnosti, stabilnosti, otpornosti i gospodarskog blagostanja te pružilo rješenja za dugotrajna otvorena pitanja; smatra da bi EU i SAD trebali započeti novi dijalog na visokoj razini o zapadnom Balkanu kako bi se pobrinuli da politički ciljevi i programi za pružanje pomoći budu usklađeni te potom poduzeti prikladne mjere; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva EU i SAD da aktivnije i učinkovitije sudjeluju u rješavanju sukoba na državnom području Ukrajine i da podupru sve napore za postizanje trajnog mirnog rješenja kojim se poštuju jedinstvo, suverenitet i teritorijalna cjelovitost Ukrajine i predviđa vraćanje Krimskog poluotoka Ukrajini te poziva EU i SAD da potaknu i podrže proces reformi i ekonomski razvoj u Ukrajini, koji moraju biti potpuno u skladu s obvezama Ukrajine i preporukama međunarodnih organizacija; izražava najdublje razočaranje zbog još uvijek nedovoljnog napretka u provedbi sporazuma iz Minska te zbog pogoršanja sigurnosnog i humanitarnog stanja u istočnoj Ukrajini; stoga tvrdi da su sankcije protiv Rusije i dalje potrebne te da bi SAD trebao uskladiti svoje napore s EU-om; poziva na bližu suradnju visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije i posebnog predstavnika SAD-a za Ukrajinu na tom pitanju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podsjeća i na to koliko je važno za EU i SAD naći rješenje za zamrznute sukobe u Gruziji i Moldaviji; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podsjeća na to da se međunarodni poredak temelji na poštovanju međunarodnih sporazuma; u tom kontekstu žali zbog odluke SAD-a da ne podrži odluke donesene na sastanku skupine G7 u Kanadi; ponovno ističe svoju predanost međunarodnom pravu i univerzalnim vrijednostima, a posebno odgovornosti, neširenju nuklearnog oružja i mirnom rješavanju sporova; ističe da je dosljednost naše strategije o neširenju nuklearnog oružja ključna za našu vjerodostojnost kao središnjeg globalnog aktera i pregovarača; poziva EU i SAD da surađuju pri olakšavanju provedbe nuklearnog razoružanja te djelotvornih mjera za smanjenje nuklearnog rizika; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava da je Zajednički sveobuhvatni akcijski plan (ZSAP) s Iranom važan multilateralni sporazum i značajno diplomatsko postignuće za multilateralnu diplomaciju i diplomaciju EU-a kojom se promiče stabilnost u regiji; podsjeća na to da je EU spreman učiniti sve što je u njegovoj moći kako bi se ZSAP s Iranom očuvao kao glavni stup međunarodne strukture za neširenje nuklearnog oružja, ističući njegovu važnost i za sjevernokorejsko pitanje, te kao ključni element sigurnosti i stabilnosti regije; ponovno ističe potrebu da se u odgovarajućim formatima i forumima kritičnije posveti pozornost iranskim aktivnostima povezanim s balističkim raketama i regionalnom stabilnosti, posebno sudjelovanju Irana u brojnim sukobima u regiji i stanju ljudskih prava i prava manjina u Iranu, koje nisu obuhvaćene ZSAP-om; naglašava da je za rješavanje tih pitanja ključna transatlantska suradnja; ističe da, u skladu s više izvješća Međunarodne agencije za atomsku energiju, Iran ispunjava svoje obveze u okviru ZSAP-a; oštro kritizira odluku predsjednika Trumpa da jednostrano napusti ZSAP i da za poduzeća EU-a koja posluju u Iranu uvede izvanteritorijalne mjere; naglašava da je EU odlučan u zaštiti svojih interesa, kao i interesa svojih poduzeća i ulagača, kada je riječ o ekstrateritorijalnom učinku američkih sankcija; u ovom kontekstu pozdravlja odluku da se aktivira „uredba o blokadi” čiji je cilj zaštita trgovinskih interesa EU-a u Iranu od učinaka izvanteritorijalnih sankcija SAD-a te poziva Vijeće, Europsku komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da poduzmu sve daljnje mjere koje smatraju nužnima za zaštitu ZSAP-a; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zabrinut je zbog sigurnosne i trgovinske politike SAD-a u istočnoj i jugoistočnoj Aziji, uključujući politički vakuum koji je nastao nakon njegova povlačenja iz Transpacifičkog partnerstva; ponavlja važnost konstruktivnog djelovanja EU-a u istočnoj i jugoistočnoj Aziji i u pacifičkoj regiji te u tom kontekstu pozdravlja aktivnu trgovinsku politiku EU-a u tom dijelu svijeta kao i inicijative EU-a u vezi sa sigurnošću, posebno kako je izraženo u zaključcima Vijeća o poboljšanoj sigurnosnoj suradnji EU-a u Aziji i s Azijom, među ostalim radi ostvarivanja političke i gospodarske ravnoteže; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja otvaranje novih dijaloga na visokoj razini sa Sjevernom Korejom i nedavni sastanak u Singapuru 12. lipnja 2018.; podsjeća da ti razgovori, za koje će se tek pokazati imaju li ikakve stvarne i provjerljive rezultate, teže mirnom rješavanju napetosti, a time i promicanju regionalnog i globalnog mira, sigurnosti i stabilnosti; naglašava da istovremeno međunarodna zajednica, uključujući EU i SAD, mora nastaviti vršiti pritisak na Sjevernu Koreju sve dok se zaista nuklearno ne razoruža ratifikacijom Ugovora o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih pokusa te omogući pripremnoj komisiji Organizacije ugovora o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih pokusa i Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju da dokumentiraju njezino nuklearno razoružanje; izražava zabrinutost zbog nedovoljnog napretka Sjeverne Koreje u cilju denuklearizacije, što je navelo predsjednika Trumpa da 24. kolovoza 2018. otkaže planirane razgovore u Sjevernoj Koreji, u kojima je trebao sudjelovati državni tajnik Mike Pompeo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podsjeća SAD da još nije ratificirao Ugovor o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih pokusa unatoč tome što je među državama navedenima u Prilogu II. kao država čiji je potpis potreban prije nego što ugovor stupi na snagu; ponovno upućuje poziv visoke predstavnice / potpredsjednice Komisije koja potiče svjetske čelnike da ratificiraju taj ugovor; potiče SAD da ratificira Ugovor o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih pokusa u najkraćem mogućem roku i da podupre Organizaciju ugovora o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih pokusa tako što će ostale države iz Priloga II. potaknuti da ratificiraju Ugovor; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ustraje u poštovanju međunarodnog pomorskog prava, pa tako i u Južnom kineskom moru; u tom pogledu, poziva SAD da potpiše Konvenciju UN-a o pravu mora; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva na pojačanu suradnju između EU-a i SAD-a u mirnom rješavanju regionalnih sukoba i rata preko posrednika u Siriji jer nedostatak zajedničke strategije ugrožava mirno rješavanje sukoba te poziva sve strane i regionalne aktere uključene u sukob da se suzdrže od nasilja i bilo kakvih sličnih poteza koji bi mogli pogoršati situaciju; ponovno potvrđuje nadređenost procesa iz Ženeve pod vodstvom UN-a u rješavanju sukoba u Siriji, u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2254, o čemu su stranke u sukobu postigle dogovor pregovorima, uz potporu ključnih međunarodnih i regionalnih aktera; poziva na potpunu provedbu i poštovanje rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a koje krše zemlje koje sudjeluju u pregovorima iz Astane; poziva na zajedničke napore kako bi se zajamčio potpuni pristup humanitarnoj pomoći onima kojima je to potrebno i poziva na neovisnu, nepristranu, temeljitu i vjerodostojnu istragu i kazneni progon odgovornih osoba; poziva i na podršku, između ostaloga, radu međunarodnog, nepristranog i neovisnog mehanizma za međunarodne zločine počinjene u Sirijskoj Arapskoj Republici od ožujka 2012.; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podsjeća da EU podupire nastavak svrsishodnog mirovnog procesa na Bliskom istoku koji vodi prema dvodržavnom rješenju, na temelju granica iz 1967. godine, s neovisnom, demokratskom, održivom i cjelovitom palestinskom državom koja živi uz sigurnu državu Izrael i njezine susjede u miru i sigurnosti, te ustraje u tome da treba izbjegavati svako djelovanje koje bi dovelo u pitanje te napore; duboko žali, u tom kontekstu, zbog jednostrane odluke vlade SAD-a da preseli svoje veleposlanstvo iz Tel Aviva u Jeruzalem i da službeno prizna taj grad kao glavni grad Izraela; naglašava da pitanje Jeruzalema mora biti dio konačnog mirovnog sporazuma između Izraelaca i Palestinaca; ističe da bi se doneseni zajednički plan trebao ojačati te da se SAD mora uskladiti sa svojim europskim partnerima kad je riječ o mirovnim naporima na Bliskom istoku; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pohvaljuje Agenciju Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) i njezino požrtvovno osoblje za izvanredan i nezamjenjiv humanitarni i razvojni rad za palestinske izbjeglice (na Zapadnoj obali, što obuhvaća i istočni Jeruzalem, pojas Gaze, Jordan, Libanon i Siriju), koji je od ključne važnosti za sigurnost i stabilnost u regiji; izražava duboko žaljenje zbog odluke vlade SAD-a da ukine financiranje UNRWA-e i traži od SAD-a da ponovno razmotri svoju odluku; naglašava stalnu potporu Europskog parlamenta i Europske unije toj Agenciji i potiče države članice EU-a na dodjelu dodatnih sredstava kako bi se zajamčilo dugoročno održivo djelovanje UNRWA-e; |
| --- | --- |

58.

| 59. | potiče daljnju globalnu suradnju između EU-a i SAD-a u programima za promicanje demokracije, slobode medija, slobodnih i poštenih izbora i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava izbjeglica i migranata, žena, etničkih i vjerskih manjina; naglašava važnost vrijednosti dobrog upravljanja, odgovornosti, transparentnosti i vladavine prava na kojima se temelji obrana ljudskih prava; ponovno ističe čvrsto i principijelno stajalište EU-a koji se protivi smrtnoj kazni i zalaže se za globalni moratorij na primjenu smrtne kazne, kao korak prema ukidanju smrtne kazne na svjetskoj razini; ističe potrebu za suradnjom u sprečavanju kriza i izgradnji mira, kao i u odgovoru na humanitarne krize; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ponavlja da EU i SAD imaju zajedničke interese u Africi, gdje moraju koordinirati i osnažiti svoju potporu na lokalnoj, regionalnoj i multinacionalnoj razini radi dobrog upravljanja, demokracije, ljudskih prava, održivog socijalnog razvoja, zaštite okoliša, upravljanja migracijama, gospodarskog upravljanja i sigurnosnih pitanja, kao i mirnog rješavanja regionalnih sukoba, suzbijanja korupcije, ilegalnih financijskih transakcija te nasilja i terorizma; smatra da bi bolja koordinacija između EU-a i SAD-a, među ostalim pojačanim političkim dijalogom i razvojem zajedničke strategije o Africi, pri čemu se u obzir uzimaju stajališta regionalnih organizacija i podregionalnih skupina, dovela do učinkovitijeg djelovanja i korištenja resursa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naglašava važnost zajedničkih političkih, gospodarskih i sigurnosnih interesa EU-a i SAD-a u pogledu gospodarskih politika država kao što su Kina i Rusija te podsjeća da bi zajednički napori, među ostalim i u okviru WTO-a, mogli biti korisni za rješavanje pitanja kao što su trenutna neravnoteža u svjetskim trgovinskim sporazumima i u pogledu situacije u Ukrajini; poziva američke vlasti da se suzdrže od daljnjeg blokiranja imenovanja sudaca žalbenog tijela WTO-a; naglašava potrebu za bližom suradnjom pri rješavanju kineskeinicijative „Jedan pojas, jedan put“, između ostalog razvijanjem suradnje u tom pogledu između EU-a te četverostranog sigurnosnog dijaloga (QUAD) između SAD-a, Indije, Japana i Australije; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ističe potrebu za boljom suradnjom u pogledu politike za Arktik, osobito u kontekstu Arktičkog vijeća i posebno s obzirom na to da bi se zahvaljujući klimatskim promjenama mogle otvoriti nove pomorske rute te bi prirodni resursi mogli postati dostupni; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ustraje u tome da su migracije globalni fenomen te bi ga stoga trebalo rješavati suradnjom, partnerstvom i zaštitom ljudskih prava i sigurnosti, ali i upravljanjem migracijskim rutama i provedbom globalnog pristupa na razini UN-a uz poštovanje međunarodnog prava, prije svega Ženevske konvencije iz 1951. i njezina Protokola iz 1967.; pozdravlja dosadašnje napore UN-a za postizanje globalnog pakta za sigurne, uređene i regularne migracije, kao i za svjetskog sporazuma o izbjeglicama te žali zbog odluke SAD-a iz prosinca 2017. da se povuče iz rasprava; poziva na izradu zajedničke politike za rješavanje glavnih uzroka migracija; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zalaže se za poboljšanu suradnju EU-a i SAD-a u vezi s energetskim pitanjima, uključujući obnovljive energije, oslanjajući se na okvir Vijeća za energetiku EU-a i SAD-a; stoga ponavlja svoj poziv za nastavak sastanaka; poziva na veću suradnju na području energetskih istraživanja i novih tehnologija, kao i bližu suradnju u cilju zaštite energetske infrastrukture od kibernapada; ustraje na tome da je nužno surađivati u području sigurnosti opskrbe energijom i naglašava da je potrebno dodatno pojašnjenje o ulozi ukrajinskog tranzita u budućnosti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naglašava zabrinutost u pogledu Sjevernog toka 2 i njegove potencijalno razdvajajuće uloge u energetskoj sigurnosti i solidarnosti država članica te pozdravlja podršku SAD-a jamčenju energetske sigurnosti u Europi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | žali zbog povlačenja SAD-a iz Pariškog sporazuma, ali pohvaljuje daljnje napore pojedinaca, poduzeća, gradova i saveznih država unutar SAD-a koji još rade na ciljevima Pariškog sporazuma i borbe se protiv klimatskih promjena te naglašava potrebu za daljnjim djelovanjem EU-a s ovim akterima; napominje da klimatske promjene više nisu dio strategije za nacionalnu sigurnost SAD-a; ponovno potvrđuje preuzete obveze EU-a u okviru Pariškog sporazuma i programa UN-a za održivi razvoj do 2030. i naglašava potrebu za njihovom provedbom kako bi se zajamčila svjetska sigurnost i razvilo održivije gospodarstvo i društvo; podsjeća da prelazak na zeleno gospodarstvo donosi brojne prilike za otvaranje radnih mjesta i rast; |
| --- | --- |

66.

| 67. | potiče daljnju suradnju u inovacijama, znanosti i tehnologiji te poziva na produženje Sporazuma za znanost i tehnologiju između SAD-a i EU-a; |
| --- | --- |

67.

Očuvanje trgovinskog poretka temeljenog na pravilima tijekom kriznog razdoblja

| 68. | napominje da je tržište SAD-a 2017. bilo najveće izvozno tržište EU-a i njegov drugi najveći izvor uvoznih proizvoda; napominje da postoje razlike između trgovinskih manjkova i viškova EU-a i SAD-a u trgovini robom, trgovini uslugama, digitalnoj trgovini te izravnim stranim ulaganjima; ističe da je trgovinski i investicijski odnos EU-a i SAD-a, koji je najveći na svijetu i koji se uvijek temeljio na zajedničkim vrijednostima, jedan od najvažnijih pokretača svjetskog ekonomskog rasta, trgovine i napretka; nadalje napominje da EU bilježi višak od 147 milijardi USD u trgovini robe s SAD-om; napominje da poduzeća iz EU-a zapošljavaju 4,3 milijuna radnika u SAD-u; |
| --- | --- |

68.

| 69. | naglašava da su EU i SAD dva glavna aktera u globaliziranom svijetu koji se razvija nezabilježenom brzinom i intenzitetom te da s obzirom na zajedničke izazove EU i SAD imaju zajednički interes za suradnju i koordinaciju u pogledu pitanja trgovinske politike radi oblikovanja budućeg multilateralnog trgovinskog sustava i svjetskih normi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | upućuje na središnju ulogu WTO-a u multilateralnom sustavu kao najbolju opciju za jamčenje otvorenog i poštenog sustava temeljenog na pravilima kojim se uzimaju u obzir i uravnotežuju brojni različiti interesi njegovih članica; ponovno ističe svoju potporu daljnjem jačanju multilateralnog trgovinskog sustava; podupire rad koji poduzima Komisija da u daljnjoj suradnji s SAD-om pronađe pozitivno zajedničko rješenje za trenutačne institucijske i sistemske izazove; |
| --- | --- |

70.

| 71. | naglašava ulogu WTO-a u rješavanju sporova povezanih s trgovinom; poziva sve članice WTO-a da zajamče pravilno funkcioniranje sustava WTO-a za rješavanje sporova; u tom pogledu žali zbog toga što je SAD blokirao nova imenovanja kojima je svrha popunjavanje slobodnih mjesta u Prizivnom tijelu, čime se ugrožava samo funkcioniranje sustava WTO-a za rješavanje sporova; poziva Komisiju i sve članice WTO-a da istraže načine za prevladavanje toga zastoja u postavljanju novih sudaca u Prizivnom tijelu WTO-a te, prema potrebi, reformom sustava za rješavanje sporova; smatra da bi se takvim reformama mogla nastojati jamčiti najveća moguća razina učinkovitosti i neovisnosti sustava te istodobno zadržati dosljednost s vrijednostima i općim pristupom koji EU stalno brani od stvaranja WTO-a, osobito promicanjem slobodne i poštene trgovine na svjetskoj osnovi, uz vladavinu prava, i potrebom da sve članice WTO-a poštuju sve obveze u okviru WTO-a; |
| --- | --- |

71.

| 72. | iako žali što na 11. ministarskoj konferenciji WTO-a (MC11) nisu postignuti rezultati, pozdravlja potpisivanje zajedničke izjave o ukidanju nepravedne i protekcionističke prakse u SAD-u, EU-u i Japanu kojom se narušava tržište, što je također naglašeno u izjavi skupine G20 iz srpnja 2017.; poziva na daljnju suradnju s SAD-om i Japanom na tom pitanju radi rješavanja nepoštenih trgovinskih praksi kao što su diskriminacija, ograničavanje pristupa tržištu, damping i subvencije; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisiju da zajedno sa SAD-om i drugim članicama WTO-a pripremi plan rada za ukidanje subvencija kojima se narušava tržišno natjecanje u sektoru pamuka i u sektoru ribarstva (što se posebno odnosi na nezakoniti, neprijavljeni i neregulirani ribolov); poziva na suradnju pri zagovaranju multilateralnog programa za nova pitanja kao što su e-trgovina, digitalna trgovina, uključujući digitalni razvoj, olakšavanje ulaganja, trgovina i okoliš te trgovina i rodni odnosi, kao i pri promicanju posebne politike za omogućivanje sudjelovanja mikropoduzeća, malih i srednjih poduzeća u svjetskoj ekonomiji; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva EU i SAD da promiču suradnju na međunarodnoj razini radi jačanja međunarodnih sporazuma u području javne nabave, posebno Sporazuma o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisiju da započne dijalog sa Sjedinjenim Američkim Državama radi nastavka pregovora o plurilateralnom Sporazumu o ekološkim dobrima (EGA) i Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA); |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva EU i SAD da udruže sredstva za borbu protiv nepravednih trgovinskih politika i praksi te pritom poštuju multilateralna pravila i postupak rješavanja sporova u WTO-u i izbjegavaju jednostrane mjere s obzirom na to da su štetne za sve svjetske vrijednosne lance u kojima djeluju poduzeća EU-a i SAD-a; duboko žali zbog nesigurnosti u međunarodnom trgovinskom sustavu koju je prouzročio SAD primjenom instrumenata i alata politike (npr. odjeljak 232. iz 1962., odjeljak 301. iz 1974.) koji su stvoreni prije uspostave WTO-a i njegova sustava za rješavanje sporova; u tom pogledu napominje da se odluka SAD-a da na temelju odjeljka 232. nametne carine na čelik i aluminij ne može opravdati razlozima nacionalne sigurnosti i poziva SAD da EU-u i drugim saveznicima odobri puno i trajno izuzeće iz tih mjera; poziva Komisiju da odlučno odgovori budu li se te carine upotrebljavale kao način ograničavanja izvoza EU-a; također naglašava da eventualne sankcije koje SAD može poduzeti u obliku protumjera u pogledu europske robe nakon objavljivanja izvješća Prizivnog tijela o usklađenosti u okviru žalbe SAD-a protiv EU-a u vezi s mjerama koje utječu na trgovinu velikim civilnim zrakoplovima ne bi bile legitimne jer je WTO odbacio 204 od 218 tvrdnji koje je iznio SAD, a daljnje izvješće o povezanom predmetu protiv nezakonitih subvencija SAD-a još se očekuje; |
| --- | --- |

76.

| 77. | prima na znanje da EU i SAD kontinuirano bilateralno surađuju na brojnim regulatornim pitanjima, o čemu svjedoče nedavno sklopljeni bilateralni sporazum o bonitetnim mjerama za osiguranje i reosiguranje ili sporazum o uzajamnom priznavanju pregleda proizvođača lijekova; poziva Komisiju i Vijeće da u potpunosti poštuju ulogu Europskog parlamenta u tom postupku; |
| --- | --- |

77.

| 78. | naglašava presudnu važnost intelektualnog vlasništva za gospodarstva EU-a i SAD-a; poziva obje strane da podupru istraživanje i inovacije s obje strane Atlantika jer se njima jamče visoke razine zaštite intelektualnog vlasništva te se osigurava da oni koji stvaraju visokokvalitetne inovativne proizvode mogu to i dalje činiti; |
| --- | --- |

78.

| 79. | traži od EU-a i SAD-a da poboljšaju pristup tržištu za MSP-ove koji izvoze u SAD i EU povećanjem transparentnosti u pogledu postojećih pravila i otvaranjem tržišta s obiju strana Atlantika, primjerice posredstvom portala za MSP-ove; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ističe važnost američkog tržišta za MSP-ove iz EU-a; traži od EU-a i SAD-a da razriješe nerazmjeran učinak koji carine, necarinske prepreke i tehničke prepreke za trgovinu imaju na MSP-ove s obje strane Atlantika, čime će se obuhvatiti ne samo smanjenje carina nego pojednostavnjenje carinskih postupaka i potencijalno novi mehanizmi usmjereni na pomaganje MSP-ovima u razmjeni iskustava i najboljih praksi pri kupnji i prodaji na tržištima EU-a i SAD-a; |
| --- | --- |

80.

| 81. | traži od EU-a i SAD-a da se u okviru svoje bilateralne suradnje suzdrže od međusobnog poreznog natjecanja jer će to samo dovesti do smanjenja ulaganja u oba gospodarstva; |
| --- | --- |

81.

| 82. | traži od EU-a i SAD-a da se dogovore o okviru za digitalnu trgovinu kojim se poštuju postojeći pravni okviri i sporazumi, zakonodavstvo o zaštiti podataka i pravila o zaštiti privatnosti svake strane, što je posebno važno za sektor usluga; u tom pogledu naglašava da bi EU i SAD trebali surađivati kako bi treće zemlje potaknuli na donošenje visokih standarda zaštite podataka; |
| --- | --- |

82.

| 83. | apelira na EU i SAD da unaprijede suradnju u području klimatskih promjena; traži od EU-a i SAD-a da iskoriste aktualne i buduće trgovinske pregovore na svim razinama kako bi zajamčili primjenu međunarodno dogovorenih standarda kao što su Pariški sporazum, promicali robu prihvatljivu za okoliš, uključujući tehnologiju, te kako bi osigurali globalnu energetsku tranziciju, s jasnim i koordiniranim programom međunarodne trgovine, i radi zaštite okoliša i radi stvaranja prilika za zapošljavanje i rast; |
| --- | --- |

83.

| 84. | smatra da se potencijalni novi sporazum o trgovinskim i investicijskim odnosima EU-a i SAD-a ne može dogovoriti pod pritiskom ili prijetnjom te da bi samo širok, ambiciozan, uravnotežen i sveobuhvatan sporazum koji obuhvaća sva trgovinska područja bio u interesu EU-a; u tom pogledu napominje da bi uspostava mogućeg posebnog i trajnog regulatornog i konzultativnog mehanizma suradnje mogla biti korisna; poziva Komisiju da nastavi pregovore s SAD-om pod odgovarajućim okolnostima; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ističe da trgovinski tokovi sve više zahtijevaju nove, brže i sigurnije načine kretanja robe i usluga preko granica; traži od EU-a i SAD-a da kao glavni trgovinski partneri surađuju na rješenjima u području digitalne tehnologije povezanima s trgovinom kako bi se olakšala trgovina; |
| --- | --- |

85.

| 86. | podsjeća na važnost postojećeg dijaloga i suradnje u području znanosti i tehnologije između EU-a i SAD-a; uviđa ulogu nastojanja EU-a i SAD-a u području istraživanja i inovacija, kao glavnih pokretača znanja i gospodarskog rasta, te podupire nastavak i proširenje Sporazuma o znanosti i tehnologiji između EU-a i SAD-a nakon 2018. radi poticanja istraživanja, inovacija i novih tehnologija u nastajanju, zaštite prava intelektualnog vlasništva te stvaranja većeg broja boljih radnih mjesta, održive trgovine i uključivog rasta; |
| --- | --- |

86.

| 87. | dijeli zabrinutost SAD-a u pogledu globalnih prekomjernih kapaciteta proizvodnje čelika; istodobno žali što će se jednostranim mjerama koje nisu usklađene s WTO-om samo ugroziti cjelovitost trgovinskog poretka temeljenog na pravilima; naglašava da se ni trajnim izuzećem EU-a iz carinskih pristojbi SAD-a ne može opravdati takvo postupanje; poziva Komisiju na suradnju s SAD-om u okviru Svjetskog foruma skupine G20 u jačanju napora za suzbijanje prekomjernih kapaciteta proizvodnje čelika kako bi se iskoristio golemi potencijal multilateralnog djelovanja; ponavlja da je uvjeren da je zajedničko i usklađeno djelovanje u okviru sustava trgovanja temeljenih na pravilima najbolji način za rješavanje takvih svjetskih problema; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ponovno potvrđuje važnost toga da EU i SAD na koordiniran i konstruktivan način pristupe potrebnoj modernizaciji WTO-a kako bi on bio djelotvorniji, transparentniji i odgovorniji te kako bi se zajamčilo da se tijekom razrađivanja međunarodnih trgovinskih pravila i politika adekvatno integriraju rodna, socijalna i okolišna dimenzija te dimenzija ljudskih prava; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ističe da EU zastupa gospodarstvo nenarušenoga tržišta te otvorene vrijednosti i poštenu trgovinu utemeljenu na pravilima; ponavlja svoju potporu strategiji Komisije kao odgovoru na aktualnu trgovinsku politiku SAD-a, uz pridržavanje pravila multilateralnog trgovinskog sustava; poziva na jedinstvo među svim državama članicama EU-a, a Komisiju poziva na izradu zajedničkog pristupa za rješavanje te situacije; naglašava da je važno očuvati jedinstvo država članica EU-a u tom pogledu jer se zajedničko djelovanje EU-a u okviru zajedničke trgovinske politike i carinske unije EU-a na međunarodnoj razini, a i bilateralno s SAD-om, pokazalo puno učinkovitije od bilo koje inicijative koju su poduzele države članice pojedinačno; ponavlja da je EU spreman surađivati sa Sjedinjenim Američkim Državama na pitanjima od zajedničkog interesa povezanima s trgovinom u okviru pravila multilateralnog trgovinskog sustava; |
| --- | --- |

89.

| 90. | žali zbog odluke predsjednika Trumpa o povlačenju SAD-a iz Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana i zbog učinka koji će ta odluka imati na poduzeća iz EU-a koja posluju u Iranu; podupire sve napore EU-a usmjerene na očuvanje interesa poduzeća iz EU-a koja ulažu u Iran, posebno odluku Komisije o aktiviranju odredbe o blokadi kojom se dokazuje predanost EU-a Zajedničkom sveobuhvatnom akcijskom planu; smatra da bi se ta ista odredba mogla primjenjivati kad god je to potrebno; |
| --- | --- |

90.

| 91. | traži od EU-a i SAD-a da učvrste suradnju i napore oko primjene i proširenja programa dubinske analize poduzeća kako bi se poboljšala zaštita ljudskih prava na međunarodnoj razini, pa i u području trgovine mineralima i metalima iz područja pogođenih sukobima; |
| --- | --- |

91.

| 92. | žali zbog nesudjelovanja SAD-a u zaštiti okoliša; u tom pogledu žali zbog odluke predsjednika Trumpa da, unatoč tome što je SAD najveći uvoznik lovačkih trofeja od slonova, ukine zabranu uvoza takvih trofeja iz određenih afričkih zemalja, uključujući Zimbabve i Zambiju; |
| --- | --- |

92.

| 93. | traži od EU-a i SAD-a da nastave i ojačaju transatlantsku parlamentarnu suradnju, što bi trebalo dovesti do pojačanog i šireg političkog okvira za poboljšanje trgovinskih i investicijskih veza između EU-a i SAD-a; |
| --- | --- |

93.

| 94. | izražava zabrinutost da bi SAD i Kina mogli postići sporazum koji nije u skladu s WTO-om, čime bi se mogli ugroziti i naši interesi te pogoršati transatlantski trgovinski odnosi; stoga naglašava da je potreban globalniji sporazum s našim glavnim trgovinskim partnerima s obzirom na naše interese u cijelome svijetu; |
| --- | --- |

94.

o

o o

| 95. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, ESVD-u, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te država pristupnica i država kandidatkinja, predsjedniku SAD-a, Senatu i Zastupničkom domu SAD-a. |
| --- | --- |

95.

---

(1)  SL L 309, 29.11.1996., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0068.

(3)  SL C 298 E, 8.12.2006., str. 226.

(4)  SL C 117 E, 6.5.2010., str. 198.

(5)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 124.

(6)  SL C 65, 19.2.2016., str. 120.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0435.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0493.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0492.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0042.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/103 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/103

---

P8_TA(2018)0343

Stanje odnosa između EU-a i Kine

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i Kine (2017/2274(INI))

(2019/C 433/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir uspostavu diplomatskih odnosa između EU-a i Kine 6. svibnja 1975., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uspostavu diplomatskih odnosa između EU-a i Kine 6. svibnja 1975.,

| — | uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Kine započeto 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Kine započeto 2003.,

| — | uzimajući u obzir glavni pravni okvir za odnose s Kinom, to jest u svibnju 1985. godine potpisani Sporazum o trgovinskoj i gospodarskoj suradnji između EEZ-a i Kine (1), kojim su definirani gospodarski i trgovinski odnosi te program suradnje između EU-a i Kine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavni pravni okvir za odnose s Kinom, to jest u svibnju 1985. godine potpisani Sporazum o trgovinskoj i gospodarskoj suradnji između EEZ-a i Kine (1), kojim su definirani gospodarski i trgovinski odnosi te program suradnje između EU-a i Kine,

| — | uzimajući u obzir Strateški program suradnje do 2020. između EU-a i Kine dogovoren 21. studenoga 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški program suradnje do 2020. između EU-a i Kine dogovoren 21. studenoga 2013.,

| — | uzimajući u obzir strukturirani politički dijalog između EU-a i Kine koji je službeno započeo 1994. te strateški dijalog na visokoj razini o strateškim pitanjima i pitanjima vanjske politike pokrenut 2010., a osobito 5. i 7. strateški dijalog na visokoj razini između EU-a i Kine održane 6. svibnja 2015. odnosno 19. travnja 2017. u Pekingu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strukturirani politički dijalog između EU-a i Kine koji je službeno započeo 1994. te strateški dijalog na visokoj razini o strateškim pitanjima i pitanjima vanjske politike pokrenut 2010., a osobito 5. i 7. strateški dijalog na visokoj razini između EU-a i Kine održane 6. svibnja 2015. odnosno 19. travnja 2017. u Pekingu,

| — | uzimajući u obzir pregovore o novom sporazumu o partnerstvu i suradnji koji su započeli 2007. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovore o novom sporazumu o partnerstvu i suradnji koji su započeli 2007. godine,

| — | uzimajući u obzir pregovore o bilateralnom sporazumu o ulaganjima, koji su počeli u siječnju 2014. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovore o bilateralnom sporazumu o ulaganjima, koji su počeli u siječnju 2014. godine,

| — | uzimajući u obzir 19. sastanak na vrhu između EU-a i Kine, održan 1. i 2. lipnja 2017. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 19. sastanak na vrhu između EU-a i Kine, održan 1. i 2. lipnja 2017. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 22. lipnja 2016. naslovljenu „Elementi nove strategije EU-a za Kinu” (JOIN(2016)0030), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 22. lipnja 2016. naslovljenu „Elementi nove strategije EU-a za Kinu” (JOIN(2016)0030),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. srpnja 2016. o strategiji EU-a za Kinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. srpnja 2016. o strategiji EU-a za Kinu,

| — | uzimajući u obzir zajedničko izvješće Europske komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 24. travnja 2018. naslovljeno „Posebno upravno područje Hong Kong”: godišnje izvješće za 2017. (JOIN(2018)0007), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko izvješće Europske komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 24. travnja 2018. naslovljeno „Posebno upravno područje Hong Kong”: godišnje izvješće za 2017. (JOIN(2018)0007),

| — | uzimajući u obzir smjernice Vijeća od 15. lipnja 2012. o vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a u istočnoj Aziji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Vijeća od 15. lipnja 2012. o vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a u istočnoj Aziji,

| — | uzimajući u obzir novi zakon o nacionalnoj sigurnosti koji je stalni odbor Svekineskog narodnog kongresa donio 1. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi zakon o nacionalnoj sigurnosti koji je stalni odbor Svekineskog narodnog kongresa donio 1. srpnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir bijelu knjigu o kineskoj vojnoj strategiji od 26. svibnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bijelu knjigu o kineskoj vojnoj strategiji od 26. svibnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir dijalog EU-a i Kine o ljudskim pravima započet 1995. godine i njegov 35. krug održan 22. i 23. lipnja 2017. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dijalog EU-a i Kine o ljudskim pravima započet 1995. godine i njegov 35. krug održan 22. i 23. lipnja 2017. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir više od 60 sektorskih dijaloga između EU-a i Kine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir više od 60 sektorskih dijaloga između EU-a i Kine,

| — | uzimajući u obzir uspostavu, u veljači 2012., dijaloga na visokoj razini između naroda EU-a i Kine koji obuhvaća sve zajedničke inicijative EU-a i Kine u tom području, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uspostavu, u veljači 2012., dijaloga na visokoj razini između naroda EU-a i Kine koji obuhvaća sve zajedničke inicijative EU-a i Kine u tom području,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji Europske zajednice i Kine, koji je stupio na snagu 2000. (2), i Sporazum o znanstvenom i tehnološkom partnerstvu, potpisan 20. svibnja 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji Europske zajednice i Kine, koji je stupio na snagu 2000. (2), i Sporazum o znanstvenom i tehnološkom partnerstvu, potpisan 20. svibnja 2009.,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Pariški sporazum o klimi, koji je stupio na snagu 4. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Pariški sporazum o klimi, koji je stupio na snagu 4. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir dijalog o energiji između Europske zajednice i Kine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dijalog o energiji između Europske zajednice i Kine,

| — | uzimajući u obzir okrugle stolove EU-a i Kine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir okrugle stolove EU-a i Kine,

| — | uzimajući u obzir 19. nacionalni kongres Komunističke partije Kine, održan od 18. do 24. studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 19. nacionalni kongres Komunističke partije Kine, održan od 18. do 24. studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir Zakon o porezu za zaštitu okoliša, koji je Svekineski narodni kongres proglasio u prosincu 2016., a koji je stupio na snagu 1. siječnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakon o porezu za zaštitu okoliša, koji je Svekineski narodni kongres proglasio u prosincu 2016., a koji je stupio na snagu 1. siječnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je Međunarodna organizacija za migracije navela da ekološki čimbenici utječu na nacionalne i međunarodne migracijske tokove jer ljudi napuštaju mjesta u kojima vladaju teški ili sve lošiji uvjeti koji su posljedica ubrzanih klimatskih promjena (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je Međunarodna organizacija za migracije navela da ekološki čimbenici utječu na nacionalne i međunarodne migracijske tokove jer ljudi napuštaju mjesta u kojima vladaju teški ili sve lošiji uvjeti koji su posljedica ubrzanih klimatskih promjena (3),

| — | uzimajući u obzir inicijativu „2018. – godina turizma EU-a i Kine” (ECTY), koja je pokrenuta 19. siječnja 2018. u Veneciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu „2018. – godina turizma EU-a i Kine” (ECTY), koja je pokrenuta 19. siječnja 2018. u Veneciji,

| — | uzimajući u obzir izvješće Kluba stranih dopisnika u Kini (FCCC) o uvjetima rada, objavljeno 30. siječnja 2018. i naslovljeno „Access Denied – Surveillance, harassment and intimidation as reporting conditions in China deteriorate” („Pristup uskraćen – Nadzor, uznemiravanje i zastrašivanje dok se uvjeti izvješćivanja u Kini pogoršavaju”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Kluba stranih dopisnika u Kini (FCCC) o uvjetima rada, objavljeno 30. siječnja 2018. i naslovljeno „Access Denied – Surveillance, harassment and intimidation as reporting conditions in China deteriorate” („Pristup uskraćen – Nadzor, uznemiravanje i zastrašivanje dok se uvjeti izvješćivanja u Kini pogoršavaju”),

| — | uzimajući u obzir izjavu EU-a s 37. sastanka Vijeća UN-a za ljudska prava, točku 4. naslovljenu „Stanje u pogledu ljudskih prava na koje je potrebno usmjeriti pozornost Vijeća”, od 13. ožujka 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu EU-a s 37. sastanka Vijeća UN-a za ljudska prava, točku 4. naslovljenu „Stanje u pogledu ljudskih prava na koje je potrebno usmjeriti pozornost Vijeća”, od 13. ožujka 2018.,

| — | uzimajući u obzir 41. međuparlamentarnu sjednicu Europskog parlamenta i Kine, koja je održana u svibnju 2018. u Pekingu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 41. međuparlamentarnu sjednicu Europskog parlamenta i Kine, koja je održana u svibnju 2018. u Pekingu,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o Kini, a posebno Rezoluciju od 2. veljače 2012. naslovljenu „Vanjska politika EU-a prema zemljama BRICS-a i drugim silama u usponu: ciljevi i strategije” (4), Rezoluciju od 23. svibnja 2012. naslovljenu: „EU i Kina: neuravnotežena trgovina?” (5), Rezoluciju od 14. ožujka 2013. o nuklearnim prijetnjama i ljudskim pravima u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji (6), Rezoluciju od 5. veljače 2014. o Okviru za klimatske i energetske politike do 2030. (7), Rezoluciju od 17. travnja 2014. o stanju u Sjevernoj Koreji (8), Rezoluciju od 21. siječnja 2016. o Sjevernoj Koreji (9), te Rezoluciju od 13. prosinca 2017. o Godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o Kini, a posebno Rezoluciju od 2. veljače 2012. naslovljenu „Vanjska politika EU-a prema zemljama BRICS-a i drugim silama u usponu: ciljevi i strategije” (4), Rezoluciju od 23. svibnja 2012. naslovljenu: „EU i Kina: neuravnotežena trgovina?” (5), Rezoluciju od 14. ožujka 2013. o nuklearnim prijetnjama i ljudskim pravima u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji (6), Rezoluciju od 5. veljače 2014. o Okviru za klimatske i energetske politike do 2030. (7), Rezoluciju od 17. travnja 2014. o stanju u Sjevernoj Koreji (8), Rezoluciju od 21. siječnja 2016. o Sjevernoj Koreji (9), te Rezoluciju od 13. prosinca 2017. o Godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) (10),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 7. rujna 2006. o odnosima EU-a i Kine (11), od 5. veljače 2009. o trgovinskim i gospodarskim odnosima s Kinom (12), od 14. ožujka 2013. o odnosima EU-a i Kine (13), od 9. listopada 2013. o pregovorima između EU-a i Kine o bilateralnom sporazumu o ulaganju (14) te o trgovinskim odnosima EU-a i Tajvana (15), te od 16. prosinca 2015. o odnosima EU-a i Kine (16), i svoju preporuku Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Hong Kongu od 13. prosinca 2017., 20 godina nakon primopredaje (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 7. rujna 2006. o odnosima EU-a i Kine (11), od 5. veljače 2009. o trgovinskim i gospodarskim odnosima s Kinom (12), od 14. ožujka 2013. o odnosima EU-a i Kine (13), od 9. listopada 2013. o pregovorima između EU-a i Kine o bilateralnom sporazumu o ulaganju (14) te o trgovinskim odnosima EU-a i Tajvana (15), te od 16. prosinca 2015. o odnosima EU-a i Kine (16), i svoju preporuku Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Hong Kongu od 13. prosinca 2017., 20 godina nakon primopredaje (17),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o ljudskim pravima od 27. listopada 2011. o Tibetu, s posebnim naglaskom na samožrtvovanju redovnica i redovnika (18), od 14. lipnja 2012. o stanju ljudskih prava u Tibetu (19), od 12. prosinca 2013. o uzimanju organa u Kini (20), od 15. prosinca 2016. o slučajevima tibetanske budističke akademije Larung Gar i Ilhama Tohtija (21), od 16. ožujka 2017. o prioritetima EU-a za sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava 2017. (22), od 6. srpnja 2017. o slučajevima dobitnika Nobelove nagrade Liu Xiaoboa i Lee Ming-chea (23) i od 18. siječnja 2018. o slučajevima aktivista za ljudska prava Wua Gana, Xiea Yanga, Leeja Ming-chea, Tashija Wangchuka i tibetanskog redovnika Choekyija (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o ljudskim pravima od 27. listopada 2011. o Tibetu, s posebnim naglaskom na samožrtvovanju redovnica i redovnika (18), od 14. lipnja 2012. o stanju ljudskih prava u Tibetu (19), od 12. prosinca 2013. o uzimanju organa u Kini (20), od 15. prosinca 2016. o slučajevima tibetanske budističke akademije Larung Gar i Ilhama Tohtija (21), od 16. ožujka 2017. o prioritetima EU-a za sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava 2017. (22), od 6. srpnja 2017. o slučajevima dobitnika Nobelove nagrade Liu Xiaoboa i Lee Ming-chea (23) i od 18. siječnja 2018. o slučajevima aktivista za ljudska prava Wua Gana, Xiea Yanga, Leeja Ming-chea, Tashija Wangchuka i tibetanskog redovnika Choekyija (24),

| — | uzimajući u obzir embargo na oružje koji je EU uveo nakon gušenja demonstracija na trgu Tiananmen u lipnju 1989., a koji je Parlament podržao svojom Rezolucijom od 2. veljače 2006. o Godišnjem izvješću Vijeća Europskom parlamentu o glavnim aspektima i osnovnim opredjeljenjima ZVSP-a (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir embargo na oružje koji je EU uveo nakon gušenja demonstracija na trgu Tiananmen u lipnju 1989., a koji je Parlament podržao svojom Rezolucijom od 2. veljače 2006. o Godišnjem izvješću Vijeća Europskom parlamentu o glavnim aspektima i osnovnim opredjeljenjima ZVSP-a (25),

| — | uzimajući u obzir devet krugova pregovora održanih od 2002. do 2010. između visokopozicioniranih predstavnika kineske vlade i Dalaj-Lame, kinesku bijelu knjigu o Tibetu naslovljenu „Razvojni put Tibeta vođen je neraskidivim povijesnim tokom” koju je Ured za informiranje kineskog Državnog vijeća objavio 15. travnja 2015. te Memorandum iz 2008. i Bilješku o istinskoj autonomiji iz 2009., koje su dostavili predstavnici Dalaj-Lame Četrnaestog, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir devet krugova pregovora održanih od 2002. do 2010. između visokopozicioniranih predstavnika kineske vlade i Dalaj-Lame, kinesku bijelu knjigu o Tibetu naslovljenu „Razvojni put Tibeta vođen je neraskidivim povijesnim tokom” koju je Ured za informiranje kineskog Državnog vijeća objavio 15. travnja 2015. te Memorandum iz 2008. i Bilješku o istinskoj autonomiji iz 2009., koje su dostavili predstavnici Dalaj-Lame Četrnaestog,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove te mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane (A8-0252/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove te mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane (A8-0252/2018),

| A. | budući da je na 19. sastanku na vrhu EU-a i Kine, održanom 2017., ostvaren iskorak u bilateralnom strateškom partnerstvu, koje ima utjecaj na svjetskoj razini, te su istaknute zajedničke obveze za rješavanje globalnih izazova, zajedničkih sigurnosnih prijetnji i za promicanje multilateralizma; budući da postoje brojna područja u kojima bi konstruktivna suradnja mogla donijeti uzajamne koristi, među ostalim u međunarodnim forumima, kao što su UN i skupina G20; budući da su EU i Kina potvrdili svoju namjeru jačanja suradnje u provedbi Pariškog sporazuma iz 2015. u pogledu borbe protiv klimatskih promjena, smanjenja uporabe fosilnih goriva, promicanja čiste energije i smanjenja onečišćenja; budući da je potrebna daljnja suradnja i koordinacija između dviju strana u tom sektoru, među ostalim u području istraživanja i razmjene najboljih praksi; budući da je Kina usvojila sustav trgovanja emisijama ugljika koji se temelji na sustavu trgovanja emisijskim jedinicama EU-a; budući da se vizija EU-a za multilateralni režim upravljanja temelji na redu utemeljenom na pravilima i univerzalnim vrijednostima kao što su demokracija, ljudska prava, vladavina prava, transparentnost i preuzimanje odgovornosti; budući da je u trenutačnom geopolitičkom kontekstu promicanje multilateralizma i sustava koji se temelji na pravilima važnije nego ikad prije; budući da EU očekuje da će odnos s Kinom biti od uzajamne koristi i u političkom i u gospodarskom smislu; budući da EU očekuje da će Kina preuzeti odgovornosti u skladu sa svojim globalnim utjecajem i podupirati međunarodni poredak koji se temelji na pravilima, od kojeg i ona ima koristi; |
| --- | --- |

A.

budući da je na 19. sastanku na vrhu EU-a i Kine, održanom 2017., ostvaren iskorak u bilateralnom strateškom partnerstvu, koje ima utjecaj na svjetskoj razini, te su istaknute zajedničke obveze za rješavanje globalnih izazova, zajedničkih sigurnosnih prijetnji i za promicanje multilateralizma; budući da postoje brojna područja u kojima bi konstruktivna suradnja mogla donijeti uzajamne koristi, među ostalim u međunarodnim forumima, kao što su UN i skupina G20; budući da su EU i Kina potvrdili svoju namjeru jačanja suradnje u provedbi Pariškog sporazuma iz 2015. u pogledu borbe protiv klimatskih promjena, smanjenja uporabe fosilnih goriva, promicanja čiste energije i smanjenja onečišćenja; budući da je potrebna daljnja suradnja i koordinacija između dviju strana u tom sektoru, među ostalim u području istraživanja i razmjene najboljih praksi; budući da je Kina usvojila sustav trgovanja emisijama ugljika koji se temelji na sustavu trgovanja emisijskim jedinicama EU-a; budući da se vizija EU-a za multilateralni režim upravljanja temelji na redu utemeljenom na pravilima i univerzalnim vrijednostima kao što su demokracija, ljudska prava, vladavina prava, transparentnost i preuzimanje odgovornosti; budući da je u trenutačnom geopolitičkom kontekstu promicanje multilateralizma i sustava koji se temelji na pravilima važnije nego ikad prije; budući da EU očekuje da će odnos s Kinom biti od uzajamne koristi i u političkom i u gospodarskom smislu; budući da EU očekuje da će Kina preuzeti odgovornosti u skladu sa svojim globalnim utjecajem i podupirati međunarodni poredak koji se temelji na pravilima, od kojeg i ona ima koristi;

| B. | budući da je suradnja između EU-a i Kine u području vanjske politike, sigurnosti i obrane te borbe protiv terorizma iznimno važna; budući da je suradnja između dviju strana bila ključna u postizanju iranskog nuklearnog sporazuma; budući da je stajalište Kine imalo ključnu ulogu u stvaranju prostora za pregovore u sjevernokorejskoj krizi; |
| --- | --- |

B.

budući da je suradnja između EU-a i Kine u području vanjske politike, sigurnosti i obrane te borbe protiv terorizma iznimno važna; budući da je suradnja između dviju strana bila ključna u postizanju iranskog nuklearnog sporazuma; budući da je stajalište Kine imalo ključnu ulogu u stvaranju prostora za pregovore u sjevernokorejskoj krizi;

| C. | budući da kineske vlasti postupno i sustavno ulažu pojačane napore u pretvaranje svoje gospodarske važnosti u politički utjecaj, naročito posredstvom strateških ulaganja u infrastrukturu i nove prometne veze, kao i strateškom komunikacijom s ciljem utjecanja na europske političke i gospodarske donositelje odluka, medije, sveučilišta i akademske izdavače te širu javnost u svrhu oblikovanja percepcija o Kini i stvaranja pozitivne slike zemlje, uspostavom „mreža” europskih organizacija i pojedinaca sklonih Kini u svim društvima, što se u Europi uglavnom ignorira; budući da činjenica da Kina nadzire brojne studente iz kontinentalnog dijela zemlje koji danas studiraju diljem Europe, kao i njezini napori da kontrolira osobe koje su iz Kine pobjegle u Europu, predstavljaju razlog za zabrinutost; |
| --- | --- |

C.

budući da kineske vlasti postupno i sustavno ulažu pojačane napore u pretvaranje svoje gospodarske važnosti u politički utjecaj, naročito posredstvom strateških ulaganja u infrastrukturu i nove prometne veze, kao i strateškom komunikacijom s ciljem utjecanja na europske političke i gospodarske donositelje odluka, medije, sveučilišta i akademske izdavače te širu javnost u svrhu oblikovanja percepcija o Kini i stvaranja pozitivne slike zemlje, uspostavom „mreža” europskih organizacija i pojedinaca sklonih Kini u svim društvima, što se u Europi uglavnom ignorira; budući da činjenica da Kina nadzire brojne studente iz kontinentalnog dijela zemlje koji danas studiraju diljem Europe, kao i njezini napori da kontrolira osobe koje su iz Kine pobjegle u Europu, predstavljaju razlog za zabrinutost;

| D. | budući da je tzv. format 16 + 1 između Kine, s jedne strane, i 11 zemalja srednje i istočne Europe te pet balkanskih zemalja, s druge strane, uspostavljen 2012. nakon financijske krize i čini dio kineske podregionalne diplomacije u svrhu razvoja velikih infrastrukturnih projekata i jačanja gospodarske i trgovinske suradnje; budući da su planirana kineska ulaganja i financiranja u tim zemljama opsežna, ali manje važna od ulaganja i djelovanja EU-a; budući da bi europske zemlje koje sudjeluju u tom formatu trebale razmisliti o pridavanju veće važnosti načelu jednoglasnog stava EU-a u njegovim odnosima s Kinom; |
| --- | --- |

D.

budući da je tzv. format 16 + 1 između Kine, s jedne strane, i 11 zemalja srednje i istočne Europe te pet balkanskih zemalja, s druge strane, uspostavljen 2012. nakon financijske krize i čini dio kineske podregionalne diplomacije u svrhu razvoja velikih infrastrukturnih projekata i jačanja gospodarske i trgovinske suradnje; budući da su planirana kineska ulaganja i financiranja u tim zemljama opsežna, ali manje važna od ulaganja i djelovanja EU-a; budući da bi europske zemlje koje sudjeluju u tom formatu trebale razmisliti o pridavanju veće važnosti načelu jednoglasnog stava EU-a u njegovim odnosima s Kinom;

| E. | budući da je Kina najbrže rastuće tržište za prehrambene proizvode iz EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da je Kina najbrže rastuće tržište za prehrambene proizvode iz EU-a;

| F. | budući da je kineska inicijativa „Jedan pojas, jedan put”, uključujući „Kinesku politiku o Arktiku”, najambicioznija vanjskopolitička inicijativa koju je ta zemlja ikad donijela i obuhvaća geopolitičke dimenzije te dimenzije povezane sa sigurnošću; čime se prelazi tobožnji opseg gospodarske i trgovinske politike; budući da je inicijativa „Jedan pojas, jedan put” dodatno osnažena uspostavom Azijske banke za ulaganja u infrastrukturu (AIIB) 2015.; budući da EU ustraje u održavanju višestrane strukture upravljanja inicijativom „Jedan pojas, jedan put” te u nediskriminacijskoj provedbi inicijative „Jedan pojas, jedan put”; budući da europska strana želi zajamčiti da će se svim projektima povezivosti u okviru inicijative „Jedan pojas, jedan put” ispuniti obveze koje proizlaze iz Pariškog sporazuma, kao i zajamčiti da se poštuju drugi međunarodni okolišni, radni i socijalni standardi i prava autohtonog stanovništva; budući da bi zbog kineskih infrastrukturnih projekata mogli nastati veliki dugovi europskih vlada prema kineskim bankama u državnom vlasništvu koje nude zajmove po netransparentnim uvjetima a malo radnih mjesta u Europi; budući da su neki infrastrukturni projekti povezani s inicijativom „Jedan pojas, jedan put” već doveli treće vlade u stanje pretjerane zaduženosti; budući da je velika većina ugovora povezanih s inicijativom „Jedan pojas, jedan put” dosad dodijeljena kineskim poduzećima; budući da Kina koristi neke od svojih industrijskih standarda u projektima povezanima s inicijativom „Jedan pojas, jedan put” na diskriminirajući način; budući da se projekti povezani s inicijativom „Jedan pojas, jedan put” ne smiju dodjeljivati u okviru netransparentnih natječaja; budući da Kina koristi brojne kanale u okviru inicijative „Jedan pojas, jedan put”; budući da je 27 nacionalnih veleposlanika EU-a u Pekingu nedavno sastavilo izvješće u kojem oštro kritiziraju projekt „Jedan pojas, jedan put” i tvrde da je osmišljen kako bi ometao slobodnu trgovinu i dao prednost kineskim poduzećima; budući da, nažalost, inicijativa „Jedan pojas, jedan put” ne sadržava nikakve zaštitne mehanizme u pogledu ljudskih prava; |
| --- | --- |

F.

budući da je kineska inicijativa „Jedan pojas, jedan put”, uključujući „Kinesku politiku o Arktiku”, najambicioznija vanjskopolitička inicijativa koju je ta zemlja ikad donijela i obuhvaća geopolitičke dimenzije te dimenzije povezane sa sigurnošću; čime se prelazi tobožnji opseg gospodarske i trgovinske politike; budući da je inicijativa „Jedan pojas, jedan put” dodatno osnažena uspostavom Azijske banke za ulaganja u infrastrukturu (AIIB) 2015.; budući da EU ustraje u održavanju višestrane strukture upravljanja inicijativom „Jedan pojas, jedan put” te u nediskriminacijskoj provedbi inicijative „Jedan pojas, jedan put”; budući da europska strana želi zajamčiti da će se svim projektima povezivosti u okviru inicijative „Jedan pojas, jedan put” ispuniti obveze koje proizlaze iz Pariškog sporazuma, kao i zajamčiti da se poštuju drugi međunarodni okolišni, radni i socijalni standardi i prava autohtonog stanovništva; budući da bi zbog kineskih infrastrukturnih projekata mogli nastati veliki dugovi europskih vlada prema kineskim bankama u državnom vlasništvu koje nude zajmove po netransparentnim uvjetima a malo radnih mjesta u Europi; budući da su neki infrastrukturni projekti povezani s inicijativom „Jedan pojas, jedan put” već doveli treće vlade u stanje pretjerane zaduženosti; budući da je velika većina ugovora povezanih s inicijativom „Jedan pojas, jedan put” dosad dodijeljena kineskim poduzećima; budući da Kina koristi neke od svojih industrijskih standarda u projektima povezanima s inicijativom „Jedan pojas, jedan put” na diskriminirajući način; budući da se projekti povezani s inicijativom „Jedan pojas, jedan put” ne smiju dodjeljivati u okviru netransparentnih natječaja; budući da Kina koristi brojne kanale u okviru inicijative „Jedan pojas, jedan put”; budući da je 27 nacionalnih veleposlanika EU-a u Pekingu nedavno sastavilo izvješće u kojem oštro kritiziraju projekt „Jedan pojas, jedan put” i tvrde da je osmišljen kako bi ometao slobodnu trgovinu i dao prednost kineskim poduzećima; budući da, nažalost, inicijativa „Jedan pojas, jedan put” ne sadržava nikakve zaštitne mehanizme u pogledu ljudskih prava;

| G. | budući da je kineska diplomacija na 19. kongresu Komunističke partije Kine i ovogodišnjem Svekineskom narodnom kongresu još više dobila na snazi, pri čemu je najmanje pet visokih dužnosnika zaduženo za vanjsku politiku te zemlje, a proračunu Ministarstva vanjskih poslova dodijeljen je znatan poticaj; budući da će novoosnovana Državna agencija za međunarodnu razvojnu suradnju biti zadužena za koordinaciju rastućeg kineskog proračuna za vanjsku pomoć; |
| --- | --- |

G.

budući da je kineska diplomacija na 19. kongresu Komunističke partije Kine i ovogodišnjem Svekineskom narodnom kongresu još više dobila na snazi, pri čemu je najmanje pet visokih dužnosnika zaduženo za vanjsku politiku te zemlje, a proračunu Ministarstva vanjskih poslova dodijeljen je znatan poticaj; budući da će novoosnovana Državna agencija za međunarodnu razvojnu suradnju biti zadužena za koordinaciju rastućeg kineskog proračuna za vanjsku pomoć;

| H. | budući da je Kina 1980-ih uvela ograničenja mandata kao odgovor na eksces Kulturne revolucije; budući da je 11. ožujka 2018. Svekineski narodni kongres gotovo jednoglasno izglasao stavljanje izvan snage ograničenja na dva uzastopna mandata za dužnosti predsjednika i potpredsjednika Narodne Republike Kine; |
| --- | --- |

H.

budući da je Kina 1980-ih uvela ograničenja mandata kao odgovor na eksces Kulturne revolucije; budući da je 11. ožujka 2018. Svekineski narodni kongres gotovo jednoglasno izglasao stavljanje izvan snage ograničenja na dva uzastopna mandata za dužnosti predsjednika i potpredsjednika Narodne Republike Kine;

| I. | budući da, iako poriče uplitanje u unutarnje poslove drugih zemalja, vrh kineskog vodstva u službenim komunikacijama redovito dovodi u pitanje politički sustav zemalja Zapada; |
| --- | --- |

I.

budući da, iako poriče uplitanje u unutarnje poslove drugih zemalja, vrh kineskog vodstva u službenim komunikacijama redovito dovodi u pitanje politički sustav zemalja Zapada;

| J. | budući da je 11. ožujka 2018. Svekineski narodni kongres podržao osnivanje Državnog nadzornog povjerenstva, novog stranačkog tijela namijenjenog za institucionalizaciju i proširenje kontrole nad svim javnim službenicima u Kini, navevši ga kao državno tijelo u okviru kineskoga Ustava; |
| --- | --- |

J.

budući da je 11. ožujka 2018. Svekineski narodni kongres podržao osnivanje Državnog nadzornog povjerenstva, novog stranačkog tijela namijenjenog za institucionalizaciju i proširenje kontrole nad svim javnim službenicima u Kini, navevši ga kao državno tijelo u okviru kineskoga Ustava;

| K. | budući da je 2014. Državno vijeće Kine najavilo detaljne planove za stvaranje sustava socijalnih kredita radi nagrađivanja ponašanja koje Partija smatra financijski, ekonomski i sociopolitički odgovornim, uz sankcioniranje nepoštovanja njezinih politika; budući da će projekt ocjenjivanja za dobivanje socijalnoga kredita vjerojatno utjecati i na strance koji žive i rade u Kini, uključujući građane EU-a, te imati posljedice za poduzeća iz EU-a i druga strana poduzeća koja posluju u toj zemlji; |
| --- | --- |

K.

budući da je 2014. Državno vijeće Kine najavilo detaljne planove za stvaranje sustava socijalnih kredita radi nagrađivanja ponašanja koje Partija smatra financijski, ekonomski i sociopolitički odgovornim, uz sankcioniranje nepoštovanja njezinih politika; budući da će projekt ocjenjivanja za dobivanje socijalnoga kredita vjerojatno utjecati i na strance koji žive i rade u Kini, uključujući građane EU-a, te imati posljedice za poduzeća iz EU-a i druga strana poduzeća koja posluju u toj zemlji;

| L. | budući da je jasno da će se u nekim regijama Kine životni uvjeti ruralnoga stanovništva pogoršati zbog promjena u temperaturi i oborinama te zbog drugih klimatskih ekstrema; budući da je planiranje premještanja postalo djelotvorna opcija politike prilagodbe za smanjenje ugroženosti i siromaštva prouzročenih klimatskim promjenama (26); |
| --- | --- |

L.

budući da je jasno da će se u nekim regijama Kine životni uvjeti ruralnoga stanovništva pogoršati zbog promjena u temperaturi i oborinama te zbog drugih klimatskih ekstrema; budući da je planiranje premještanja postalo djelotvorna opcija politike prilagodbe za smanjenje ugroženosti i siromaštva prouzročenih klimatskim promjenama (26);

| M. | budući da se stanje ljudskih prava u Kini nastavlja pogoršavati jer vlada povećava svoje neprijateljstvo prema mirnom neslaganju, slobodi izražavanja i vjeroispovijedi te vladavini prava; budući da se aktivisti civilnog društva i branitelji ljudskih prava zadržavaju, sudski progone i da im se izriču kazne na temelju nejasnih optužbi kao što su „narušavanje državne vlasti” ili „izazivanje svađa i nevolja” te se često pritvaraju bez kontakta s vanjskim svijetom na nepoznatim lokacijama, bez pristupa zdravstvenoj skrbi i pravnom zastupanju; budući da se pritvoreni branitelji ljudskih prava i aktivisti katkad drže pod „stambenim nadzorom na određenoj lokaciji”, što predstavlja metodu koja se koristi kako bi se pritvorenicima onemogućili kontakti, tijekom čega se često prijavljuju slučajevi mučenja i lošeg postupanja; budući da Kina i dalje uskraćuje slobodu govora i slobodu davanja informacija, a velik broj novinara, blogera i neovisnih aktivista je u zatvoru; budući da se EU u svojem strateškom okviru za ljudska prava i demokraciju obvezuje da će promicati ljudska prava, demokraciju i vladavinu prava „u svim područjima vanjskog djelovanja EU-a, bez iznimke” i da će EU „postaviti ljudska prava u središte svojih odnosa sa svim trećim zemljama, uključujući strateške partnere”; budući da se sastanci na vrhu EU-a i Kine moraju koristiti kako bi dali konkretne rezultate u području ljudskih prava, osobito u pogledu oslobađanja zatvorenih branitelja ljudskih prava, odvjetnika i aktivista; |
| --- | --- |

M.

budući da se stanje ljudskih prava u Kini nastavlja pogoršavati jer vlada povećava svoje neprijateljstvo prema mirnom neslaganju, slobodi izražavanja i vjeroispovijedi te vladavini prava; budući da se aktivisti civilnog društva i branitelji ljudskih prava zadržavaju, sudski progone i da im se izriču kazne na temelju nejasnih optužbi kao što su „narušavanje državne vlasti” ili „izazivanje svađa i nevolja” te se često pritvaraju bez kontakta s vanjskim svijetom na nepoznatim lokacijama, bez pristupa zdravstvenoj skrbi i pravnom zastupanju; budući da se pritvoreni branitelji ljudskih prava i aktivisti katkad drže pod „stambenim nadzorom na određenoj lokaciji”, što predstavlja metodu koja se koristi kako bi se pritvorenicima onemogućili kontakti, tijekom čega se često prijavljuju slučajevi mučenja i lošeg postupanja; budući da Kina i dalje uskraćuje slobodu govora i slobodu davanja informacija, a velik broj novinara, blogera i neovisnih aktivista je u zatvoru; budući da se EU u svojem strateškom okviru za ljudska prava i demokraciju obvezuje da će promicati ljudska prava, demokraciju i vladavinu prava „u svim područjima vanjskog djelovanja EU-a, bez iznimke” i da će EU „postaviti ljudska prava u središte svojih odnosa sa svim trećim zemljama, uključujući strateške partnere”; budući da se sastanci na vrhu EU-a i Kine moraju koristiti kako bi dali konkretne rezultate u području ljudskih prava, osobito u pogledu oslobađanja zatvorenih branitelja ljudskih prava, odvjetnika i aktivista;

| N. | budući da su kineske vlasti katkad onemogućivale diplomatima EU-a da promatraju suđenja ili posjećuju branitelje ljudskih prava, iako je takvo djelovanje u skladu sa smjernicama Europske unije o braniteljima ljudskih prava; |
| --- | --- |

N.

budući da su kineske vlasti katkad onemogućivale diplomatima EU-a da promatraju suđenja ili posjećuju branitelje ljudskih prava, iako je takvo djelovanje u skladu sa smjernicama Europske unije o braniteljima ljudskih prava;

| O. | budući da je Kina uspostavila raširenu državnu arhitekturu digitalnog nadzora, u rasponu od prognostičkog rada policije do proizvoljnog prikupljanja biometrijskih podataka u okruženju u kojemu ne postoje prava na privatnost; |
| --- | --- |

O.

budući da je Kina uspostavila raširenu državnu arhitekturu digitalnog nadzora, u rasponu od prognostičkog rada policije do proizvoljnog prikupljanja biometrijskih podataka u okruženju u kojemu ne postoje prava na privatnost;

| P. | budući da je kineska vlada donijela niz novih zakona, posebno Zakon o državnoj sigurnosti od 1. srpnja 2015., Zakon o suzbijanju terorizma, Zakon o kibersigurnosti i Zakon o upravljanju prekomorskim nevladinim organizacijama, kojima se javni aktivizam i mirno kritiziranje vlade označavaju kao prijetnja državnoj sigurnosti, kojima se pojačava cenzura, nadzor i kontrola pojedinaca i društvenih skupina te kojima se pojedinci odvraćaju od javnoga zalaganja za ljudska prava; |
| --- | --- |

P.

budući da je kineska vlada donijela niz novih zakona, posebno Zakon o državnoj sigurnosti od 1. srpnja 2015., Zakon o suzbijanju terorizma, Zakon o kibersigurnosti i Zakon o upravljanju prekomorskim nevladinim organizacijama, kojima se javni aktivizam i mirno kritiziranje vlade označavaju kao prijetnja državnoj sigurnosti, kojima se pojačava cenzura, nadzor i kontrola pojedinaca i društvenih skupina te kojima se pojedinci odvraćaju od javnoga zalaganja za ljudska prava;

| Q. | budući da Zakon o upravljanju prekomorskim nevladinim organizacijama, koji je stupio na snagu 1. siječnja 2017., predstavlja jedan od najvećih izazova međunarodnim nevladinim organizacijama jer se njime reguliraju sve djelatnosti u Kini koje financiraju međunarodne nevladine organizacije, a pokrajinski sigurnosni dužnosnici glavne su osobe odgovorne za provedbu Zakona o upravljanju prekomorskim nevladinim organizacijama; |
| --- | --- |

Q.

budući da Zakon o upravljanju prekomorskim nevladinim organizacijama, koji je stupio na snagu 1. siječnja 2017., predstavlja jedan od najvećih izazova međunarodnim nevladinim organizacijama jer se njime reguliraju sve djelatnosti u Kini koje financiraju međunarodne nevladine organizacije, a pokrajinski sigurnosni dužnosnici glavne su osobe odgovorne za provedbu Zakona o upravljanju prekomorskim nevladinim organizacijama;

| R. | budući da se novim propisima o vjerskim pitanjima koji su stupili na snagu 1. veljače 2018. još više ograničavaju vjerske skupine i aktivnosti, te ih se prisiljava da se više prilagode partijskoj politici; budući da su novim pravilima ugrožene osobe povezane s vjerskim zajednicama koje nemaju regulirani status u zemlji jer im se nameću novčane kazne kad putuju u inozemstvo radi vjerskog obrazovanja, u najširem smislu, te još više radi hodočašća, koja su predmet kazni koje su višestruko veće od najniže plaće; budući da je vjerska sloboda i sloboda svijesti dosegnula najnižu razinu od početka gospodarskih reformi i otvaranja Kine krajem 70-ih godina 20. stoljeća; budući da se vjerske zajednice suočavaju sa sve većom represijom u Kini, usmjerenom na kršćane u nezakonitim crkvama i crkvama koje odobrava država, koja se manifestira putem zlostavljanja i pritvaranja vjernika, rušenja crkava i represivnim mjerama nad okupljanjima kršćana; |
| --- | --- |

R.

budući da se novim propisima o vjerskim pitanjima koji su stupili na snagu 1. veljače 2018. još više ograničavaju vjerske skupine i aktivnosti, te ih se prisiljava da se više prilagode partijskoj politici; budući da su novim pravilima ugrožene osobe povezane s vjerskim zajednicama koje nemaju regulirani status u zemlji jer im se nameću novčane kazne kad putuju u inozemstvo radi vjerskog obrazovanja, u najširem smislu, te još više radi hodočašća, koja su predmet kazni koje su višestruko veće od najniže plaće; budući da je vjerska sloboda i sloboda svijesti dosegnula najnižu razinu od početka gospodarskih reformi i otvaranja Kine krajem 70-ih godina 20. stoljeća; budući da se vjerske zajednice suočavaju sa sve većom represijom u Kini, usmjerenom na kršćane u nezakonitim crkvama i crkvama koje odobrava država, koja se manifestira putem zlostavljanja i pritvaranja vjernika, rušenja crkava i represivnim mjerama nad okupljanjima kršćana;

| S. | budući da se situacija u Xinjiangu, gdje živi 10 milijuna muslimanskih Ujgura i etničkih Kazahsa, drastično pogoršala, pogotovo od Xijeva uspona na vlast, a potpuna kontrola Xinjianga dobila je status glavnog prioriteta zbog redovitih terorističkih napada u Xinjiangu ili navodno povezanih s Xinjiangom koje provode Ujguri i zbog strateške lokacije Autonomne ujgurske regije Xinjianga u Xijevoj inicijativi „Jedan pojas, jedan put”; budući da je uspostavljen izvansudski program zadržavanja u okviru kojeg se drže deseci tisuća osoba prisiljenih na političko „ponovno obrazovanje”, kao i razvoj sofisticirane mreže invazivnog digitalnog nadzora, uključujući tehnologiju prepoznavanja lica i prikupljanja podataka, masovno raspoređivanje policije i stroga ograničenja vjerskih praksi te ujgurskog jezika i običaja; |
| --- | --- |

S.

budući da se situacija u Xinjiangu, gdje živi 10 milijuna muslimanskih Ujgura i etničkih Kazahsa, drastično pogoršala, pogotovo od Xijeva uspona na vlast, a potpuna kontrola Xinjianga dobila je status glavnog prioriteta zbog redovitih terorističkih napada u Xinjiangu ili navodno povezanih s Xinjiangom koje provode Ujguri i zbog strateške lokacije Autonomne ujgurske regije Xinjianga u Xijevoj inicijativi „Jedan pojas, jedan put”; budući da je uspostavljen izvansudski program zadržavanja u okviru kojeg se drže deseci tisuća osoba prisiljenih na političko „ponovno obrazovanje”, kao i razvoj sofisticirane mreže invazivnog digitalnog nadzora, uključujući tehnologiju prepoznavanja lica i prikupljanja podataka, masovno raspoređivanje policije i stroga ograničenja vjerskih praksi te ujgurskog jezika i običaja;

| T. | budući da se stanje u Tibetu tijekom posljednjih nekoliko godina pogoršalo unatoč gospodarskom rastu i razvoju infrastrukture jer je kineska vlada ograničila cijeli niz ljudskih prava uz izgovor sigurnosti i stabilnosti te neprestano poduzima napade na tibetanski identitet i kulturu; budući da su mjere nadzora i kontrole, kao i proizvoljna pritvaranja, slučajevi mučenja i lošeg postupanja, pojačane tijekom posljednjih nekoliko godina; budući da je kineska vlada u Tibetu stvorila okruženje u kojemu ne postoje ograničenja nadležnosti države, u kojemu prevladava strah, a svaki aspekt javnog i privatnog života strogo se kontrolira i regulira; budući da se u Tibetu svaki oblik nenasilnog neslaganja ili kritike državnih politika u pogledu etničkih ili vjerskih manjina može smatrati težnjom ka odcjepljenju, zbog čega je takvo ponašanje kriminalizirano; budući da je danas pristup stranaca Autonomnoj regiji Tibetu ograničeniji no ikad, što vrijedi i za građane EU-a, a osobito za novinare, diplomate i druge neovisne promatrače, a još je teži za građane EU-a tibetanskog podrijetla; budući da u posljednjih nekoliko godina nije ostvaren napredak u rješavanju tibetske krize s obzirom na to da je posljednji krug mirovnih pregovora održan 2010.; budući da je pogoršanje humanitarne situacije u Tibetu dovelo do povećanja broja slučajeva samožrtvovanja, pri čemu je od 2009. zabilježeno 156 takvih slučajeva; |
| --- | --- |

T.

budući da se stanje u Tibetu tijekom posljednjih nekoliko godina pogoršalo unatoč gospodarskom rastu i razvoju infrastrukture jer je kineska vlada ograničila cijeli niz ljudskih prava uz izgovor sigurnosti i stabilnosti te neprestano poduzima napade na tibetanski identitet i kulturu; budući da su mjere nadzora i kontrole, kao i proizvoljna pritvaranja, slučajevi mučenja i lošeg postupanja, pojačane tijekom posljednjih nekoliko godina; budući da je kineska vlada u Tibetu stvorila okruženje u kojemu ne postoje ograničenja nadležnosti države, u kojemu prevladava strah, a svaki aspekt javnog i privatnog života strogo se kontrolira i regulira; budući da se u Tibetu svaki oblik nenasilnog neslaganja ili kritike državnih politika u pogledu etničkih ili vjerskih manjina može smatrati težnjom ka odcjepljenju, zbog čega je takvo ponašanje kriminalizirano; budući da je danas pristup stranaca Autonomnoj regiji Tibetu ograničeniji no ikad, što vrijedi i za građane EU-a, a osobito za novinare, diplomate i druge neovisne promatrače, a još je teži za građane EU-a tibetanskog podrijetla; budući da u posljednjih nekoliko godina nije ostvaren napredak u rješavanju tibetske krize s obzirom na to da je posljednji krug mirovnih pregovora održan 2010.; budući da je pogoršanje humanitarne situacije u Tibetu dovelo do povećanja broja slučajeva samožrtvovanja, pri čemu je od 2009. zabilježeno 156 takvih slučajeva;

| U. | budući da je Državno vijeće Narodne Republike Kine 10. lipnja 2014. objavilo bijelu knjigu o provedbi politike „jedna zemlja, dva sustava” u Hong Kongu, u kojoj je istaknuto da je autonomija Posebnog upravnog područja Hong Konga na koncu podložna odobrenju središnje vlasti Narodne Republike Kine; budući da je tijekom godina narod Hong Konga svjedočio masovnim prosvjedima u prilog demokraciji, slobodi medija i potpunoj provedbi Temeljnog zakona; budući da je tradicionalna otvorenost hongkonškog društva utrla put razvoju istinskog i nezavisnog civilnog društva koje aktivno i konstruktivno sudjeluje u javnom životu Posebnog upravnog područja Hong Konga; |
| --- | --- |

U.

budući da je Državno vijeće Narodne Republike Kine 10. lipnja 2014. objavilo bijelu knjigu o provedbi politike „jedna zemlja, dva sustava” u Hong Kongu, u kojoj je istaknuto da je autonomija Posebnog upravnog područja Hong Konga na koncu podložna odobrenju središnje vlasti Narodne Republike Kine; budući da je tijekom godina narod Hong Konga svjedočio masovnim prosvjedima u prilog demokraciji, slobodi medija i potpunoj provedbi Temeljnog zakona; budući da je tradicionalna otvorenost hongkonškog društva utrla put razvoju istinskog i nezavisnog civilnog društva koje aktivno i konstruktivno sudjeluje u javnom životu Posebnog upravnog područja Hong Konga;

| V. | budući da oprečna politička zbivanja u Narodnoj Republici Kini i Tajvanu, obilježena sve autoritarnijim i nacionalističkim jednostranačkim režimom s jedne strane i višestranačkom demokracijom s druge strane, povećavaju opasnost od eskalacije odnosa Kine i Tajvana; budući da EU poštuje politiku „jedne Kine” u pogledu Tajvana i podržava načelo „jedna zemlja, dva sustava” u pogledu Hong Konga; |
| --- | --- |

V.

budući da oprečna politička zbivanja u Narodnoj Republici Kini i Tajvanu, obilježena sve autoritarnijim i nacionalističkim jednostranačkim režimom s jedne strane i višestranačkom demokracijom s druge strane, povećavaju opasnost od eskalacije odnosa Kine i Tajvana; budući da EU poštuje politiku „jedne Kine” u pogledu Tajvana i podržava načelo „jedna zemlja, dva sustava” u pogledu Hong Konga;

| W. | budući da su Kina i Zajednica naroda jugoistočne Azije (ASEAN) nakon više od tri godine razgovora u kolovozu 2017. postigle dogovor o okviru od jedne stranice koji će služiti kao temelj za buduće rasprave o kodeksu ponašanja za sve partije u Južnom kineskom moru; budući da je osporavano kinesko prisvajanje zemljišta u otočju Spratly uvelike dovršeno, ali je prošle godine nastavljeno na otocima Paracel na sjeveru; |
| --- | --- |

W.

budući da su Kina i Zajednica naroda jugoistočne Azije (ASEAN) nakon više od tri godine razgovora u kolovozu 2017. postigle dogovor o okviru od jedne stranice koji će služiti kao temelj za buduće rasprave o kodeksu ponašanja za sve partije u Južnom kineskom moru; budući da je osporavano kinesko prisvajanje zemljišta u otočju Spratly uvelike dovršeno, ali je prošle godine nastavljeno na otocima Paracel na sjeveru;

| X. | budući da i Kina postaje sve aktivniji i važniji vanjski sudionik na Bliskom istoku zbog svojih očitih gospodarskih, sigurnosnih i geopolitičkih interesa; |
| --- | --- |

X.

budući da i Kina postaje sve aktivniji i važniji vanjski sudionik na Bliskom istoku zbog svojih očitih gospodarskih, sigurnosnih i geopolitičkih interesa;

| Y. | budući da Kina u sve većoj mjeri pruža službenu razvojnu pomoć i postaje važan sudionik u razvojnoj politici, čime se pruža prijeko potreban poticaj razvojnoj politici, ali istodobno stvara zabrinutost u pogledu lokalne odgovornosti za projekte; |
| --- | --- |

Y.

budući da Kina u sve većoj mjeri pruža službenu razvojnu pomoć i postaje važan sudionik u razvojnoj politici, čime se pruža prijeko potreban poticaj razvojnoj politici, ali istodobno stvara zabrinutost u pogledu lokalne odgovornosti za projekte;

| Z. | budući da prisutnost i ulaganja Kine u Africi sve više rastu, što je dovelo do eksploatacije prirodnih resursa, često bez savjetovanja s lokalnim stanovništvom; |
| --- | --- |

Z.

budući da prisutnost i ulaganja Kine u Africi sve više rastu, što je dovelo do eksploatacije prirodnih resursa, često bez savjetovanja s lokalnim stanovništvom;

| 1. | ponovno ustvrđuje da je strateško partnerstvo EU-a i Kine jedno od najvažnijih partnerstava za EU i da i dalje postoji mnogo veći potencijal za produbljenje tog odnosa i za daljnju suradnju na međunarodnoj sceni; naglašava važnost jačanja suradnje i koordinacije u području globalnog upravljanja i međunarodnih institucija, osobito na razini UN-a i skupine G20; naglašava da u složenom, globaliziranom i višestruko polariziranom svijetu u kojem je Kina postala odlučujući gospodarski i politički sudionik EU mora održavati mogućnosti za konstruktivan dijalog i suradnju s tom zemljom te mora promicati sve potrebne reforme u područjima od zajedničkog interesa; podsjeća Kinu na njezine međunarodne obveze i odgovornosti u pogledu pridonošenja miru i globalnoj sigurnosti u svojstvu stalnog člana Vijeća sigurnosti UN-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da se sveobuhvatno Strateško partnerstvo između EU-a i Kine temelji na zajedničkoj posvećenosti otvorenosti i zajedničkom radu u okviru međunarodnog sustava utemeljenog na pravilima; naglašava da su obje strane posvećene uspostavi transparentnog, pravednog i pravičnog sustava globalnog upravljanja te dijele odgovornost za promicanje mira, blagostanja i održivog razvoja; podsjeća da odnos EU-a s Kinom treba biti principijelan, praktičan i pragmatičan, uz poštovanje svojih interesa i vrijednosti; izražava zabrinutost da su zbog sve većeg značaja Kine u globalnom gospodarstvu i politici do kojeg je došlo tijekom posljednjeg desetljeća ugrožene zajedničke obveze koje čine srž odnosa EU-a i Kine; naglašava odgovornosti Kine kao svjetske sile i poziva vlasti da se pobrinu da se u svim okolnostima poštuju međunarodno pravo, demokracija, ljudska prava i temeljne slobode, u skladu s Poveljom UN-a i Općom deklaracijom o ljudskim pravima i drugim međunarodnim instrumentima koje je Kina potpisala ili ratificirala; poziva Vijeće, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisiju da zajamče da se suradnja EU-a i Kine temelji na vladavini prava, univerzalnosti ljudskih prava, međunarodnim obvezama u pogledu ljudskih prava koje su preuzele obje strane i obvezi napretka prema postizanju najvišeg standarda zaštite ljudskih prava; ističe da valja ojačati uzajamnost, jednake uvjete i pošteno tržišno natjecanje u svim područjima suradnje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je za suočavanje s globalnim i regionalnim izazovima, kao što su sigurnost, razoružanje, neširenje nuklearnog oružja, borba protiv terorizma i kiberprostor, suradnja u pogledu mira, klimatskih promjena, energetike, oceana i učinkovitosti resursa, krčenja šuma, nezakonite trgovine divljom faunom i florom, migracija, globalnog zdravlja, razvoja i borbe protiv uništavanja nalazišta kulturne baštine i pljački i trgovine nezakonitim antikvitetima, potrebno istinsko partnerstvo između EU-a i Kine; snažno potiče EU da iskoristi predanost Kine suočavanju s globalnim problemima kao što su klimatske promjene i da dodatno proširi uspješnu suradnju s Kinom u području očuvanja mira, s obzirom na to da je ta zemlja među najvećim doprinositeljima proračunu UN-a, a sve više i mirovnim operacijama UN-a u pogledu postrojbi, na druga područja od zajedničkog interesa, uz promicanje multilateralizma i globalnog upravljanja koje se temelji na poštovanju međunarodnog prava, uključujući međunarodno humanitarno pravo i pravo u području ljudskih prava; u tom pogledu pozdravlja uspješnu suradnju u borbi protiv piratstva koja se od 2011. vodi u Adenskom zaljevu; poziva EU i njegove države članice da aktivno promiču svoje gospodarske i političke interese i da brane vrijednosti i načela EU-a; ističe da je multilateralizam jedna od temeljnih vrijednosti EU-a u pogledu globalnog upravljanja i da se mora aktivno štititi pri suradnji s Kinom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da Zajednička komunikacija Visoke predstavnice i Komisije pod nazivom „Elementi za novu strategiju EU-a za Kinu” i zaključci Vijeća od 18. srpnja 2016. donose politički okvir suradnje EU-a s Kinom tijekom sljedećih godina; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da je Vijeće zaključilo da će države članice, Visoka predstavnica i Komisija u održavanju svojih odnosa s Kinom međusobno surađivati kako bi zajamčili dosljednost s pravom, pravilima i politikama EU-a te da ukupni ishod bude koristan za EU u cjelini; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da Kina, kako nastavlja rasti i integrirati se u globalno gospodarstvo putem svoje politike „izlaska” najavljene 2001., nastoji povećati svoj pristup europskom tržištu za kinesku robu i usluge te tehnologiji i znanju radi pružanja potpore planovima kao što je „Proizvedeno u Kini 2025.”, te ojačati svoj politički i diplomatski utjecaj u Europi; ističe da su te ambicije osobito ojačane nakon globalne financijske krize 2008., koja je oblikovala novu dinamiku u odnosima EU-a i Kine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice koje sudjeluju u formatu 16 + 1 da osiguraju da njihovo sudjelovanje u tom formatu omogućuje jednoglasnost EU-a u odnosu s Kinom; poziva spomenute države članice da provode pouzdanu analizu i nadzor predloženih infrastrukturnih projekata u kojima će sudjelovati svi dionici i da zajamče da neće kompromitirati nacionalne i europske interese radi kratkoročne financijske potpore i dugoročnog obvezivanja na sudjelovanje Kine u strateškim infrastrukturnim projektima i njezin potencijalno veći politički utjecaj, čime bi se dovela u opasnost zajednička stajališta EU-a o Kini; svjestan je sve većeg utjecaja Kine na infrastrukturu i tržišta zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u; ističe da je važno održavati transparetnost formata pozivanjem institucija EU-a na svoje sastanke i potpunim obavještavanjem institucija EU-a o svojim aktivnostima kako bi se osiguralo da su svi relevantni aspekti u skladu s politikom i zakonodavstvom EU-a te da pružaju jednake koristi i mogućnosti svim stranama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primjećuje interes koji je Kina pokazala za ulaganja u stratešku infrastrukturu u Europi; zaključuje da kineska vlada koristi inicijativu „Jedan pojas, jedan put” kao vrlo djelotvoran narativni okvir za elemente svoje vanjske politike i da u svjetlu tih događanja valja ojačati nastojanja javne diplomacije EU-a; podržava poziv Kini da poštuje načela transparentnosti u javnoj nabavi, kao i ekološke i socijalne standarde; poziva sve države članice EU-a da pruže potporu reakcijama EU-a u području javne diplomacije; predlaže da se podaci o svim kineskim ulaganjima u infrastrukturu u državama članicama EU-a i zemljama koje su u postupku pregovora o pridruživanju EU-u dijele s institucijama EU-a i drugim državama članicama; podsjeća da su ta ulaganja dio sveobuhvatne strategije kojom se nastoji postići da poduzeća koja kontrolira ili financira kineska država preuzmu kontrolu nad sektorom bankarstva i energetike, kao i nad drugim opskrbnim lancima; ističe šest sveobuhvatnih izazova inicijative „Jedan pojas, jedan put”: multilateralni pristup upravljanju inicijativom „Jedan pojas, jedan put”, zapošljava se vrlo malo lokalne radne snage, sudjelovanje izvođača iz zemlje primateljice i treće zemlje izrazito je ograničeno (otprilike 86 % projekata u okviru inicijative „Jedan pojas, jedan put” obuhvaća kineske izvođače), građevinski materijal i oprema uvoze se iz Kine, natječaji su netransparentni i postoji mogućnost da se koriste kineske norme umjesto međunarodnih normi; inzistira na tome da inicijativa „Jedan pojas, jedan put” mora obuhvaćati mehanizme zaštite ljudskih prava i vjeruje da je iznimno važan potpuno transparentan razvoj sinergija i projekata u koji su uključeni svi dionici te koji je u skladu sa zakonodavstvom EU-a, a istovremeno treba nadopunjavati politike i projekte EU-a kako bi sve zemlje duž planiranih ruta mogle ostvariti korist; pozdravlja osnivanje Platforme povezivosti EU-a i Kine, kojom se promiče suradnja u prometnoj infrastrukturi na cijelom euroazijskom kontinentu; sa zadovoljstvom primjećuje da je utvrđeno nekoliko infrastrukturnih projekata te ističe da bi se projekti trebali provesti na temelju ključnih načela, kao što su promicanje socioekonomski i okolišno održivih projekata, zemljopisne ravnoteže i jednakih uvjeta među ulagačima i promicateljima projekta, kao i transparentnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sa zadovoljstvom prima na znanje da je politika EU-a o Kini dio sveobuhvatnog političkog pristupa azijsko-pacifičkoj regiji te se njome uvelike iskorištavaju i poštuju bliski odnosi EU-a s partnerima kao što su SAD, Japan, Južna Koreja, zemlje ASEAN-a, Australija i Novi Zeland; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da suradnja EU-a i Kine treba biti više usmjerena na ljude i donositi više stvarnih koristi za građane radi izgradnje uzajamnog povjerenja i razumijevanja; poziva EU i Kinu da ostvare obećanja donesena povodom 4. dijaloga među narodima na visokoj razini između EU-a i Kine održanog 2017. i da promiču više interakcija među ljudima, primjerice jačanjem kulturne suradnje u području obrazovanja, osposobljavanja, ravnopravnosti spolova i mladih te zajedničkih inicijativa u području razmjena među ljudima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | skreće pozornost na potrebu za većom potporom studentima i znanstvenicima iz Kine koji su u Europi kako bi bili manje izloženi pritiscima kineskih vlasti, koje od njih žele da se međusobno nadziru i da postanu oruđe kineske države, te naglašava važnost opreznog ispitivanja znatnog financiranja akademskih institucija diljem Europe iz kopnenog dijela Kine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja ishod 4. dijaloga među narodima na visokoj razini između EU-a i Kine, koji se održao 13. i 14. studenoga 2017. u Šangaju; ističe da se dijalogom među narodima na visokoj razini treba pomoći u izgradnji uzajamnog povjerenja i konsolidaciji međukulturnog razumijevanja između EU-a i Kine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja inicijativu „2018. – godina turizma EU-a i Kine” (ECTY); naglašava da, osim svog gospodarskog značaja, ta inicijativa predstavlja dobar primjer kulturne diplomacije EU-a u okviru strateškog partnerstva EU-a i Kine, kao i način stvaranja boljeg razumijevanja između europskih naroda i kineskog naroda; ističe da se inicijativa „2018. – godina turizma EU-a i Kine” podudara s Europskom godinom kulturne baštine i da sve veći broj kineskih turista izrazito poštuje kulturno bogatstvo Europe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice EU-a da hitno i odlučno ojačaju suradnju i jedinstvo u pogledu svojih politika o Kini, uključujući u forumima UN-a, s obzirom na to da EU prvi put u povijesti nije dao zajedničku izjavu o stanju u području ljudskih prava u Kini na sastanku Vijeća UN-a za ljudska prava održanom u Ženevi u lipnju 2017.; snažno se zalaže za to da se iskoristi znatno bolji kolektivni pregovarački položaj Europe u odnosu s Kinom te da Europa brani svoje demokracije kako bi se bolje suočila sa sustavnim nastojanjima Kine da utječe na europske političare i civilno društvo radi oblikovanja mišljenja koje više vodi ostvarenju kineskih strateških interesa; u tom pogledu poziva veće države članice da iskoriste svoj politički i gospodarski utjecaj na Kinu za promicanje interesa EU-a; zabrinut je da Kina pokušava utjecati i na obrazovne i akademske ustanove te na njihove planove i programe; predlaže da EU i države članice podupiru visokokvalitetne europske skupine za strateško promišljanje o Kini kako bi se zajamčila dostupnost neovisnih stručnih savjeta za strateško usmjerivanje i odlučivanje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da promicanje ljudskih prava i vladavine prava mora biti ključan dio suradnje EU-a i Kine; oštro osuđuje aktualno uznemiravanje, proizvoljna uhićenja i progon branitelja ljudskih prava, odvjetnika, novinara, blogera, akademika i branitelja radničkih prava i njihovih obitelji bez pravičnog postupka, uključujući strane državljane kontinentalnog dijela Kine i u inozemstvu; naglašava da su dinamično civilno društvo i rad branitelja ljudskih prava ključni za otvoreno i napredno društvo; naglašava da je važno da EU čvrsto djeluje u svrhu promicanja potpunog poštovanja ljudskih prava u kontekstu svojeg odnosa s Kinom, koncentrirajući se na neposredne rezultate, primjerice da se zaustavi represija vlade nad braniteljima ljudskih prava, akterima iz civilnog društva i disidentima, da se zaustavi svako sudsko uznemiravanje i zastrašivanje tih osoba, da se odmah i bezuvjetno puste na slobodu svi politički zatvorenici, uključujući građane EU-a, na srednjoročne/dugoročne rezultate kao što su pravne i političke reforme u skladu s međunarodnim pravom u području ljudskih prava, te da razvije, provodi i nastavi prilagođavati strategiju zadržavanja vidljivosti djelovanja EU-a u području ljudskih prava u Kini, uključujući strategiju o javnim komunikacijama; ustraje u tome da se diplomate EU-a i država članica ne smije sprečavati ni ometati u provedbi smjernica Europske unije o braniteljima ljudskih prava; obvezuje se na to da EU mora dati prednost pružanju zaštite i podrške ugroženim braniteljima ljudskih prava; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU i njegove države članice na provođenje ambicioznije, ujedinjenije i transparentnije politike u pogledu ljudskih prava u Kini i da se uvelike savjetuju s civilnim društvom i surađuju s njime, osobito uoči sastanaka na visokoj razini i dijaloga o ljudskim pravima; naglašava da je EU u 35. krugu dijaloga EU-a i Kine o ljudskim pravima istaknuo sve lošije stanje građanskih i političkih prava u Kini, uključujući ograničenja slobode izražavanja; poziva Kinu da djeluje u pogledu pitanja iznesenih u okviru dijaloga o ljudskim pravima, da ispuni svoje međunarodne obveze i da poštuje vlastite ustavne zaštitne mehanizme za poštovanje vladavine prava; ustraje u održavanju redovitog dijaloga o ljudskim pravima na visokoj razini, usmjerenog na rezultate; zabrinut je zbog toga što ocjena dijaloga o ljudskim pravima s Kinom nikad nije objavljena i nikad nije bila dostupna neovisnim skupinama iz Kine; poziva Europsku uniju da utvrdi jasna mjerila napretka, da zajamči više transparentnosti i da u raspravu uključi neovisne kineske aktiviste; poziva EU i njegove države članice da objave, prikupe i razmotre sve vrste uznemiravanja u pogledu vize (kasno izdavanje ili neizdavanje vize ili zabranjen pristup vizi bez razloga i pritisak kineskih vlasti tijekom provedbe procesa u obliku „intervjua” s kineskim sugovornicima koji se ne žele identificirati) koje se odnosi na znanstvenike, novinare ili članove organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ozbiljno je zabrinut zbog zaključaka izvješća Kluba stranih dopisnika u Kini za 2017. u kojima se navodi da je kineska vlada pojačala pokušaje da uskrati ili ograniči pristup stranim novinarima u velik dio te zemlje i povećala korištenje postupka produljenja vize kao način vršenja pritiska na nepoželjne dopisnike i medijske organizacije; snažno potiče EU i njegove države članice da od kineskih tijela vlasti zahtijevaju recipročnost u pogledu slobode tiska i upozorava na pritisak koji vanjski dopisnici doživljavaju u svojim matičnim zemljama s obzirom na to da se kineski diplomati obraćaju sjedištima medija kako bi kritizirali rad izvjestitelja na terenu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da je Narodna Republika Kina drugi trgovinski partner EU-a po veličini te da je EU najveći trgovinski partner Kine; ističe stalan rast trgovine između njih, ali smatra da bilanca trgovine robom preteže u korist Narodne Republike Kine; poziva na kooperacijski pristup i konstruktivan stav kako bi se učinkovito riješila zabrinjavajuća pitanja i iskoristio veliki potencijal trgovine između EU-a i Narodne Republike Kine; poziva Komisiju da pojača suradnju i dijalog s Narodnom Republikom Kinom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prima na znanje zaključke nedavnih istraživanja prema kojima je Kina od 2008. u Europi stekla imovinu vrijednu 318 milijardi USD; napominje da ta brojka ne obuhvaća nekoliko spajanja, ulaganja i zajedničke pothvate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da je Narodna Republika Kina važan igrač u svjetskoj trgovini i da bi veliko tržište te zemlje u načelu moglo biti dobra prilika za EU i europska poduzeća, posebno u aktualnom kontekstu svjetske trgovine; podsjeća da se kineska trgovačka društva, uključujući poduzeća u državnom vlasništvu, koriste široko otvorenim tržištima u EU-u; potvrđuje izvanredne rezultate Narodne Republike Kine u izdizanju stotina milijuna građana iz siromaštva tijekom prethodna četiri desetljeća; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da se izlazna izravna strana ulaganja EU-a u Narodnu Republiku Kinu od 2012. jednakomjerno smanjuju, posebno u tradicionalnom proizvodnom sektoru, s usporednim porastom u ulaganjima u usluge visoke tehnologije, komunalne usluge te poljoprivredne i građevinske usluge, dok ulaganja Narodne Republike Kine u EU tijekom prošlih godina eksponencijalno rastu; potvrđuje da je Narodna Republika Kina od 2016. neto ulagač u EU; prima na znanje činjenicu da je 2017. godine 68 % kineskih ulaganja u Europu dolazilo iz poduzeća u državnom vlasništvu; zabrinut je zbog akvizicija u organizaciji države koje bi mogle ometati europske strateške interese, ciljeve javne sigurnosti, konkurentnost i zapošljavanje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja prijedlog Komisije o mehanizmu provjere stranih izravnih ulaganja u područjima sigurnosti i javnog reda, što je jedan od pokušaja EU-a da se prilagodi globalnom okružju koje se mijenja, bez konkretnog usmjeravanja na ijednog od međunarodnih trgovinskih partnera EU-a; upozorava da taj mehanizam ne bi trebao dovesti do prikrivenoga protekcionizma; ipak poziva na njegovo brzo donošenje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja činjenicu da se predsjednik Xi Jinping obvezao na daljnje otvaranje kineskoga tržišta stranim ulagačima i na poboljšanje ulagačkog okružja, na dovršenje preispitivanja negativnog popisa o stranim ulaganjima i ukidanje ograničenja za europska poduzeća te na jačanje zaštite prava intelektualnog vlasništva i izjednačavanje uvjeta natjecanja tako što će kinesko tržište postati transparentnije i bolje uređeno; poziva na ispunjavanje tih obveza; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno ističe važnost obustave svih diskriminirajućih praksi prema stranim ulagačima; u tom smislu podsjeća da će takve reforme biti od koristi i za kineska i za europska poduzeća, osobito mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća (MSP-ove); |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da promiče novu Opću uredbu Unije o zaštiti podataka kao zlatni standard u svojim trgovinskim odnosima s Kinom; ističe potrebu za sustavnim dijalogom s Kinom i drugim partnerima WTO-a o regulatornim zahtjevima koji se odnose na digitalizaciju naših gospodarstava i njezin višestruki učinak na trgovinu, proizvodne lance, prekogranične digitalne usluge, 3D tisak, obrasce potrošnje, plaćanja, poreze, zaštitu osobnih podataka, pitanja imovinskih prava, pružanje i zaštitu audiovizualnih usluga, medije i međuljudske kontakte; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Narodnu Republiku Kinu da ubrza proces pristupanja Sporazumu WTO-a o javnoj nabavi i da dostavi ponudu o pristupanju kako bi europskim poduzećima dala pristup svojem tržištu na jednakoj osnovi kao i pristup koji kineska poduzeća već imaju u EU-u; žali zbog činjenice da je kinesko tržište javne nabave i dalje uvelike zatvoreno za strane dobavljače, pri čemu europska poduzeća trpe diskriminaciju i nedostatan pristup kineskom tržištu; poziva Narodnu Republiku Kinu da europskim poduzećima i radnicima dopusti nediskriminirajući pristup javnoj nabavi; poziva Vijeće da brzo donese međunarodni instrument za javnu nabavu; poziva Komisiju da bude na oprezu u pogledu ugovora sklopljenih sa stranim poduzećima za koja se sumnja da provode dampinške prakse i da prema potrebi poduzme mjere; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva na koordiniranu suradnju s Narodnom Republikom Kinom u pogledu inicijative „Jedan pojas, jedan put” na temelju recipročnosti, održivog razvoja, dobrog upravljanja te otvorenih i transparentnih pravila, posebno u vezi s javnom nabavom; u tom smislu žali zbog činjenice da memorandumom o razumijevanju koji su potpisali Europski investicijski fond i kineski Fond Puta svile i onim koji su potpisali Europska investicijska banka (EIB), Azijska razvojna banka, Azijska banka za ulaganja u infrastrukturu, Europska banka za obnovu i razvoj, Nova razvojna banka i Svjetska banka još nije poboljšano poslovno okružje za europska poduzeća i radnike; žali zbog nepostojanja stručnih procjena utjecaja održivosti u raznim projektima koji se odnose na inicijativu „Jedan pojas, jedan put” te ističe važnost kvalitete ulaganja, posebno s obzirom na pozitivne učinke na zapošljavanje, radnička prava, ekološki prihvatljivu proizvodnju i ublažavanje klimatskih promjena, u skladu s multilateralnim upravljanjem i međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podupire aktualne pregovore o sveobuhvatnom sporazumu o ulaganjima između EU-a i Narodne Republike Kine započete 2013. i poziva Narodnu Republiku Kinu da se više angažira u tom procesu; poziva obje strane da ulože veće napore kako bi se postigao napredak u pregovorima, koji su usmjereni na ostvarenje uistinu jednakih uvjeta za europska poduzeća i radnike te kako bi se zajamčila recipročnost u pristupu tržištima, a cilj im je uspostava posebnih odredbi o MSP-ovima i javnoj nabavi; poziva obje strane da k tomu iskoriste priliku koju pruža sporazum o ulaganjima i da povećaju suradnju u području prava okoliša i radničkih prava te da u tekst uvrste poglavlje o održivom razvoju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća da se trgovačka društva iz EU-a suočavaju s rastućim brojem restriktivnih mjera u pogledu pristupa tržištu u Narodnoj Republici Kini zbog obveza zajedničkog pothvata u nekoliko industrijskih sektora i dodatnih diskriminirajućih tehničkih zahtjeva, uključujući prisilnu lokalizaciju podataka i otkrivanje izvornoga koda, te regulatornih pravila za poduzeća u stranom vlasništvu; u tom pogledu pozdravlja Priopćenje o nekoliko mjera za promicanje daljnjeg otvaranja i aktivnog korištenja vanjskih ulaganja koje je 2017. objavilo Državno vijeće Narodne Republike Kine, ali žali zbog nepostojanja vremenskog okvira za postizanje tih ciljeva; stoga poziva kineske vlasti da brzo ispune te obveze; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva EU i njegove države članice i Kinu da pojačaju suradnju radi izgradnje kružnih gospodarstava jer je ta hitna potreba još vidljivija nakon legitimne odluke Kine o zabrani uvoza plastičnog otpada iz Europe; poziva oba partnera da pojačaju gospodarsku i tehnološku suradnju kako bi se spriječilo da globalni lanci proizvodnje, trgovina i promet te usluge u turizmu prouzroče neprihvatljivo gomilanje plastičnog onečišćenja u našim oceanima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Narodnu Republiku Kinu da nastoji nositi odgovornu ulogu na svjetskoj pozornici, uz potpuno razumijevanje odgovornosti koje proizlaze iz njezine gospodarske prisutnosti i uspješnosti u trećim zemljama i na svjetskim tržištima, uključujući pružanje aktivne potpore multilateralnom trgovinskom sustavu temeljenom na pravilima i u okviru WTO-a; smatra da bi u aktualnom kontekstu globalnih vrijednosnih lanaca povećane tenzije u međunarodnoj trgovini trebalo riješiti pregovorima uz ponavljanje potrebe da se primijene multilateralna rješenja; u tom pogledu poziva na ispunjenje obveza uvrštenih u Protokol o pristupanju Narodne Republike Kine WTO-u i na zaštitu operativnih mehanizama u njemu; ističe obveze o obavješćivanju i transparentnosti koje proizlaze iz sporazuma WTO-a u pogledu subvencija i izražava zabrinutost zbog aktualne prakse izravnog ili neizravnog subvencioniranja kineskih trgovačkih društava; poziva na koordinaciju s glavnim trgovinskim partnerima EU-a o zajedničkim naporima i mjerama za rješavanje i uklanjanje tržišnih poremećaja koje izaziva država i koji utječu na svjetsku trgovinu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žali zbog činjenice da unatoč dovršenju postupka reforme metodologije izračuna europskih antidampinških pristojbi Narodna Republika Kina još nije povukla svoj predmet protiv EU-a pred žalbenim tijelom WTO-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | izražava zabrinutost zbog sve oštrijih carinskih mjera koje poduzimaju Narodna Republika Kina i Sjedinjene Američke Države; |
| --- | --- |

33.

| 34. | izražava zabrinutost zbog brojnih ograničenja s kojima se europska trgovačka društva, a posebno mikropoduzeća i MSP-ovi, i dalje suočavaju u Narodnoj Republici Kini, uključujući katalog stranih ulaganja za 2017. i Negativni popis slobodne trgovinske zone iz 2017., te u sektorima obuhvaćenima planom „Proizvedeno u Kini 2025.”; poziva na brzo smanjenje tih ograničenja kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal suradnje i sinergije između programa za industriju 4.0 u Europi i strategije „Proizvedeno u Kini 2025.” s obzirom na to da je potrebno restrukturirati naše proizvodne sektore u smjeru inteligentne proizvodnje, što uključuje suradnju u razvoju i definiranju odgovarajućih industrijskih normi na multilateralnim forumima; podsjeća na važnost smanjivanja državnih subvencija u Narodnoj Republici Kini; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Narodnu Republiku Kinu da prestane sve više uvjetovati pristup tržištu prisilnim prijenosima tehnologije, kako je navedeno u dokumentu o stajalištu Gospodarske komore EU-a o Kini iz 2017.; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva na ponovni početak pregovora o Sporazumu o ekološkim dobrima nadogradnjom na uspješnu suradnju između EU-a i Narodne Republike Kine u borbi protiv klimatskih promjena i na snažnu zajedničku predanost provedbi Pariškog sporazuma; naglašava trgovinski potencijal tehnološke suradnje u području čiste tehnologije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sa zabrinutošću prima na znanje zaključke izvješća Komisije o zaštiti i provedbi prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama, u kojem se Narodna Republika Kina izdvaja kao glavni izvor zabrinutosti; ponavlja da je potrebno zajamčiti zaštitu europskoga gospodarstva temeljenog na znanju; poziva Narodnu Republiku Kinu da se bori protiv toga da se kineska trgovačka društva nezakonito koriste europskim licencijama; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da osigura prisutnost Europske unije na Međunarodnom sajmu uvoza u Kini, koji će se održati u Šangaju u studenome 2018. te da posebno MSP-ovima pruži priliku da prikažu svoj rad; poziva Komisiju da stupi u kontakt s gospodarskim komorama, posebno u državama članicama koje trenutačno manje sudjeluju u trgovini s Kinom, radi promicanja te prilike; |
| --- | --- |

38.

| 39. | izražava zabrinutost zbog državnih mjera Narodne Republike Kine koje su dovele do poremećaja u trgovini, uključujući industrijsku prekapacitiranost u sektoru sirovina kao što su, među ostalima, sektori čelika i aluminija; podsjeća na obveze preuzete na prvom ministarskom sastanku Svjetskog foruma o višku kapaciteta u industriji čelika 2017. koje se odnose na suzdržavanje od davanja subvencija kojima se narušava tržište, ali žali zbog toga što kineska delegacija nije predočila podatke o kapacitetima; poziva Narodnu Republiku Kinu da ispuni svoju obvezu utvrđivanja i otkrivanja podataka o svojim subvencijama i mjerama potpore za industriju čelika i aluminija; svjestan je veze između svjetske industrijske prekapacitiranosti i porasta broja protekcionističkih trgovinskih mjera te i dalje snažno potiče multilateralnu suradnju radi rješavanja strukturnih problema koji stoje iza prekapacitiranosti; pozdravlja predloženo trostrano djelovanje SAD-a, Japana i EU-a na razini WTO-a; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe važnost ambicioznog sporazuma o oznakama zemljopisnog podrijetla između EU-a i Narodne Republike Kine koji bi počivao na najvišim međunarodnim normama te pozdravlja zajedničku najavu EU-a i Narodne Republike Kine iz 2017. o popisu 200 kineskih i europskih oznaka zemljopisnog podrijetla o čijoj će se zaštiti pregovarati; međutim smatra da je, s obzirom na to da su pregovori započeli 2010., popis vrlo skroman ishod te žali zbog nedovoljnog napretka u tom pogledu; poziva na rani završetak pregovora i snažno potiče obje strane da razmotre održavanje predstojećeg sastanka na vrhu EU-a i Narodne Republike Kine kao dobru priliku za postizanje učinkovita napretka u tu svrhu; ponovno ističe potrebu za daljnjom suradnjom u području sanitarnih i fitosanitarnih mjera radi smanjenja opterećenja za izvoznike iz EU-a; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja odluku Kine da za jednu godinu odgodi primjenu novih certifikacija za uvezenu hranu i piće jer bi se zbog njih drastično smanjio uvoz hrane iz EU-a; usto pozdravlja odgodu primjene novih normi za električna vozila i poziva na sadržajni dijalog i povećanu koordinaciju u pogledu takvih inicijativa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | preporučuje da EU i kineska vlada povedu zajedničku inicijativu u okviru skupine G20 za osnivanje Svjetskog foruma o prekapacitiranosti u sektoru aluminija koji će imati mandat za razmatranje cijeloga vrijednosnog lanca u industriji boksita, aluminijeva oksida i aluminija, uključujući cijene sirovine i ekološke aspekte; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju da aktivno prati kineske mjere kojima se narušava trgovina, a koje utječu na položaje trgovačkih društava iz EU-a na svjetskim tržištima te da poduzme odgovarajuće mjere u okviru WTO-a i drugih foruma, što uključuje i rješavanje sporova; |
| --- | --- |

43.

| 44. | napominje da se trenutačno sastavlja novi kineski zakon o stranim ulaganjima; apelira na predmetne kineske strane da teže transparentnosti, odgovornosti, predvidljivosti i pravnoj sigurnosti te da uzmu u obzir prijedloge i očekivanja aktualnog dijaloga EU-a i Kine o trgovinskom i ulagačkom odnosu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | izražava zabrinutost zbog novog zakona o kibersigurnosti, koji među ostalim obuhvaća nove regulatorne zapreke za strana trgovačka društva koja prodaju telekomunikacijsku i IT opremu i usluge; žali zbog činjenice da te nedavno donesene mjere, zajedno s uspostavom skupina Komunističke partije Kine u privatnim trgovačkim društvima, uključujući inozemna društva, i mjere kao što je zakon o nevladinim organizacijama, čine sveukupno poslovno okružje u Narodnoj Republici Kini nepovoljnijim za strane i privatne gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

45.

| 46. | napominje da je 2016. bankovni sustav Narodne Republike Kine pretekao europodručje i postao najveći na svijetu; poziva Narodnu Republiku Kinu da dopusti stranim bankarskim poduzećima da se u ravnopravnim uvjetima natječu s domaćim institucijama i da surađuje s EU-om u području financijske regulacije; pozdravlja odluku Narodne Republike Kine da smanji carine na 187 vrsta robe široke potrošnje i da ukine ograničenja na strano vlasništvo banaka; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podsjeća na svoje izvješće o odnosima između EU-a i Narodne Republike Kine iz 2015., u kojem je pozvao na pokretanje pregovora o bilateralnom sporazumu o ulaganjima s Tajvanom; ističe da je Komisija u više navrata najavila početak pregovora o ulaganjima s Hong Kongom i Tajvanom, no žali zbog činjenice da ti pregovori nisu doista i započeli; ponovno izražava potporu bilateralno sporazumu o ulaganjima s Tajvanom i Hong Kongom; uviđa da bi oba ta partnera za poduzeća iz EU-a mogla poslužiti i kao odskočna daska za kontinentalnu Kinu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da se koordinira s državama članicama i uz savjetovanje s Parlamentom radi formuliranja jedinstvenog europskog stajališta i zajedničke gospodarske strategije prema Narodnoj Republici Kini; poziva sve države članice da se dosljedno pridržavaju te strategije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe moguće posljedice predloženog sustava socijalnih kredita za poslovno okružje te poziva na njegovu provedbu na transparentan, pravedan i pravičan način; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja zakonodavni napredak u EU-u u pogledu Uredbe (EU) 2017/821 o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja te slično zakonodavstvo o takvim mineralima u Kini kojim se nastoji zajamčiti da se trgovanjem tim rudama ne financiraju oružani sukobi; ističe da je potrebno spriječiti prerađivanje minerala iz područja pogođenih sukobima za naše mobilne telefone, automobile i nakit; poziva Komisiju i kinesku vladu da uspostave strukturiranu suradnju radi podupiranja provedbe novog zakonodavstva i učinkovitog sprečavanja svjetskih i kineskih talionica i rafinerija, te onih u EU-u, u korištenju minerala iz područja pogođenih sukobima, da zaštite rudare, uključujući djecu, od zlostavljanja i da od trgovačkih društava iz EU-a i Kine zahtijevaju da jamče da uvoze te minerale i metale samo iz odgovornih izvora; |
| --- | --- |

50.

| 51. | napominje da su na devetnaestom kongresu Komunističke partije održanom u listopadu 2017. te tijekom posljednje sjednice Svekineskog narodnog kongresa glavni tajnik i predsjednik Xi Jinping učvrstili njegov položaj unutar Partije, čime su otvorili put prema neograničenom produljenju njegova mandata, te povećali kontrolu partijskih organa nad državnim aparatom i gospodarstvom, uključujući uspostavu partijskih ćelija u stranim poduzećima; prima na znanje da je povezana izmjena političkog sustava Narodne Republike Kine popraćena daljnjim preusmjeravanjem političkog fokusa prema politici koja se temelji na snažnom nadzoru u svim područjima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da je stvaranje Državnog nadzornog povjerenstva, čiji je pravni status jednak statusu sudova i javnog tužitelja, drastičan korak prema stapanju partijskih i državnih funkcija jer se njime uspostavlja državno nadzorno tijelo koje prima naredbe od partijske Središnje komisije za disciplinsku inspekciju (CCDI) te s njom dijeli urede i osoblje; zabrinut je zbog dalekosežnih osobnih posljedica ovog proširenja nadzora partije na velik broj ljudi jer to znači da se kampanja za borbu protiv korupcije može proširiti na kazneni progon ne samo članova partije nego i javnih službenika, od direktora poduzeća u državnom vlasništvu do sveučilišnih profesora i ravnatelja seoskih škola; |
| --- | --- |

52.

| 53. | primjećuje da, iako je sustav socijalnih kredita još u fazi izgradnje, crne liste pojedinaca i pravnih subjekata koji se ne pokoravaju, kao i „crvene liste” za izvanredne pojedince i poduzeća, čine srž aktualne faze provedbe, pri čemu je glavni naglasak stavljen na kažnjavanje prijestupnika na crnim listama i nagrađivanje onih na crvenim listama; primjećuje da je početkom 2017. kineski Vrhovni narodni sud izjavio da više od šest milijuna kineskih državljana ima zabranu korištenja usluga avioprijevoza zbog društvenih prijestupa; čvrsto odbacuje javno prozivanje i posramljivanje osoba koje se nalaze na crnim listama kao sastavni dio sustava socijalnih kredita; ističe važnost i potrebu za dijalogom između institucija EU-a i njihovih kineskih kolega o svim ozbiljnim društvenim posljedicama trenutačnoga središnjeg planiranja i lokalnih eksperimenata sa sustavom socijalnih kredita; |
| --- | --- |

53.

| 54. | izražava zabrinutost zbog kineskih masovnih sustava nadzora nad internetom i poziva na donošenje uredbe o izvršivim pravima na privatnost; osuđuje trajnu represiju nad slobodom interneta koju provode kineska nadležna tijela, osobito slobodu pristupa inozemnim internetskim stranicama, i žali zbog politike autocenzure koju su donijela neka poduzeća sa Zapada koja djeluju u Kini; podsjeća da je osam od 25 najpopularnijih internetskih stranica blokirano u Kini; uključujući internetske stranice velikih poduzeća u sektoru informacijskih tehnologija; |
| --- | --- |

54.

| 55. | primjećuje da je Xijeva izjava o ključnoj važnosti „dugoročne stabilnosti” u Xinjiangu za uspjeh inicijative „Jedan pojas, jedan put” dovela do intenziviranja dugotrajnih strategija kontrole pojačanih različitim tehnološkim inovacijama i brzim povećanjem rashoda na domaću sigurnost, te do korištenja mjera borbe protiv terorizma za kriminalizaciju neslaganja i disidenata primjenom široke definicije terorizma; zabrinut je zbog činjenica da država provodi mjere kako bi zajamčila „sveobuhvatan nadzor” regije s pomoću postavljanja kineskog elektroničkog nadzora „Skynet” u velikim urbanim područjima, s pomoću postavljanja uređaja za GPS praćenje u sva motorna vozila, korištenja skenera za prepoznavanje lica na kontrolnim točkama, na željezničkim i benzinskim postajama te akcijom prikupljanja krvi koju je provodila policija u Xinjiangu radi daljnjeg širenja kineske baze podataka o DNK-u; izražava najdublju zabrinutost zbog slanja tisuća Ujgura i etničkih Kazahsa u političke kampove za ponovnu edukaciju na temelju analize podataka prikupljenih u okviru sustava „prognostičkog rada policije”, među ostalim zbog putovanja u inozemstvo ili ako je procijenjeno da su previše angažirani vjernici; osuđuje činjenicu da je Xijeva izjava da će inicijativa „Jedan pojas, jedan put” donijeti „koristi ljudima diljem svijeta” jer će se temeljiti na „duhu puta svile”, koji se temelji na „miru i suradnji, otvorenosti i uključivosti”, što je itekako daleko od stvarnosti s kojom su suočeni Ujguri i etnički Kazahsi u Xinjiangu; potiče kineske vlasti da oslobode osobe koje su navodno pritvorene zbog svojih uvjerenja ili kulturnih praksi i identiteta; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava da se u institucijskom i financijskom jačanju kineske diplomacije odražava velika prednost koju je Xi Jinping dao vanjskoj politici u sklopu svoje vizije da Kina do 2049. postane svjetska sila; primjećuje da prebacivanje odgovornosti za vanjske poslove tijekom zadnje sjednice Svekineskog narodnog kongresa dokazuje rastuću ulogu vanjske politike u postupku donošenja odluka Partije; ističe činjenicu da osnivanje Državne agencije za međunarodnu razvojnu suradnju pokazuje veliku važnost koju vodstvo Xi Jinpinga pridaje jačanju svojih svjetskih sigurnosnih interesa gospodarskim sredstvima, primjerice u okviru inicijative „Jedan pojas, jedan put”, koja bolje služi svrsi; stoga zaključuje da će tijekom sljedećih pet godina Kina biti više prisutna i angažirana u inozemstvu, što diplomatskim, što gospodarskim inicijativama za koje EU i njegove države članice moraju pronaći zajednička rješenja i strategije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava važnost jamčenja mira i sigurnosti u Južnom kineskom moru i Istočnom kineskom moru za stabilnost u regiji; ističe važnost jamčenja slobode i sigurnosti plovidbe u regiji za mnoge azijske i europske države; primjećuje da kopnene strukture izgrađene tijekom posljednje godine na otočju Spratly i Paracel u Južnom kineskom moru obuhvaćaju velike hangare duž 3 km dugih uzletišta, ojačana skloništa za platforme za rakete, velika podzemna skladišta, brojne upravne zgrade, opremu za vojno ometanje, velike mreže visokofrekvencijskih radara i senzora za mjerenja iznad obzora te da to upućuje na fazu konsolidacije i daljnje izgradnje dalekosežnih nadzornih i vojnih sposobnosti, dok daljnja militarizacija otoka postavljanjem još naprednijih vojnih platformi može zadržati kao potencijalna odmazda za nova pravna djelovanja ili proširenu mornaričku prisutnost SAD-a; poziva Kinu i Zajednicu naroda jugoistočne Azije (ASEAN) da ubrzaju savjetovanja u pogledu kodeksa ponašanja za mirno rješavanje sporova i prijepora u tom području; ustraje u tome da se pitanje treba riješiti u skladu s međunarodnim pravom usklađenim s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS); ističe da EU i njegove države članice, kao ugovorne strane Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS), priznaju odluku arbitražnog suda; ponovno poziva Kinu da prizna presudu suda; ističe da bi EU želio zadržati međunarodni poredak utemeljen na vladavini prava; |
| --- | --- |

57.

| 58. | izrazito je zabrinut zbog sve manjeg prostora djelovanja civilnog društva otkako je Xi Jinping preuzeo vlast 2012. godine, osobito s obzirom na Zakon o upravljanju prekomorskim nevladinim organizacijama, koji je stupio na snagu 1. siječnja 2017., a kojim se stvara povećano administrativno opterećenje i gospodarski pritisak za sve strane nevladine organizacije, uključujući skupine za strateško promišljanje i akademske institucije, te ih se stavlja pod strogi nadzor Odjela za nadzor pri Ministarstvu javne sigurnosti, uz snažan negativan učinak na njihovo poslovanje i financiranje; očekuje da će europske nevladine organizacije u Kini uživati iste slobode koje kineske nevladine organizacije uživaju u EU-u; poziva kineske vlasti da stave izvan snage ograničavajuće zakonodavstvo, kao što je Zakon o stranim nevladinim organizacijama, koji je nedosljedan s pravom na slobodu udruživanja, mišljenja i izražavanja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ustraje u tome da kineske vlasti moraju zajamčiti da se sa svim pritvorenicima mora postupati u skladu s međunarodnim normama te da im se mora omogućiti pristup pravnom savjetovanju i medicinskoj skrbi, u skladu sa Skupom načela UN-a za zaštitu svih osoba u bilo kojem obliku pritvora ili zatvora; |
| --- | --- |

59.

| 60. | potiče Kinu, s obzirom na to da se približava njezina 20. obljetnica potpisivanja Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, da ga ratificira i da zajamči njegovu potpunu provedbu, među ostalim ukidanjem svih oblika zlouporabe i, prema potrebi, prilagodbom svojeg zakonodavstva; |
| --- | --- |

60.

| 61. | osuđuje primjenu smrtne kazne te podsjeća da je Kina dosad pogubila više osoba nego sve ostale zemlje zajedno, a tijekom 2016. izvršila je oko 2 000 smrtnih kazni; potiče Kinu da omogući uvid u broj smaknuća u zemlji i da zajamči pravosudnu transparentnost; poziva EU da pojača svoje diplomatske napore i da zahtijeva poštovanje ljudskih prava i ukidanje smrtne kazne; |
| --- | --- |

61.

| 62. | iznimno je zabrinut da će glavni sadržaj novih vjerskih propisa dovesti do toga da će kineska vlada svim religijama i nereligijskim etičkim udrugama, dopuštenim ili nedopuštenim, pripisati određene etikete; ističe činjenicu da u Kini postoji mnogo kongregacija kućnih crkava koje zbog teoloških razloga odbijaju pristupiti Odboru Domoljubnog pokreta triju načela samoodređenja i Kršćanskom vijeću koje partija i država odobravaju; poziva kinesku vladu da omogući brojnim kućnim crkvama koje to žele da se registriraju izravno u vladinu Odjelu za građanske poslove kako bi se zaštitila prava i interesi njih kao društvenih organizacija; |
| --- | --- |

62.

| 63. | snažno potiče Kinu da preispita svoje politike u Tibetu; poziva Kinu da preispita i izmijeni zakone, propise i mjere donesene tijekom posljednjih godina kojima se ozbiljno ograničavaju ostvarenja građanskih i političkih prava Tibetanaca, uključujući njihovu slobodu izražavanja i njihovu vjersku slobodu; potiče kinesko vodstvo da donese razvojne i ekološke politike kojima se poštuju gospodarska, društvena i kulturna prava Tibetanaca i u kojima sudjeluje lokalno stanovništvo, u skladu s ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda; poziva kinesku vladu da istraži aktualne slučajeve prisilnih nestanaka, mučenja i lošeg postupanja prema Tibetancima i da poštuje njihova prava na slobodu udruživanja, mirno okupljanje, slobodu vjeroispovijedi i uvjerenja u skladu s međunarodnim standardima u području ljudskih prava; naglašava da se pitanje narušavanja ljudskih prava u Tibetu mora sustavno postavljati na svakom sastanku na vrhu EU-a i Kine; traži nastavak konstruktivnog i mirnog dijaloga između kineskih vlasti i predstavnika Tibetanaca; apelira na Kinu da diplomatima, novinarima i građanima EU-a dopusti nesputan pristup Tibetu u recipročnosti sa slobodnim i otvorenim pristupom cjelovitim teritorijima država članica EU-a kojim se koriste kineski putnici; poziva kineske vlasti da omoguće Tibetancima u Tibetu da slobodno putuju te da poštuju njihovo pravo na slobodu kretanja; potiče kineske vlasti da dopuste neovisnim promatračima, uključujući Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava, pristup Tibetu; snažno potiče institucije EU-a da ozbiljno razmotre pitanje pristupa Tibetu u raspravama o sporazumu o pojednostavnjenju viznog režima između EU-a i Kine; |
| --- | --- |

63.

| 64. | primjećuje da je u Godišnjem izvješću za 2017. o Posebnom upravnom području Hong Kong (SAR), koji su izradili Visoka predstavnica Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europska komisija, zaključeno da je, unatoč određenim izazovima, načelo „jedna zemlja, dva sustava” dobro funkcioniralo, da je prevladavala vladavina prava te da se općenito poštuju sloboda govora i sloboda informiranja; međutim, u tom izvješću također su navedene zabrinutosti o postupnom narušavanju načela „jedna zemlja, dva sustava”, što dovodi do opravdanih pitanja o njegovoj provedbi i dugoročno visokoj razini autonomije Hong Konga; naglašava da se u Godišnjem izvješću spominje da su dva negativna trenda u pogledu slobode govora i slobode informacija postala vidljivija, osobito autocenzura pri izvješćivanju o promjenama u kineskoj unutarnjoj i vanjskoj politici te pritisak na novinare; u cijelosti pruža potporu činjenici da EU potiče Posebno upravno područje Hong Kong i tijela središnje vlade da nastave s izbornom reformom u skladu s Temeljnim zakonom i da postignu sporazum o izbornom sustavu koji je demokratski, pošten, otvoren i transparentan; ističe da stanovnici Hong Konga imaju zakonito pravo i dalje se oslanjati na pouzdano pravosuđe, raširenost vladavine prava i niske razine korupcije, transparentnost, ljudska prava, slobodu mišljenja i visoke norme javnog zdravlja i sigurnosti; naglašava da bi se potpunim poštovanjem autonomije Hong Konga mogao pružiti model za proces korjenitih demokratskih političkih reformi u Kini te osigurati postupna liberalizacija i otvaranje kineskog društva; |
| --- | --- |

64.

| 65. | traži od EU-a i njegovih država članica da čine sve što je u njihovoj moći da potaknu Narodnu Republiku Kinu da se suzdrži od daljnjeg vojnog provociranja Tajvana i ugrožavanja mira i stabilnosti u Tajvanskom prolazu; ističe da je sve sporove u odnosima Kine i Tajvana potrebno riješiti mirnim putem u skladu s međunarodnim pravom; izražava zabrinutost zbog jednostrane odluke Kine o početku korištenja novih ruta letova iznad Tajvanskog prolaza; potiče nastavak službenih dijaloga između Pekinga i Taipeija; ponovno ističe svoju dosljednu potporu konstruktivnom sudjelovanju Tajvana u međunarodnim organizacijama kao što su Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) i Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO), u kojima trajna isključenost Tajvana nije u skladu s interesima EU-a; |
| --- | --- |

65.

| 66. | podsjeća da Kina, kao najveći trgovinski partner Sjeverne Koreje i glavni izvor hrane i energije, i dalje ima, zajedno s međunarodnom zajednicom, ključnu ulogu u rješavanju provokacija Sjeverne Koreje koje predstavljaju globalnu prijetnju; stoga pozdravlja nedavno izraženu sklonost Kine da poštuje neke od međunarodnih sankcija protiv Pjongjanga, uključujući obustavu uvoza ugljena iz Sjeverne Koreje te ograničenje financijskih aktivnosti pojedinaca i poduzeća iz Sjeverne Koreje i ograničenja u trgovini tekstilom i prehrambenim proizvodima iz mora; također pozdravlja napore Pekinga u uspostavljanju dijaloga s Pjongjangom; snažno potiče EU da jednoglasno pregovara s Kinom kako bi preuzeo konstruktivnu ulogu u pružanju potpore nadolazećem sastanku na vrhu između Koreja, kao i na sastanku na vrhu Sjeverne Koreje i SAD-a u svrhu pružanja aktivne pomoći stvarnoj denuklearizaciji Sjeverne Koreje i uspostave trajnog mira na Korejskom poluotoku; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pohvaljuje Kinu za poštovanje sankcija nametnutih Sjevernoj Koreji; poziva Kinu da konstruktivno pridonese rješavanju stanja na Korejskom poluotoku i da nastavi primjenjivati sankcije prema Sjevernoj Koreji dok ne ostvari značajan napredak u odustajanju od nuklearnog oružja, promijeni retoriku u pogledu Južne Koreje i Japana i dok ne počne poštovati ljudska prava; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ističe važnost napora Kine u svrhu postizanja mira, sigurnosti i stabilnosti na Korejskom poluotoku; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja doprinose Kine održavanju mira koje provode Ujedinjeni narodi i Afrička unija; napominje da EU želi ojačati svoju suradnju s Kinom u pogledu vanjske politike i sigurnosnih pitanja poticanjem Kine da mobilizira svoje diplomatske i ostale resurse kako bi podržala međunarodnu sigurnost te da želi pridonijeti miru i sigurnosti u susjedstvu EU-a na temelju međunarodnog prava; primjećuje da je suradnja s Kinom u području kontrole izvoza, razoružanja, pitanja neširenja oružja i denuklearizacije Korejskog poluotoka od ključne važnosti za osiguranje stabilnosti u regiji istočne Azije; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pozdravlja cilj Kine da razvije održivo gospodarstvo; naglašava da EU može podržati kineski program gospodarske reforme svojim znanjem; ističe da je Kina ključan partner EU-a u pogledu borbe protiv klimatskih promjena i globalnih ekoloških izazova; želi surađivati s Kinom u svrhu ubrzanja provedbe Pariškog klimatskog sporazuma; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja reforme koje je Kina poduzela nakon što je proglašen cilj ostvarenja „ekološke civilizacije”; smatra da poseban status nevladinih organizacija za zaštitu okoliša pred sudovima, provjere utjecaja na okoliš rada službenika te velika ulaganja u električnu mobilnost i čistu energiju predstavljaju pomake u pravom smjeru; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja akcijski plan Kine iz 2016. za suzbijanje antimikrobne otpornosti; naglašava da je u borbi protiv te globalne prijetnje važna suradnja između EU-a i Kine, u kojoj se godišnje troši polovica antimikrobnih lijekova na svjetskoj razini; ustraje u tome da bi odredbe o dobrobiti životinja trebalo uvrstiti u bilateralne trgovinske sporazume između EU-a i Kine; |
| --- | --- |

72.

| 73. | prima na znanje odluku Kine da zabrani uvoz krutog otpada, što naglašava važnost postupka osmišljavanja, proizvodnje, popravka, ponovne uporabe i recikliranja proizvoda uz osobit naglasak na proizvodnji i upotrebi plastike; podsjeća na nedavni pokušaj Kine da zabrani izvoz rijetkih zemnih elemenata i traži od Komisije da pri određivanju prioriteta politika EU-a vodi računa o međuovisnosti svjetskih gospodarstava; |
| --- | --- |

73.

| 74. | smatra da postoji mogućnost, interes i potreba da EU i Zajednica naroda jugoistočne Azije (ASEAN) rade zajedno na izradi zajedničke strategije kružnoga gospodarstva; smatra da bi Kina mogla imati ključnu ulogu u iznošenju te inicijative pred ASEAN-om; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tvrdi da će Kina i Europska unija imati koristi od promicanja održivosti u svojim gospodarstvima i od razvijanja višesektorskog održivog i kružnog biogospodarstva; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pozdravlja dogovor o povećanju suradnje na istraživanju i inovacijama u području vodećih inicijativa kao što su inicijative u vezi s hranom, poljoprivredom i biotehnologijom, okolišem i održivom urbanizacijom, zemaljskim prijevozom, sigurnijim i ekološki prihvatljivijim zračnim prijevozom te biotehnologijom za okoliš i ljudsko zdravlje koje su dogovorene tijekom 3. dijaloga o suradnji u području inovacija između EU-a i Kine u lipnju 2017. te odgovarajućega plana za znanstvenu i tehnološku suradnju EU-a i Kine iz listopada 2017.; poziva EU i Kinu da nastave s tim naporima i da rezultate projekata istraživanja i razvoja provedu u praksu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ističe da su EU i Kina izrazito ovisne o fosilnim gorivima i zajedno čine oko jednu trećinu ukupne svjetske potrošnje, a Kina se nalazi na vrhu popisa Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) u pogledu zagađenosti zraka opasne po život; naglašava da veća trgovina biogospodarskim proizvodima izrađenim od obnovljivih materijala može pomoći smanjenju ovisnosti gospodarstava Kine i Unije o fosilnom gorivu; poziva EU i Kinu da prodube svoje odnose u drugim područjima ublažavanja emisija stakleničkih plinova kao što su električna mobilnost, obnovljivi izvori energije i energetska učinkovitost, da nastave i prošire plan za energetsku suradnju EU-a i Kine na razdoblje nakon 2020. te da pojačaju zajedničke napore oko razvoja instrumenata za zeleno financiranje, osobito klimatsko financiranje; poziva Kinu i EU da istraže i da se uključe u planiranje i razvoj prekograničnih vodova za prijenos električne energije upotrebom tehnologije istosmjerne struje visokoga napona kako bi obnovljivi izvori energije postali dostupniji; |
| --- | --- |

77.

| 78. | potiče Uniju i Kinu da nastave svoje partnerstvo u pogledu održive urbanizacije, uključujući područja kao što su čist promet, poboljšanje kvalitete zraka, kružno gospodarstvo i ekološki dizajn; ističe potrebu za daljnjim mjerama zaštite okoliša imajući na umu da više od 90 % gradova ne poštuje nacionalnu normu koncentracije onečišćenja zraka od 2,5 PM i da u Kini više od milijun stanovnika svake godine umre od bolesti povezanih s onečišćenjem zraka; |
| --- | --- |

78.

| 79. | naglašava obostrani interes EU-a i Kine za promicanje niskougljičnog razvoja i rješavanje problema emisija stakleničkih plinova na transparentnim, javnim i dobro reguliranim energetskim tržištima; smatra da je vrijednost strateškog partnerstva EU-a i Kine potrebna za provedbu Pariškog sporazuma i za učinkovitu borbu protiv klimatskih promjena; poziva EU i Kinu da iskoriste svoj politički utjecaj kako bi unaprijedili provedbu Pariškog sporazuma kao i Programa održivog razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja te snažno potiče kooperativan pristup na Konferenciji stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama i na Političkom forumu UN-a na visokoj razini; poziva obje strane da usvoje zajedničku izjavu o klimatskim aktivnostima kako bi pokazale svoju obostranu predanost čvrstoj provedbi Pariškog sporazuma i aktivno sudjelovanje u dijalogu Talanoa 2018. te na konferenciji COP24; potiče obje strane da preuzmu odgovornu ulogu u međunarodnim pregovorima tako što će doprinijeti cilju ograničenja globalnog zatopljenja s pomoću svojih nacionalnih klimatskih politika te financijskim doprinosom kako bi dosegli cilj od 100 milijardi USD godišnje do 2020. za ublažavanje i prilagodbu; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozdravlja pokretanje nacionalnog sustava trgovanja emisijama u Kini u prosincu 2017.; prima na znanje uspješnu suradnju tijekom pripremne faze između Kine i EU-a kojom je omogućeno pokretanje; uviđa spremnost kineskog vodstva da smanji emisije stakleničkih plinova i iščekuje rezultate rada koji je u tijeku, a odnosi se na praćenje, izvješćivanje i provjeru, jer je to ključno za dobro funkcioniranje sustava; naglašava važnost djelovanja cjelokupnog gospodarstva u pogledu klimatskih promjena te pozdravlja namjeru za proširenjem pokrivenosti na industrijske sektore te za poboljšanjem trgovinskih dogovora u sustavu; poziva EU i Kinu da nastave svoje partnerstvo u sklopu projekta suradnje za razvoj kineskog tržišta ugljika kako bi postao djelotvoran instrument kojim se stvaraju konkretni poticaji za smanjenje emisija i njegovo daljnje usklađivanje sa sustavom trgovanja emisijama EU-a; poziva obje strane da nastave promicati mehanizme za određivanje cijena ugljika u drugim zemljama i regijama korištenjem vlastitih iskustava, stručnog znanja i razmjenjivanjem najbolje prakse te sudjelovanjem u uspostavi suradnje između postojećih tržišta ugljika u cilju postizanja jednakih uvjeta za sve na globalnoj razini; |
| --- | --- |

80.

| 81. | nada se da gospodarski rast u Kini više neće nužno biti povezan s ekološkom degradacijom, odnosno da će Kina zaštitu biološke raznolikosti uključiti u svoje postojeće globalne strategije, olakšati ostvarenje Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. i ciljeva održivog razvoja te učinkovito provesti zabranu trgovine bjelokosti; potvrđuje rad bilateralnog koordinacijskog mehanizma EU-a i Kine na provedbi zakonodavstva i upravljanju u području šuma (FLEG) kako bi se na svjetskoj razini suzbila nezakonita sječa šuma; no snažno potiče Kinu da istraži znatnu neprijavljenu trgovinu drvnom sirovinom između država potpisnica Dobrovoljnog partnerskog sporazuma o FLEGT-u i Kine; |
| --- | --- |

81.

| 82. | preporučuje donošenje obveznih kineskih političkih smjernica o odgovornom prekomorskom ulaganju u šumarstvo koje bi se provodile zajednički sa zemljama dobavljačima, uključujući kineske kompanije u suzbijanje nezakonite trgovine drvnom sirovinom; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pozdravlja činjenicu da su Kina i EU potpisali memorandum o razumijevanju o vodnoj politici radi jačanja dijaloga o razvoju i provedbi zakonodavstva o zaštiti vodnih resursa; snažno podupire Izjavu iz Turkua iz rujna 2017. koju su potpisali EU i Kina te u kojoj je naglašeno da pri dobrom gospodarenju vodnim resursima treba dati prednost ekologiji i zelenom razvoju, staviti očuvanje vodnih resursa na istaknuto mjesto i obnoviti vodne ekosustave; ističe da se Memorandumom o razumijevanju o uspostavi političkog dijaloga EU-a i Kine o vodnim resursima ne obogaćuje samo sadržaj strateškog partnerstva Kine i EU-a nego se i određuju smjer, područje primjene, metodologija i financijski mehanizmi za suradnju; |
| --- | --- |

83.

| 84. | uviđa ključnu ulogu kooperacijskoga projekta između europskih i kineskih organizacija koji je financirala Komisija, a koji se provodio od 2014. do 2017. pod okriljem Instrumenta za suradnju u području nuklearne sigurnosti, koja se očitovala u ocjenjivanju normi i mjera za upravljanje u slučaju radiološke i nuklearne opasnosti u Kini i u jačanju kapaciteta kineskog Instituta za istraživanje tehnologije nuklearne energije u području smjernica za upravljanje teškim nesrećama; |
| --- | --- |

84.

| 85. | potiče kineske i europske ulagače na donošenje boljih općih standarda društvene i ekološke odgovornosti te na poboljšanje sigurnosnih normi njihovih ekstraktivnih industrija u cijelome svijetu; ponavlja da u pogledu pregovora o sveobuhvatnom sporazumu o ulaganju s Kinom Europska unija mora pružiti potporu za inicijative održivog razvoja poticanjem odgovornog ulaganja i promicanjem temeljnih normi zaštite okoliša i rada; traži od kineskih i europskih tijela da uvedu poticaje kako bi kineska i europska rudarska poduzeća provodila svoje aktivnosti u zemljama u razvoju u skladu s međunarodnim normama ljudskih prava i kako bi se potaknulo ulaganje u izgradnju kapaciteta za prijenos znanja i tehnologije te zapošljavanje lokalnog stanovništva; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pozdravlja najavu Kine u kontekstu sastanka na vrhu „Jedan planet” u prosincu 2017. prema kojoj će utjecaj na okoliš kompanija u Kini i kineskih ulaganja u inozemstvu biti transparentniji; zabrinut je da bi infrastrukturni projekti kao što je kineska inicijativa „Jedan pojas, jedan put” mogli imati negativan učinak na okoliš i klimu te dovesti do veće upotrebe fosilnih goriva u drugim zemljama koje sudjeluju u razvoju infrastrukture ili su pod njegovim utjecajem; poziva institucije i države članice EU-a da provedu procjene utjecaja na okoliš i da u sve kooperacijske projekte u okviru inicijative „Jedan pojas, jedan put” uvrste klauzule o održivosti; inzistira na osnivanju zajedničkog odbora koji će biti sačinjen od predstavnika uključenih zemalja i trećih strana kako bi se nadzirao utjecaj na okoliš i klimu; pozdravlja inicijativu Europske komisije i ESVD-a da se sastavi strategija povezivosti EU-a i Azije u prvoj polovici 2018. godine; ustraje u tome da bi ta strategija trebala obuhvaćati čvrsto obvezivanje na održivost, zaštitu okoliša i klimatsko djelovanje; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pozdravlja napredak Kine u unapređenju normi sigurnosti hrane, što su glavne sastavnice u zaštiti kineskih potrošača i sprečavanju prijevara s hranom; naglašava da je poboljšanje položaja potrošača važan korak u napretku kulture potrošača u Kini; |
| --- | --- |

87.

| 88. | potiče kinesku i europsku policiju i službe za provedbu zakona da poduzmu zajedničku mjeru za kontrolu izvoza nezakonitih droga i da dijele obavještajne podatke o trgovini drogom razmjenom informacija za utvrđivanje pojedinaca i kriminalnih mreža; napominje da prema navodima u Europskom izvješću o drogama – Trendovi i razvoj za 2017. koje je objavio Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama, veliki dio novih psihoaktivnih tvari koje stižu u Europu potječe iz Kine, kemijske i farmaceutske tvrtke u Kini u velikim količinama proizvode nove tvari, odakle se prevoze u Europu, gdje se prerađuju u proizvode, pakiraju i prodaju; |
| --- | --- |

88.

| 89. | prima na znanje da su kao odgovor na sušu i druge prirodne katastrofe obitelji i pojedinci migrirali i da su kineske vlasti kao odgovor na to planirale nekoliko velikih projekata preseljenja; zabrinut je zbog izvješća iz regije Nignxia koja upućuju na brojne probleme s novim gradovima te na odmazde za osobe koje su odbile preseljenje; izražava zabrinutost zbog činjenice da se borci za okoliš pritvaraju, kazneno progone i kažnjavaju te da se registrirane domaće nevladine organizacije za zaštitu okoliša suočavaju sa sve većim nadzorom kineskih nadzornih tijela; |
| --- | --- |

89.

| 90. | traži od Kine da dodatno proširi svoje djelovanje na provedbi zakona kako bi se zaustavio nezakoniti ribolov jer kineske ribarske brodice i dalje provode krivolov u stranim vodama, uključujući korejsko Žuto more, Istočno kinesko more, Južno kinesko more, Indijski ocean te čak i Južnu Ameriku; |
| --- | --- |

90.

| 91. | traži od kineskih izvoznika i europskih uvoznika da smanje otrovne ostatke na odjeći proizvedenoj u Kini utvrđivanjem uredbi o propisnom upravljanju kemikalijama i postupnim ukidanjem upotrebe olova, nonilfenol etoksilata, ftalata, perfluoriranih kemikalija, formaldehida i ostalih toksičnih proizvoda koji se mogu naći u tekstilu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, država pristupnica i država kandidatkinja, vladi Narodne Republike Kine, Svekineskom narodnom kongresu Kine, tajvanskoj vladi i tajvanskom zakonodavnom tijelu Yuanu. |
| --- | --- |

92.

---

(1)  SL L 250, 19.9.1985., str. 2.

(2)  SL L 6, 11.1.2000., str. 40.

(3)  https://www.iom.int/migration-and-climate-change

(4)  SL C 239 E, 20.8.2013., str. 1.

(5)  SL C 264 E, 13.9.2013., str. 33.

(6)  SL C 36, 29.1.2016., str. 123.

(7)  SL C 93, 24.3.2017., str. 93.

(8)  SL C 443, 22.12.2017., str. 83.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0024.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0493.

(11)  SL C 305 E, 14.12.2006., str. 219.

(12)  SL C 67 E, 18.3.2010., str. 132.

(13)  SL C 36, 29.1.2016., str. 126.

(14)  SL C 181, 19.5.2016., str. 45.

(15)  SL C 181, 19.5.2016., str. 52.

(16)  SL C 399, 24.11.2017., str. 92.

(17)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0495.

(18)  SL C 131 E, 8.5.2013., str. 121.

(19)  SL C 332 E, 15.11.2013., str. 69.

(20)  SL C 468, 15.12.2016., str. 208.

(21)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0505.

(22)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0089.

(23)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0308.

(24)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0014.

(25)  SL C 288 E, 25.11.2006., str. 59.

(26)  Y. Zhen, J. Pan, X. Zhang, „Relocation as a policy response to climate change vulnerability in Northern China”, ISSC i UNESCO 2013., World Social Science Report 2013., Changing Global Environments, str. 234. – 241.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/121 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/121

---

P8_TA(2018)0344

Uganda, uhićenje oporbenih parlamentarnih zastupnika

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o Ugandi: uhićenje oporbenih parlamentarnih zastupnika (2018/2840(RSP))

(2019/C 433/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ugandi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ugandi,

| — | uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu od 17. kolovoza 2018. izaslanstva Europske unije, voditelja misija Austrije, Belgije, Danske, Francuske, Njemačke, Irske, Italije, Nizozemske, Švedske i Ujedinjene Kraljevine te voditelja misija Norveške i Islanda o dopunskim izborima koji su održani u mjestu Arua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu od 17. kolovoza 2018. izaslanstva Europske unije, voditelja misija Austrije, Belgije, Danske, Francuske, Njemačke, Irske, Italije, Nizozemske, Švedske i Ujedinjene Kraljevine te voditelja misija Norveške i Islanda o dopunskim izborima koji su održani u mjestu Arua,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., čija je potpisnica i Uganda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., čija je potpisnica i Uganda,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., koji je Uganda ratificirala 21. lipnja 1995., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., koji je Uganda ratificirala 21. lipnja 1995.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja iz 1984., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja iz 1984.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju,

| — | uzimajući u obzir izjavu Povjerenstva Ugande za ljudska prava o pitanjima ljudskih prava koja se pojavljuju u zemlji nakon dopunskih izbora koji su održani u mjestu Arua 15. kolovoza 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Povjerenstva Ugande za ljudska prava o pitanjima ljudskih prava koja se pojavljuju u zemlji nakon dopunskih izbora koji su održani u mjestu Arua 15. kolovoza 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o Ugandi koje je pripremila radna skupina za Univerzalni periodični pregled u okviru Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o Ugandi koje je pripremila radna skupina za Univerzalni periodični pregled u okviru Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu AKP-a i EU-a („Sporazum iz Cotonoua”), a posebno njegov članak 8. stavak 4. o nediskriminaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu AKP-a i EU-a („Sporazum iz Cotonoua”), a posebno njegov članak 8. stavak 4. o nediskriminaciji,

| — | uzimajući u obzir Ustav Republike Ugande iz 1995., izmijenjen 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Republike Ugande iz 1995., izmijenjen 2005.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su dopunski izbori održani 15. kolovoza 2018. u mjestu Arua u sjeverozapadnoj Ugandi, koji su doveli do izbora neovisnog oporbenog kandidata Kassiana Wadrija, obilježeni nasiljem; |
| --- | --- |

A.

budući da su dopunski izbori održani 15. kolovoza 2018. u mjestu Arua u sjeverozapadnoj Ugandi, koji su doveli do izbora neovisnog oporbenog kandidata Kassiana Wadrija, obilježeni nasiljem;

| B. | budući da su predsjednik Ugande Yoweri Museveni i nezavisni zastupnik Robert Kyagulanyi Ssentamu, poznat i kao Bobi Wine, zajedno s još nekoliko političara, 13. kolovoza 2018. u mjestu Arua održali predizborni skup u iznimno naelektriziranom ozračju dopunskih izbora do kojih je došlo zbog ubojstva parlamentarnog zastupnika u lipnju; |
| --- | --- |

B.

budući da su predsjednik Ugande Yoweri Museveni i nezavisni zastupnik Robert Kyagulanyi Ssentamu, poznat i kao Bobi Wine, zajedno s još nekoliko političara, 13. kolovoza 2018. u mjestu Arua održali predizborni skup u iznimno naelektriziranom ozračju dopunskih izbora do kojih je došlo zbog ubojstva parlamentarnog zastupnika u lipnju;

| C. | budući da je popularni glazbenik Bobi Wine prerastao u utjecajnog kritičara predsjednika Musevenija nakon što je 2017. izabran u ugandski parlament; |
| --- | --- |

C.

budući da je popularni glazbenik Bobi Wine prerastao u utjecajnog kritičara predsjednika Musevenija nakon što je 2017. izabran u ugandski parlament;

| D. | budući da je 13. kolovoza 2018., na kraju dana, Yasin Kawuma, vozač Bobija Winea, ustrijeljen u nejasnim okolnostima te su pristaše Kassiana Wadrija navodno kamenjem napali automobil predsjednika Musevenija koji je napuštao mjesto Arua; |
| --- | --- |

D.

budući da je 13. kolovoza 2018., na kraju dana, Yasin Kawuma, vozač Bobija Winea, ustrijeljen u nejasnim okolnostima te su pristaše Kassiana Wadrija navodno kamenjem napali automobil predsjednika Musevenija koji je napuštao mjesto Arua;

| E. | budući da je policija uhitila dva novinara televizijskog kanala NTV Uganda, Herberta Zziwu i Ronalda Muwangu, dok su izvještavali uživo s područja u kojem je ubijen Yasin Kawuma; |
| --- | --- |

E.

budući da je policija uhitila dva novinara televizijskog kanala NTV Uganda, Herberta Zziwu i Ronalda Muwangu, dok su izvještavali uživo s područja u kojem je ubijen Yasin Kawuma;

| F. | budući da su nedugo zatim, uz nekoliko drugih osoba, uhićeni i Bobi Wine i Kassiano Wadri; budući da je Bobi Wine optužen za posjedovanje vatrenog oružja; |
| --- | --- |

F.

budući da su nedugo zatim, uz nekoliko drugih osoba, uhićeni i Bobi Wine i Kassiano Wadri; budući da je Bobi Wine optužen za posjedovanje vatrenog oružja;

| G. | budući da su 33 osobe, uključujući Kassiana Wadrija i četvoricu parlamentarnih zastupnika (Robert Kyagulanyi, Francis Zaake, Gerald Karuhanga i Paul Mwiru), dan nakon izbora optužene za izdaju, dok je Bobija Winea vojni sud optužio za posjedovanje ilegalnog vatrenog oružja; |
| --- | --- |

G.

budući da su 33 osobe, uključujući Kassiana Wadrija i četvoricu parlamentarnih zastupnika (Robert Kyagulanyi, Francis Zaake, Gerald Karuhanga i Paul Mwiru), dan nakon izbora optužene za izdaju, dok je Bobija Winea vojni sud optužio za posjedovanje ilegalnog vatrenog oružja;

| H. | budući da su ugandske sigurnosne snage nasilno potisnule prosvjede do kojih je zbog tih uhićenja došlo u mjestima Arua, Kampala i Mityana; budući da se izvješćuje o korištenju suzavaca i ubojitog streljiva; |
| --- | --- |

H.

budući da su ugandske sigurnosne snage nasilno potisnule prosvjede do kojih je zbog tih uhićenja došlo u mjestima Arua, Kampala i Mityana; budući da se izvješćuje o korištenju suzavaca i ubojitog streljiva;

| I. | budući da su vojnici 20. kolovoza 2018. pretukli, uhitili i na nekoliko sati pritvorili Jamesa Akenu, fotografa agencije Reuters koji je pratio političke prosvjede u Kampali pod geslom #freeBobiWine; |
| --- | --- |

I.

budući da su vojnici 20. kolovoza 2018. pretukli, uhitili i na nekoliko sati pritvorili Jamesa Akenu, fotografa agencije Reuters koji je pratio političke prosvjede u Kampali pod geslom #freeBobiWine;

| J. | budući da neka izvješća govore o tome da su Bobi Wine i ostale zadržane osobe mučeni u pritvoru; budući da su vlasti te navode prvo opovrgnule, da bi zatim pristale provesti istragu o njima; |
| --- | --- |

J.

budući da neka izvješća govore o tome da su Bobi Wine i ostale zadržane osobe mučeni u pritvoru; budući da su vlasti te navode prvo opovrgnule, da bi zatim pristale provesti istragu o njima;

| K. | budući da je Bobi Wine kasnije pred civilnim sudom optužen za izdaju nakon što je vojni sud odlučio ne zadržati optužbe za nezakonito posjedovanje vatrenog oružja; |
| --- | --- |

K.

budući da je Bobi Wine kasnije pred civilnim sudom optužen za izdaju nakon što je vojni sud odlučio ne zadržati optužbe za nezakonito posjedovanje vatrenog oružja;

| L. | budući da je Bobi Wine nakon toga pušten na slobodu uz jamčevinu te je napustio Ugandu kako bi zatražio liječenje u SAD-u; |
| --- | --- |

L.

budući da je Bobi Wine nakon toga pušten na slobodu uz jamčevinu te je napustio Ugandu kako bi zatražio liječenje u SAD-u;

| M. | budući da je bivši visoki povjerenik UN za ljudska prava Zeid Ra'ad al-Hussein pozvao vladu Ugande da provede temeljitu, neovisnu i nepristranu istragu o ozbiljnim navodima o povredama ljudskih prava, uključujući izvansudska ubojstva, pretjeranu uporabu sile i mučenja i druge oblike zlostavljanja te da odgovorne za ta djela privede pravdi; |
| --- | --- |

M.

budući da je bivši visoki povjerenik UN za ljudska prava Zeid Ra'ad al-Hussein pozvao vladu Ugande da provede temeljitu, neovisnu i nepristranu istragu o ozbiljnim navodima o povredama ljudskih prava, uključujući izvansudska ubojstva, pretjeranu uporabu sile i mučenja i druge oblike zlostavljanja te da odgovorne za ta djela privede pravdi;

| N. | budući da su policija ili vojska u razdoblju od 2001. do 2017. u više navrata, a najnoviji slučaj je zabilježen 25. rujna 2017., pritvorile Kizzu Besigyeja, vođu Foruma za demokratske promjene i četverostrukog kandidata na predsjedničkim izborima; |
| --- | --- |

N.

budući da su policija ili vojska u razdoblju od 2001. do 2017. u više navrata, a najnoviji slučaj je zabilježen 25. rujna 2017., pritvorile Kizzu Besigyeja, vođu Foruma za demokratske promjene i četverostrukog kandidata na predsjedničkim izborima;

| O. | budući da u Ugandi redovno dolazi do uhićenja i zastrašivanja oporbenih političara; |
| --- | --- |

O.

budući da u Ugandi redovno dolazi do uhićenja i zastrašivanja oporbenih političara;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog uhićenja oporbenih parlamentarnih zastupnika u vezi s dopunskim izborima u Arui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je za demokraciju u Ugandi od ključne važnosti da predsjednik i vlada te zemlje poštuju neovisnost ugandskog parlamenta kao institucije, kao i neovisnost mandata njegovih zastupnika te da osiguraju da svi zastupnici parlamenta mogu slobodno izvršavati svoje izabrane mandate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva ugandske vlasti da odustanu od očito izmišljenih optužbi protiv Bobija Winea i da zaustave represiju prema oporbenim političarima i pristašama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apelira na ugandske vlasti da bez odgode pokrenu učinkovitu, nepristranu i neovisnu istragu o ubojstvu Yasina Kawume i o navodima o smrtno stradalim osobama i prekomjernoj uporabi nasilja tijekom prosvjeda; očekuje brzu i neovisnu istragu o navodima o mučenju i zlostavljanju uhićenih osoba u Arui; ističe da je potrebno odgovorne privesti pravdi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja svoju predanost slobodi izražavanja i ponovno potvrđuje ključnu ulogu medija u demokratskom društvu; sa zabrinutošću primjećuje da su, uz sudionike prosvjeda i nereda do kojih je došlo, pretučeni i novinari koji su pratili ta događanja te da je dvoje novinara uhićeno; poziva ugandske vlasti da se pobrinu za stvaranje okružja u kojem novinari mogu neometano obavljati svoj posao informiranja o političkom razvoju u zemlji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća ugandske vlasti na njihovu obvezu jamčenja, zaštite i promicanja temeljnih prava, uključujući civilna i politička prava svojih građana, među ostalim i slobodu govora i slobodu okupljanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća ugandsku vladu na njezine međunarodne obveze, posebno u pogledu poštovanja temeljnih sloboda i vladavine prava te provođenja sudskih predmeta, osobito u vezi s pravom na pošteno i nepristrano suđenje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apelira na tijela kaznenog progona da zaštite temeljne slobode bez primjene bilo kakvog oblika zastrašivanja te da pritom poštuju članak 24. Ustava Ugande, u kojem stoji da „nitko ne smije biti izložen nikakvom obliku mučenja niti okrutnom, neljudskom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva ugandske sigurnosne snage da se suzdrže prilikom nadziranja prosvjeda, da ne pribjegavaju korištenju ubojitog streljiva, da postupaju u skladu sa zakonom i uz puno poštovanje prava o ljudskim pravima te da omoguće novinarima slobodno obavljanje njihova posla informiranja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | istodobno apelira na prosvjednike da postupaju u skladu sa zakonima te da izvršavaju svoja prava i slobode u okviru zakonskih propisa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU da iskoristi politički utjecaj koji pružaju programi razvojne pomoći, naročito programi proračunske potpore, radi poboljšanja obrane i promicanja ljudskih prava u Ugandi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pohvaljuje rad Povjerenstva Ugande za ljudska prava nakon što je u vezi s dopunskim izborima u Arui došlo do uhićenja, ubojstava i mučenja, između ostalog izvještavanje, obilaske centara za zadržavanje, istrage o nestalim osobama i intervencije kako bi se zajamčila prava zatvorenika, liječenje i obiteljski posjeti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da pomno prati stanje u Ugandi; ističe da bi Europski parlament trebao biti obaviješten o svim daljnjim naznakama ometanja ili opstruiranja oporbenih zastupnika u ugandskom parlamentu u pogledu njihova zakonodavnog posla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, predsjedniku Republike Ugande, predsjedniku Parlamenta Ugande te Afričkoj uniji i njezinim institucijama. |
| --- | --- |

14.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/124 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/124

---

P8_TA(2018)0345

Mjanmar, posebno slučaj novinara Wa Lonea i Kyawa Soe Ooa

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o Mjanmaru/Burmi, posebno slučaj novinara Wa Lonea i Kyaw Soe Ooa (2018/2841(RSP))

(2019/C 433/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Mjanmaru/Burmi i o položaju etničke skupine Rohingya, posebno one od 14. lipnja 2018. (1), 14. prosinca 2017. (2), 14. rujna 2017. (3), 7. srpnja 2016. (4) i 15. prosinca 2016. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Mjanmaru/Burmi i o položaju etničke skupine Rohingya, posebno one od 14. lipnja 2018. (1), 14. prosinca 2017. (2), 14. rujna 2017. (3), 7. srpnja 2016. (4) i 15. prosinca 2016. (5),

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 3. rujna 2018. o presudi Wa Loneu i Kyaw Soe Oou u Mjanmaru/Burmi i o izjavi od 9. srpnja 2018. o pokretanju kaznenog postupka protiv dvojice novinara Reutersa u Mjanmaru/Burmi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 3. rujna 2018. o presudi Wa Loneu i Kyaw Soe Oou u Mjanmaru/Burmi i o izjavi od 9. srpnja 2018. o pokretanju kaznenog postupka protiv dvojice novinara Reutersa u Mjanmaru/Burmi,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. listopada 2017. i 26. veljače 2018. o Mjanmaru/Burmi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. listopada 2017. i 26. veljače 2018. o Mjanmaru/Burmi,

| — | uzimajući u obzir odluke Vijeća (ZVSP) 2018/655 od 26. travnja 2018. (6) i (ZVSP) 2018/900 od 25. lipnja 2018. (7) o nametanju dodatnih mjera ograničavanja Mjanmaru/Burmi, o strožem embargu EU-a na oružje i mjerama protiv službenika u vojsci i pograničnoj policiji Mjanmara/Burme, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke Vijeća (ZVSP) 2018/655 od 26. travnja 2018. (6) i (ZVSP) 2018/900 od 25. lipnja 2018. (7) o nametanju dodatnih mjera ograničavanja Mjanmaru/Burmi, o strožem embargu EU-a na oružje i mjerama protiv službenika u vojsci i pograničnoj policiji Mjanmara/Burme,

| — | uzimajući u obzir izvješće neovisne međunarodne misije za utvrđivanje činjenica Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava o Mjanmaru/Burmi od 24. kolovoza 2018. koje će biti predstavljeno na 39. zasjedanju Vijeća UN-a za ljudska prava od 10. do 28. rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće neovisne međunarodne misije za utvrđivanje činjenica Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava o Mjanmaru/Burmi od 24. kolovoza 2018. koje će biti predstavljeno na 39. zasjedanju Vijeća UN-a za ljudska prava od 10. do 28. rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet od 3. rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet od 3. rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće i preporuke savjetodavnog povjerenstva pod vodstvom Kofi Annana o državi Rakhine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće i preporuke savjetodavnog povjerenstva pod vodstvom Kofi Annana o državi Rakhine,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir međunarodno humanitarno pravo, Ženevske konvencije i njihove protokole te Statut iz Rima Međunarodnog kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodno humanitarno pravo, Ženevske konvencije i njihove protokole te Statut iz Rima Međunarodnog kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Saveza država jugoistočne Azije (Povelja ASEAN-a), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Saveza država jugoistočne Azije (Povelja ASEAN-a),

| — | uzimajući u obzir izvješće Vijeća sigurnosti glavnog tajnika UN-a o seksualnom nasilju povezanom sa sukobima od 23. ožujka 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Vijeća sigurnosti glavnog tajnika UN-a o seksualnom nasilju povezanom sa sukobima od 23. ožujka 2018.,

| — | uzimajući u obzir odluku prvog predraspravnog vijeća Međunarodnog kaznenog suda od 6. rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku prvog predraspravnog vijeća Međunarodnog kaznenog suda od 6. rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su 12. prosinca 2017. dvojica novinara, Wa Lone i Kyaw Soe Oo, proizvoljno uhićena i zadržana u pritvoru uz optužbe za izvještavanje o ozbiljnim kršenjima ljudskih prava koje su mjanmarske/burmanske vojne snage (Tatmadaw) počinile u državi Rakhine; |
| --- | --- |

A.

budući da su 12. prosinca 2017. dvojica novinara, Wa Lone i Kyaw Soe Oo, proizvoljno uhićena i zadržana u pritvoru uz optužbe za izvještavanje o ozbiljnim kršenjima ljudskih prava koje su mjanmarske/burmanske vojne snage (Tatmadaw) počinile u državi Rakhine;

| B. | budući da su novinari Wa Lone i Kyaw Soe Oo naknadno optuženi na temelju Zakona o poslovnim tajnama iz 1923.; budući da ih je 3. rujna 2018. sud u Mjanmaru/Burmi osudio na sedam godina zatvora; budući da taj povijesni slučaj dodatno ugrožava slobodu izražavanja, demokraciju u vladavinu prava u Mjanmaru/Burmi; |
| --- | --- |

B.

budući da su novinari Wa Lone i Kyaw Soe Oo naknadno optuženi na temelju Zakona o poslovnim tajnama iz 1923.; budući da ih je 3. rujna 2018. sud u Mjanmaru/Burmi osudio na sedam godina zatvora; budući da taj povijesni slučaj dodatno ugrožava slobodu izražavanja, demokraciju u vladavinu prava u Mjanmaru/Burmi;

| C. | budući da su diplomati Europske unije i država članica bili među brojnim međunarodnim promatračima koji su bili prisutni na svakoj raspravi od uhićenja novinara 12. prosinca 2017. te su o tom pitanju kontinuirano raspravljali s vladom Mjanmara/Burme; |
| --- | --- |

C.

budući da su diplomati Europske unije i država članica bili među brojnim međunarodnim promatračima koji su bili prisutni na svakoj raspravi od uhićenja novinara 12. prosinca 2017. te su o tom pitanju kontinuirano raspravljali s vladom Mjanmara/Burme;

| D. | budući da su članovi civilnog društva, uključujući novinare, odvjetnike i borce za ljudska prava, koji su izrazili kritičko mišljenje prema vlastima Mjanmara/Burme, osobito prema mjanmarskim vojnim snagama (Tatmadaw) i sigurnosnim snagama te o aktivnostima koje su te iste snage počinile u državi Rakhine, prema navodima proizvoljno uhićeni, pritvoreni ili uznemiravani; budući da medijsko izvještavanje o nasilju u državi Rakhine strogo kontrolira vojska i vlada; |
| --- | --- |

D.

budući da su članovi civilnog društva, uključujući novinare, odvjetnike i borce za ljudska prava, koji su izrazili kritičko mišljenje prema vlastima Mjanmara/Burme, osobito prema mjanmarskim vojnim snagama (Tatmadaw) i sigurnosnim snagama te o aktivnostima koje su te iste snage počinile u državi Rakhine, prema navodima proizvoljno uhićeni, pritvoreni ili uznemiravani; budući da medijsko izvještavanje o nasilju u državi Rakhine strogo kontrolira vojska i vlada;

| E. | budući da je aktivistica za ljudska prava i pripadnica etničke skupine Rohingya Wai Nu, koja je od navršenih 18 godina do 25 godina boravila u zatvoru, još uvijek jedna od mnogih primjera aktivista koji se nalaze na udaru mjanmarskih/burmanskih vlasti; |
| --- | --- |

E.

budući da je aktivistica za ljudska prava i pripadnica etničke skupine Rohingya Wai Nu, koja je od navršenih 18 godina do 25 godina boravila u zatvoru, još uvijek jedna od mnogih primjera aktivista koji se nalaze na udaru mjanmarskih/burmanskih vlasti;

| F. | budući da bivši dječji vojnik Aung Ko Htwe služi kaznu od dvije godine i šest mjeseci zatvora zbog intervjua koji je dao medijima o svojim iskustvima u mjanmarskoj/burmanskoj vojsci; budući da je optužen na temelju članka 505 (b) mjanmarskog/burmanskog Kaznenog zakona, neodređeno formulirane odredbe koja se često koristi za ograničavanje slobode izražavanja; |
| --- | --- |

F.

budući da bivši dječji vojnik Aung Ko Htwe služi kaznu od dvije godine i šest mjeseci zatvora zbog intervjua koji je dao medijima o svojim iskustvima u mjanmarskoj/burmanskoj vojsci; budući da je optužen na temelju članka 505 (b) mjanmarskog/burmanskog Kaznenog zakona, neodređeno formulirane odredbe koja se često koristi za ograničavanje slobode izražavanja;

| G. | budući da je prema navodima od 2016. godine više desetaka novinara uhićeno i pritvoreno; budući da vlasti Mjanmara/Burme koriste niz represivnih zakona, uključujući Zakon o poslovnim tajnama, kako bi uhitili, pritvorili, ušutkali i uznemiravali članove civilnog društva, novinare, odvjetnike i borce za ljudska prava koji izražavaju kritičke stavove prema vladi Myanmara/Burme i njezinim sigurnosnim snagama; budući da je organizacija Freedom House u svojem izvješću o slobodi tiska iz 2017. Mjanmar/Burmu rangirala na 159 mjesto od ukupno 198 zemalja; |
| --- | --- |

G.

budući da je prema navodima od 2016. godine više desetaka novinara uhićeno i pritvoreno; budući da vlasti Mjanmara/Burme koriste niz represivnih zakona, uključujući Zakon o poslovnim tajnama, kako bi uhitili, pritvorili, ušutkali i uznemiravali članove civilnog društva, novinare, odvjetnike i borce za ljudska prava koji izražavaju kritičke stavove prema vladi Myanmara/Burme i njezinim sigurnosnim snagama; budući da je organizacija Freedom House u svojem izvješću o slobodi tiska iz 2017. Mjanmar/Burmu rangirala na 159 mjesto od ukupno 198 zemalja;

| H. | budući da je u izvješću neovisne međunarodne misije za utvrđivanje činjenica o Mjanmaru/Burmi pod mandatom UN-a od 24. kolovoza 2018. zaključeno da su najozbiljnija kršenja ljudskih prava i najteža kaznena djela u okviru međunarodnog prava, uključujući genocid, zločini protiv čovječnosti i ratni zločine, u saveznim državama Kachinu, Rakhine i Shanu počinili mjanmarske vojne snage (Tatmadaw), mjanmarska policija, NaSaKa (prethodno sjedište granične imigracijske kontrole), pogranična policija Mjanmara/Burme i nedržavne naoružane skupine. budući da se u izvješću također navodi da je Vojska spasa arakanskih Rohingya izvela koordinirane napade na vojnu bazu i nekoliko ispostava sigurnosnih snaga diljem sjevernih dijelova države Rakhine kako bi povećali pritisak na zajednice naroda Rohingya; budući da se u izvješću poziva da se nad višim vojnim zapovjednicima u Mjanmaru/Burmi te odgovornima za najteže zločine protiv naroda Rohingya provede istraga i da se pokrene međunarodni kazneni postupak; budući da je Mjanmar odbacio te zaključke; |
| --- | --- |

H.

budući da je u izvješću neovisne međunarodne misije za utvrđivanje činjenica o Mjanmaru/Burmi pod mandatom UN-a od 24. kolovoza 2018. zaključeno da su najozbiljnija kršenja ljudskih prava i najteža kaznena djela u okviru međunarodnog prava, uključujući genocid, zločini protiv čovječnosti i ratni zločine, u saveznim državama Kachinu, Rakhine i Shanu počinili mjanmarske vojne snage (Tatmadaw), mjanmarska policija, NaSaKa (prethodno sjedište granične imigracijske kontrole), pogranična policija Mjanmara/Burme i nedržavne naoružane skupine. budući da se u izvješću također navodi da je Vojska spasa arakanskih Rohingya izvela koordinirane napade na vojnu bazu i nekoliko ispostava sigurnosnih snaga diljem sjevernih dijelova države Rakhine kako bi povećali pritisak na zajednice naroda Rohingya; budući da se u izvješću poziva da se nad višim vojnim zapovjednicima u Mjanmaru/Burmi te odgovornima za najteže zločine protiv naroda Rohingya provede istraga i da se pokrene međunarodni kazneni postupak; budući da je Mjanmar odbacio te zaključke;

| I. | budući da u izvješću neovisne međunarodne misije za utvrđivanje činjenica o Mjanmaru/Burmi pod mandatom UN-a stoji da državna savjetnica, dobitnica Nobelove nagrade i Nagrade Saharov Aung San Suu Kyi nije iskoristila svoju de facto poziciju čelnice vlade i svoj moralni autoritet da spriječi događaje u državi Rakhine; budući da su civilne vlasti također doprinijele počinjenju najtežih zločina kroz svoje djelovanje i propuste, osobito širenjem lažnih podataka, negiranjem prijestupa Tatmadawa, blokiranjem neovisnih istraga i ignoriranjem uništavanja dokaza; |
| --- | --- |

I.

budući da u izvješću neovisne međunarodne misije za utvrđivanje činjenica o Mjanmaru/Burmi pod mandatom UN-a stoji da državna savjetnica, dobitnica Nobelove nagrade i Nagrade Saharov Aung San Suu Kyi nije iskoristila svoju de facto poziciju čelnice vlade i svoj moralni autoritet da spriječi događaje u državi Rakhine; budući da su civilne vlasti također doprinijele počinjenju najtežih zločina kroz svoje djelovanje i propuste, osobito širenjem lažnih podataka, negiranjem prijestupa Tatmadawa, blokiranjem neovisnih istraga i ignoriranjem uništavanja dokaza;

| J. | budući da je 8. rujna 2018. Međunarodni kazneni sud potvrdio da Sud ima nadležnost nad navodnom deportacijom naroda Rohingya iz Mjanmara/Burme u Bangladeš; |
| --- | --- |

J.

budući da je 8. rujna 2018. Međunarodni kazneni sud potvrdio da Sud ima nadležnost nad navodnom deportacijom naroda Rohingya iz Mjanmara/Burme u Bangladeš;

| K. | budući da se društvenim medijima u Mjanmaru/Burmi koristilo za širenje kampanja ocrnjivanja i teorija urote usmjerenih protiv naroda Rohingya i muslimana u zemlji; |
| --- | --- |

K.

budući da se društvenim medijima u Mjanmaru/Burmi koristilo za širenje kampanja ocrnjivanja i teorija urote usmjerenih protiv naroda Rohingya i muslimana u zemlji;

| L. | budući da narodu Rohingya pripada najveći postotak muslimana u Mjanmaru, od kojih većina živi u državi Rakhine; budući da prema konzervativnim procjenama broj mrtvih iznosi 10 000; budući da je od kolovoza 2017. više od 700 000 pripadnika naroda Rohingya pobjeglo i sigurnost potražilo u Bangladešu, od čega je 500 000 djece od kojih su mnogi putovali sami nakon što su im roditelji ubijeni ili nakon što su odvojeni od svojih obitelji; |
| --- | --- |

L.

budući da narodu Rohingya pripada najveći postotak muslimana u Mjanmaru, od kojih većina živi u državi Rakhine; budući da prema konzervativnim procjenama broj mrtvih iznosi 10 000; budući da je od kolovoza 2017. više od 700 000 pripadnika naroda Rohingya pobjeglo i sigurnost potražilo u Bangladešu, od čega je 500 000 djece od kojih su mnogi putovali sami nakon što su im roditelji ubijeni ili nakon što su odvojeni od svojih obitelji;

| 1. | snažno osuđuje proizvoljno uhićenje i presudu novinara Wa Lonea i Kyaw Soe Ooa zbog izvještavanja o stanju u državi Rakhine; poziva vlasti Mjanmara/Burme da ih smjesta i bezuvjetno oslobode te da odbace sve optužbe protiv njih i svih osoba koje su proizvoljno pritvoreni, uključujući političke zatvorenike, borce za ljudska prava, novinare i djelatnike medija, samo zato jer su postupali u skladu sa svojim pravima i slobodama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje svaki čin zastrašivanja, uznemiravanja ili ograničavanja slobode izražavanja, a posebno one za koje su odgovorne mjanmarske/burmanske vojne i sigurnosne snage; naglašava da su sloboda medija i kritičko novinarstvo ključni stupovi demokracije i da se njima promiče dobro upravljanje, transparentnost i odgovornost te poziva vlasti Mjanmara/Burme da osiguraju odgovarajuće uvjete za novinare i medijske radnike kako bi mogli obavljati svoj posao bez straha od zastrašivanja ili uznemiravanja, neutemeljenog uhićenja ili kaznenog progona; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poziva Vladu Mjanmara/Burme da promijeni svoju odluku o prekidu suradnje s posebnom izvjestiteljicom UN-a za stanje ljudskih prava u Mjanmaru/Burmi te da domaćim i međunarodnim medijskim organizacijama, braniteljima ljudskih prava, neovisnim promatračima i humanitarnim organizacijama, a osobito posebnoj izvjestiteljici UN-a, omogući potpun i neometan pristup saveznoj državi Rakhine te da zajamči sigurnost i zaštitu medijskog osoblja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava duboku zabrinutost zbog zlouporabe represivnih zakonskih odredbi kojima se ograničava sloboda govora; poziva vlasti Mjanmara/Burme da stave izvan snage, preispitaju ili izmijene sve zakone, uključujući Zakon o poslovnim tajnama iz 1923., koji nisu u skladu s međunarodnim standardima i kojima se kriminaliziraju i krše prava na slobodu izražavanja, mirno okupljanje i udruživanje; poziva Vladu Mjanmara/Burme da osigura da je sve zakonodavstvo u skladu s međunarodnim standardima i obvezama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | oštro osuđuje raširene i sustavne napade na pripadnike naroda Rohingya koje su u saveznoj državi Rakhine počinili pripadnici Tatmadawa (oružanih snaga Mjanmara/Burme) i drugih mjanmarskih sigurnosnih snaga, koji prema Neovisnoj međunarodnoj misiji za utvrđivanje činjenica o Mjanmaru/Burmi (IIFFMM) predstavljaju genocid, zločine protiv čovječnosti i ratne zločine – najteže zlouporabe i povrede ljudskih prava; duboko je zabrinut zbog sve težih i češćih kršenja ljudskih prava koje omogućuje Vlada Mjanmara/Burme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno izražava kontinuiranu potporu pripadnicima naroda Rohingya; ponovno poziva Vladu Mjanmara/Burme i sigurnosne snage da smjesta stanu na kraj stalnim kršenjima ljudskih prava, ubojstvima, uništavanju imovine i seksualnom nasilju nad pripadnicima naroda Rohingya i etničkim manjinama na sjeveru zemlje te da zajamče sigurnost i vladavinu prava u Mjanmaru/Burmi, posebice u saveznim državama Rakhine, Kachinu i Shanu; podsjeća mjanmarske/burmanske vlasti na njihove međunarodne obveze da istražuju i kazneno gone odgovorne; snažno potiče Vladu Mjanmara/Burme i državnu savjetnicu Aung San Suu Kyi da bezrezervno osude svako poticanje na mržnju te da se bore protiv socijalne diskriminacije i netrpeljivosti prema narodu Rohingya i drugim manjinskim skupinama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prima na znanje zaključke IIFFMM-a i podupire njegove preporuke; pozdravlja nedavnu presudu prema kojoj Međunarodni kazneni sud ima nadležnost nad navodnom deportacijom naroda Rohingya iz Mjanmara/Burme u Bangladeš; međutim, uviđa da je i dalje potrebno upućivanje Vijeća sigurnosti UN-a Međunarodnom kaznenom sudu što se tiče istrage čitavog opsega kršenja ljudskih prava; poziva glavnog tužitelja Međunarodnog kaznenog suda da u tom pogledu pokrene preliminarnu istragu; poziva Vijeće sigurnosti UN-a da bez odgađanja uputi situaciju u Mjanmaru/Burmi Međunarodnom kaznenom sudu; podupire poziv IIFFMM-a i organizacije Parlamentarci ASEAN-a za ljudska prava (engl. ASEAN Parliamentarians for Human Rights, APHR) na to da se pokrene istraga o odgovornim generalima i da ih se kazneno goni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva ESVD i države članice da se u multilateralnim forumima zalažu za to da počinitelji zločina u Mjanmaru/Burmi budu pozvani na odgovornost; poziva EU i njegove države članice da preuzmu vodeću ulogu u Vijeću sigurnosti UN-a u pogledu zatražene reakcije da se situacija uputi Međunarodnom kaznenom sudu, kao i da preuzmu vodeću ulogu u Općoj skupštini UN-a i na predstojećoj 39. sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava te da pojačaju napore u smjeru hitne uspostave međunarodnog, nepristranog i neovisnog mehanizma odgovornosti za potporu istragama navodnih najtežih zločina i kaznenom progonu odgovornih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponavlja poziv Vijeću sigurnosti UN-a da uvede globalni sveobuhvatni embargo na oružje protiv Mjanmara/Burme, da obustavi svu izravnu i neizravnu opskrbu oružjem, njegovu prodaju ili prijenos, uključujući provoz i pretovar sveg oružja, streljiva i druge vojne i sigurnosne opreme, kao i pružanje obuke ili drugih oblika vojne i sigurnosne pomoći; snažno potiče Vijeće sigurnosti UN-a da donese ciljane pojedinačne sankcije, uključujući zabrane putovanja i zamrzavanje imovine, protiv onih za koje se pretpostavlja da su odgovorni za teška kaznena djela prema međunarodnom pravu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da razmotri istragu u okviru mehanizama koji su predviđeni u sporazumu „Sve osim oružja”kako bi se preispitale trgovinske povlastice od kojih Mjanmar/Burma ima koristi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja to što je Vijeće 26. travnja 2018. usvojilo pravni okvir za ciljane mjere ograničavanja protiv dužnosnika odgovornih za ozbiljna kršenja ljudskih prava te jačanje embarga na oružje koji je uveo EU i prvi popis osoba obuhvaćenih navedenim mjerama, uspostavljen 25. lipnja 2018.; snažno potiče Vijeće da nametne zabrane putovanja, ciljane financijske sankcije i zamrzavanje imovine mjanmarskim/burmanskim dužnosnicima koje je IIFFMM identificirao kao odgovorne za najteže zločine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da su tisuće pripadnika naroda Rohingya, od kojih su mnogi djeca, interno raseljene i da im je nasušno potrebna humanitarna pomoć i zaštita; poziva na neposredan, neometan i slobodan pristup dostavi humanitarne pomoći u cijeloj zemlji; ustraje u tome da mjanmarska/burmanska vlada zajamči siguran, dobrovoljan i dostojanstven povratak svima onima koji se žele vratiti u svoju zemlju, uz puni nadzor UN-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU, njegove države članice i međunarodnu zajednicu da riješe problem potrebe za povećanom i dugoročnom humanitarnom pomoći narodu Rohingya u Bangladešu i zajednicama koje su ih prihvatile; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na to da su napadi na civilno stanovništvo u saveznim državama Kachinu, Rakhine i Shanu u više navrata uključivali silovanja i seksualno nasilje; poziva EU, a osobito Glavnu upravu Komisije za europsku civilnu zaštitu i europske operacije humanitarne pomoći (ECHO) te države članice EU-a da se pobrinu za bolju zaštitu djevojčica i žena iz naroda Rohingya od rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na potrebu za pružanjem medicinske i psihološke pomoći u izbjegličkim logorima, a osobito pomoći koja će biti posebno prilagođena ugroženim skupinama, među kojima su žene i djeca; poziva da se žrtvama silovanja i seksualnog nasilja pruži veća potpora; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vladi i parlamentu Mjanmara/Burme, državnoj savjetnici Aung San Suu Kyi, Vladi i parlamentu Bangladeša, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, vladama i parlamentima država članica EU-a, glavnom tajniku ASEAN-a, Međuvladinoj komisiji ASEAN-a za ljudska prava, posebnoj izvjestiteljici UN-a za stanje ljudskih prava u Mjanmaru/Burmi, visokom povjereniku UN-a za izbjeglice i Vijeću UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0261.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0500.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0351.

(4)  SL C 101, 16.3.2018., str. 134.

(5)  SL C 238, 6.7.2018., str. 112.

(6)  SL L 108, 27.4.2018., str. 29.

(7)  SL L 160 I, 25.6.2018., str. 9.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/128 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/128

---

P8_TA(2018)0346

Kambodža, posebno slučaj Kema Sokhe

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o Kambodži, a posebno o slučaju Kema Sokhe (2018/2842(RSP))

(2019/C 433/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kambodži, posebno one od 14. rujna 2017. (1) i 14. prosinca 2017. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kambodži, posebno one od 14. rujna 2017. (1) i 14. prosinca 2017. (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Kambodži od 26. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Kambodži od 26. veljače 2018.,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 30. srpnja 2018. o općim izborima u Kambodži, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 30. srpnja 2018. o općim izborima u Kambodži,

| — | uzimajući u obzir posjet Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) Kambodži od 5. do 11. srpnja 2018. radi ocjenjivanja stanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posjet Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) Kambodži od 5. do 11. srpnja 2018. radi ocjenjivanja stanja,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o borcima za ljudska prava iz 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o borcima za ljudska prava iz 2008.,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice ESVD-a od 16. studenoga 2017. o raspuštanju Kambodžanske stranke nacionalnog spasa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice ESVD-a od 16. studenoga 2017. o raspuštanju Kambodžanske stranke nacionalnog spasa,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Europske zajednice i Kraljevine Kambodže iz 1997., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Europske zajednice i Kraljevine Kambodže iz 1997.,

| — | uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 22. veljače 2017. o političkom stanju u Kambodži te izjave glasnogovornika Delegacije EU-a od 25. kolovoza 2017. i 3. rujna 2017. o ograničenjima političkog prostora u Kambodži, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 22. veljače 2017. o političkom stanju u Kambodži te izjave glasnogovornika Delegacije EU-a od 25. kolovoza 2017. i 3. rujna 2017. o ograničenjima političkog prostora u Kambodži,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava br. 36/32 od 29. rujna 2017. i izvješće glavnog tajnika od 2. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava br. 36/32 od 29. rujna 2017. i izvješće glavnog tajnika od 2. veljače 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ljudska prava parlamentarnih zastupnika i odluke Upravnog vijeća Međuparlamentarne unije iz ožujka 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ljudska prava parlamentarnih zastupnika i odluke Upravnog vijeća Međuparlamentarne unije iz ožujka 2018.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a A/RES/53/144 od 8. ožujka 1999. o pravu i odgovornosti pojedinaca, skupina i društvenih tijela da promiču i štite univerzalno priznata ljudska prava i temeljne slobode, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a A/RES/53/144 od 8. ožujka 1999. o pravu i odgovornosti pojedinaca, skupina i društvenih tijela da promiču i štite univerzalno priznata ljudska prava i temeljne slobode,

| — | uzimajući u obzir Pariški mirovni sporazum iz 1991., u čijem se članku 15. navodi obveza poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda u Kambodži, među ostalim i od strane međunarodnih potpisnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški mirovni sporazum iz 1991., u čijem se članku 15. navodi obveza poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda u Kambodži, među ostalim i od strane međunarodnih potpisnika,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje,

| — | uzimajući u obzir Ustav Kambodže, a posebno njegov članak 41., kojim se propisuju pravo i sloboda izražavanja i udruživanja, članak 35. o pravu na sudjelovanje u političkom životu i članak 80. o zastupničkom imunitetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Kambodže, a posebno njegov članak 41., kojim se propisuju pravo i sloboda izražavanja i udruživanja, članak 35. o pravu na sudjelovanje u političkom životu i članak 80. o zastupničkom imunitetu,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je predsjednik Kambodžanske stranke nacionalnog spasa Kem Sokha uhićen 3. rujna 2017. te budući da je Vrhovni sud 16. studenoga 2017. nakon jednodnevnog saslušanja proglasio raspuštanje te stranke; budući da je Vrhovni sud također zabranio političko djelovanje u sljedećih pet godina za 118 političara koji su članovi Kambodžanske stranke nacionalnog spasa; |
| --- | --- |

A.

budući da je predsjednik Kambodžanske stranke nacionalnog spasa Kem Sokha uhićen 3. rujna 2017. te budući da je Vrhovni sud 16. studenoga 2017. nakon jednodnevnog saslušanja proglasio raspuštanje te stranke; budući da je Vrhovni sud također zabranio političko djelovanje u sljedećih pet godina za 118 političara koji su članovi Kambodžanske stranke nacionalnog spasa;

| B. | budući da je vladajuća Kambodžanska narodna stranka osvojila 100 % od ukupnog broja mjesta na izborima za Nacionalnu skupštinu održanima 29. srpnja 2018. i na izborima za Senat održanima 25. veljače 2018.; |
| --- | --- |

B.

budući da je vladajuća Kambodžanska narodna stranka osvojila 100 % od ukupnog broja mjesta na izborima za Nacionalnu skupštinu održanima 29. srpnja 2018. i na izborima za Senat održanima 25. veljače 2018.;

| C. | budući da je člankom 35. Ustava Kambodže propisano pravo na sudjelovanje u političkom životu; budući da izmijenjeni Zakon o političkim strankama iz 2017. sadrži brojna ograničenja u pogledu sudjelovanja oporbenih stranaka, uključujući raspuštanje stranaka protiv čijih se čelnika vodi kazneni postupak; |
| --- | --- |

C.

budući da je člankom 35. Ustava Kambodže propisano pravo na sudjelovanje u političkom životu; budući da izmijenjeni Zakon o političkim strankama iz 2017. sadrži brojna ograničenja u pogledu sudjelovanja oporbenih stranaka, uključujući raspuštanje stranaka protiv čijih se čelnika vodi kazneni postupak;

| D. | budući da na izborima 2018. u Kambodži zapravo nije postojala konkurencija te da nisu ispunjeni minimalni međunarodni standardi za demokratske izbore; budući da su Europska unija i Sjedinjene Američke Države zaustavile svoju financijsku pomoć kambodžanskom Nacionalnom izbornom odboru i odbile promatranje izbora; |
| --- | --- |

D.

budući da na izborima 2018. u Kambodži zapravo nije postojala konkurencija te da nisu ispunjeni minimalni međunarodni standardi za demokratske izbore; budući da su Europska unija i Sjedinjene Američke Države zaustavile svoju financijsku pomoć kambodžanskom Nacionalnom izbornom odboru i odbile promatranje izbora;

| E. | budući da je odluka o raspuštanju Kambodžanske stranke nacionalnog spasa bila odlučujući korak u stvaranju autoritarne države; budući da se politička struktura Kambodže više ne može smatrati demokracijom; |
| --- | --- |

E.

budući da je odluka o raspuštanju Kambodžanske stranke nacionalnog spasa bila odlučujući korak u stvaranju autoritarne države; budući da se politička struktura Kambodže više ne može smatrati demokracijom;

| F. | budući da je kambodžanska vlada poduzela opsežne mjere kako bi osigurala da na izborima i za Senat i za Nacionalnu skupštinu zapravo ne postoji oporba vladajućoj Kambodžanskoj narodnoj stranci; |
| --- | --- |

F.

budući da je kambodžanska vlada poduzela opsežne mjere kako bi osigurala da na izborima i za Senat i za Nacionalnu skupštinu zapravo ne postoji oporba vladajućoj Kambodžanskoj narodnoj stranci;

| G. | budući da je Kem Sokha nakon uhićenja 3. rujna 2017. unatoč svom zastupničkom imunitetu optužen za izdaju prema članku 443. kambodžanskog Kaznenog zakona; budući da su izjave kambodžanske vlade ugrozile njegovo pravo na pošteno suđenje i pretpostavku nedužnosti; budući da mu, bude li proglašen krivim, prijeti do 30 godina zatvora; budući da je predsjednik Vrhovnog suda Dith Munty ujedno i član stalnog odbora vladajuće stranke; |
| --- | --- |

G.

budući da je Kem Sokha nakon uhićenja 3. rujna 2017. unatoč svom zastupničkom imunitetu optužen za izdaju prema članku 443. kambodžanskog Kaznenog zakona; budući da su izjave kambodžanske vlade ugrozile njegovo pravo na pošteno suđenje i pretpostavku nedužnosti; budući da mu, bude li proglašen krivim, prijeti do 30 godina zatvora; budući da je predsjednik Vrhovnog suda Dith Munty ujedno i član stalnog odbora vladajuće stranke;

| H. | budući da su kambodžanske vlasti nakon kraljevskog pomilovanja 28. kolovoza 2018. pustile na slobodu 14 članova Kambodžanske stranke nacionalnog spasa; budući da je to pomilovanje povezano s oslobađanjem šest aktivista i novinara; |
| --- | --- |

H.

budući da su kambodžanske vlasti nakon kraljevskog pomilovanja 28. kolovoza 2018. pustile na slobodu 14 članova Kambodžanske stranke nacionalnog spasa; budući da je to pomilovanje povezano s oslobađanjem šest aktivista i novinara;

| I. | budući da je Kem Sokha više od godinu dana bilo u pritvoru bez suđenja; budući da je radna skupina UN-a za proizvoljna pritvaranja izjavila da je zadržavanje Kema Sokhe u pritvoru prije suđenja bilo „proizvoljno”i „politički motivirano”; budući da je 10. rujna 2018. pušten na slobodu uz jamčevinu; budući da se ne smije udaljavati od svoje kuće niti komunicirati s drugim članovima oporbe i medija; |
| --- | --- |

I.

budući da je Kem Sokha više od godinu dana bilo u pritvoru bez suđenja; budući da je radna skupina UN-a za proizvoljna pritvaranja izjavila da je zadržavanje Kema Sokhe u pritvoru prije suđenja bilo „proizvoljno”i „politički motivirano”; budući da je 10. rujna 2018. pušten na slobodu uz jamčevinu; budući da se ne smije udaljavati od svoje kuće niti komunicirati s drugim članovima oporbe i medija;

| J. | budući da su se uhićenje i pritvor Kema Sokhe dogodili uslijed raširenog i sustavnog zatiranja političkih i izbornih prava u Kambodži; budući da broj uhićenih i pritvorenih članova političke oporbe i političkih komentatora stalno raste; budući da je prethodni predsjednik Kambodžanske stranke nacionalnog spasa Sam Rainsy osuđen za kazneno djelo klevete i sada živi u egzilu; |
| --- | --- |

J.

budući da su se uhićenje i pritvor Kema Sokhe dogodili uslijed raširenog i sustavnog zatiranja političkih i izbornih prava u Kambodži; budući da broj uhićenih i pritvorenih članova političke oporbe i političkih komentatora stalno raste; budući da je prethodni predsjednik Kambodžanske stranke nacionalnog spasa Sam Rainsy osuđen za kazneno djelo klevete i sada živi u egzilu;

| K. | budući kambodžanske vlasti također vrše pritisak na novinare i reportere koji izvještavaju o napadima na oporbene stranke; budući da je jedna od žrtava tih napada na medije 69-ogodišnji nagrađivani redatelj James Ricketson; budući da je James Ricketson uhićen zato što je u lipnju 2017. upravljao bespilotnom letjelicom iznad oporbenog skupa; budući da je osuđen za špijunažu na šest godina zatvora u glavnom gradu Phnom Penhu; |
| --- | --- |

K.

budući kambodžanske vlasti također vrše pritisak na novinare i reportere koji izvještavaju o napadima na oporbene stranke; budući da je jedna od žrtava tih napada na medije 69-ogodišnji nagrađivani redatelj James Ricketson; budući da je James Ricketson uhićen zato što je u lipnju 2017. upravljao bespilotnom letjelicom iznad oporbenog skupa; budući da je osuđen za špijunažu na šest godina zatvora u glavnom gradu Phnom Penhu;

| L. | budući da su poduzete oštre mjere protiv nezavisnih medija; budući da su društvene mreže također bile metom napada; budući da je u svibnju 2018. vlada donijela uredbu kojom se ograničavaju prava na slobodu izražavanja, tiska i objavljivanja i kojom se vlada ovlašćuje da nadzire društvene mreže u cilju otkrivanja i ušutkavanja različitog mišljenja opozicije na internetu u Kambodži; |
| --- | --- |

L.

budući da su poduzete oštre mjere protiv nezavisnih medija; budući da su društvene mreže također bile metom napada; budući da je u svibnju 2018. vlada donijela uredbu kojom se ograničavaju prava na slobodu izražavanja, tiska i objavljivanja i kojom se vlada ovlašćuje da nadzire društvene mreže u cilju otkrivanja i ušutkavanja različitog mišljenja opozicije na internetu u Kambodži;

| M. | budući da članovi sindikata, aktivisti za ljudska prava i organizacije civilnog društva djeluju u sve ograničenijem prostoru u Kambodži i suočavaju se s uznemiravanjem, zastrašivanjem i proizvoljnim uhićenjima; budući da se izmijenjenim Zakonom o pridruživanju i nevladinim organizacijama iz 2015. ograničava sloboda udruživanja i izražavanja, uključujući uspostavom vladinih kontrola i cenzure nad radom nevladinih organizacija; budući da se Zakonom o sindikatima ograničava sloboda udruživanja i stvaraju nepotrebne prepreke i opterećenja u pogledu postupaka registracije i rada sindikata; |
| --- | --- |

M.

budući da članovi sindikata, aktivisti za ljudska prava i organizacije civilnog društva djeluju u sve ograničenijem prostoru u Kambodži i suočavaju se s uznemiravanjem, zastrašivanjem i proizvoljnim uhićenjima; budući da se izmijenjenim Zakonom o pridruživanju i nevladinim organizacijama iz 2015. ograničava sloboda udruživanja i izražavanja, uključujući uspostavom vladinih kontrola i cenzure nad radom nevladinih organizacija; budući da se Zakonom o sindikatima ograničava sloboda udruživanja i stvaraju nepotrebne prepreke i opterećenja u pogledu postupaka registracije i rada sindikata;

| N. | budući da petorici boraca za ljudska prava povezanih s Kambodžanskim udruženjem za ljudska prava i razvoj, Human Rights and Development Association (ADHOC), Nay Vanda, Ny Sokha, Yi Soksan, Lim Mony, i Ny Chakrya, prijete optužbe o podmićivanju svjedoka i sudioništvu u podmićivanju svjedoka; budući da je pet boraca za ljudska prava prije suđenja provelo 14 mjeseci u pritvoru prije puštanja uz jamčevinu; |
| --- | --- |

N.

budući da petorici boraca za ljudska prava povezanih s Kambodžanskim udruženjem za ljudska prava i razvoj, Human Rights and Development Association (ADHOC), Nay Vanda, Ny Sokha, Yi Soksan, Lim Mony, i Ny Chakrya, prijete optužbe o podmićivanju svjedoka i sudioništvu u podmićivanju svjedoka; budući da je pet boraca za ljudska prava prije suđenja provelo 14 mjeseci u pritvoru prije puštanja uz jamčevinu;

| O. | budući da je za Kambodžu na snazi najpovoljniji mogući režim u okviru općeg sustava povlastica EU-a, točnije sustav „Sve osim oružja”; budući da je EU Kambodži za razvojnu suradnju dodijelio do 410 milijuna EUR za financijsko razdoblje 2014. – 2020., od čega je 10 milijuna EUR namijenjeno podupiranju procesa izborne reforme u Kambodži koji je trenutačno suspendiran; |
| --- | --- |

O.

budući da je za Kambodžu na snazi najpovoljniji mogući režim u okviru općeg sustava povlastica EU-a, točnije sustav „Sve osim oružja”; budući da je EU Kambodži za razvojnu suradnju dodijelio do 410 milijuna EUR za financijsko razdoblje 2014. – 2020., od čega je 10 milijuna EUR namijenjeno podupiranju procesa izborne reforme u Kambodži koji je trenutačno suspendiran;

| P. | budući da je glavni tajnik UN-a u svojoj izjavi iz srpnja podsjetio na to da je uključiv i pluralistički politički proces i dalje ključan za očuvanje napretka koji je Kambodža ostvarila u konsolidaciji mira; |
| --- | --- |

P.

budući da je glavni tajnik UN-a u svojoj izjavi iz srpnja podsjetio na to da je uključiv i pluralistički politički proces i dalje ključan za očuvanje napretka koji je Kambodža ostvarila u konsolidaciji mira;

| Q. | budući da još nisu riješeni sukobi u pogledu plantaža šećera; budući da postoji stalna zabrinutost u vezi s prisilnim iseljavanjima sa zemljišta, opetovanim nekažnjavanjem takvih djela i teškom situacijom pogođenih zajednica; budući da vlada Kambodže još nije potpisala mandat za revizijski postupak EU-a za šećernu trsku; |
| --- | --- |

Q.

budući da još nisu riješeni sukobi u pogledu plantaža šećera; budući da postoji stalna zabrinutost u vezi s prisilnim iseljavanjima sa zemljišta, opetovanim nekažnjavanjem takvih djela i teškom situacijom pogođenih zajednica; budući da vlada Kambodže još nije potpisala mandat za revizijski postupak EU-a za šećernu trsku;

| 1. | napominje da je Kem Sokha pušten iz zatvora uz jamčevinu i pod strogim uvjetima; osuđuje činjenicu da se Kem Sokha nalazi u kućnom pritvoru; poziva na to da se sve optužbe protiv Kema Sokhe odbace te da ga se odmah pusti na slobodu; nadalje poziva na to da se druge politički motivirane optužbe i presude protiv političara opozicije, uključujući protiv Sama Rainsyja, odmah odbace; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zabrinut je zbog zdravstvenog stanja Kema Sokhe i poziva kambodžanske vlasti da mu dopuste odgovarajuće liječenje; poziva vladu da Kemu Sokhi dopusti da se sastane sa stranim veleposlanicima, dužnosnicima UN-a i promatračima za ljudska prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava svoje uvjerenje o tome da se izbori u Kambodži ne mogu smatrati slobodnima i pravednima; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog odvijanja i rezultata izbora u Kambodži 2018., koje vidi kao neuspjeh u provedbi vjerodostojnog procesa i koji su naišli na široku osudu međunarodne zajednice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva kambodžansku vladu da radi na jačanju demokracije i vladavine prava te da poštuje ljudska prava i temeljne slobode, što podrazumijeva potpuno poštovanje ustavnih odredbi o pluralizmu i slobodi udruživanja i izražavanja; nadalje poziva kambodžansku vladu na opoziv svih nedavnih izmjena Ustava, Kaznenog zakona, Zakona o političkim strankama, Zakona o sindikatima, Zakona o nevladinim organizacijama i svih drugih zakonodavnih akata kojima se ograničavaju sloboda izražavanja i političke slobode koje nisu u potpunosti u skladu s obvezama Kambodže i međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da je za vjerodostojan demokratski proces potrebno okružje u kojem političke stranke, civilno društvo i mediji mogu ispuniti svoje legitimne uloge bez straha, prijetnji ili proizvoljnih ograničenja; poziva vladu da poduzme potrebne mjere kako bi se zajamčio brzi preokret u pogledu raspuštanja Kambodžanske stranke nacionalnog spasa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poziva kambodžansku vladu da obustavi sve oblike uznemiravanja i zlostavljanja te odbaci politički motivirane kaznene optužbe protiv članova političke opozicije, boraca za ljudska prava, članova sindikata, boraca za prava radnika, aktivista za zemljišna prava i ostalih aktivista civilnog društva, i novinara, među ostalima; poziva vladu Kambodže da bez odgode na slobodu pusti sve građane koji su pritvoreni jer su djelovali u skladu sa svojim ljudskim pravima, uključujući Jamesa Ricketsona, te da odbaci sve optužbe protiv njih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podupire odluku o prekidu izborne potpore EU-a Kambodži; podsjeća na nacionalne i međunarodne obveze u pogledu demokratskih načela i temeljnih ljudskih prava na koje se Kambodža obvezala; potiče kambodžansku vladu na reforme u cilju unapređenja demokracije te na primjenu međunarodno priznatih minimalnih standarda tijekom budućih izbornih postupaka, uključujući organizaciju višestranačkih, slobodnih i pravednih izbora, uspostavu uistinu neovisnog Nacionalnog izbornog odbora i uključivanje nevladinih organizacija i nezavisnih medija u nadziranje izbora i izvještavanje o njima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća vladu Kambodže da treba ispuniti svoje obveze u pogledu demokratskih načela i temeljnih ljudskih prava, koji su ključna sastavnica Sporazuma o suradnji između EU-a i Kambodže i uvjeta u okviru sustava „Sve osim oružja”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja nedavnu misiju EU-a u Kambodži u svrhu utvrđivanja činjenica u okviru sustava „Sve osim oružja”i poziva Komisiju da zaključke što prije dostavi Parlamentu; poziva Komisiju da razmotri moguće posljedice u kontekstu trgovinskih povlastica koje Kambodža uživa, među ostalim pokretanje istrage u skladu s mehanizmima predviđenima sustavom „Sve osim oružja”; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva ESVD i Komisiju da sastave popis pojedinaca odgovornih za raspuštanje oporbe i druge ozbiljne povrede ljudskih prava u Kambodži u cilju uvođenja mogućih viznih ograničenja i zamrzavanja njihove imovine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da pomno prati stanje u Kambodži; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da se aktivira i preuzme vodeću ulogu u nastojanjima da se na predstojećoj 39. sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava donose odlučna rezolucija o ljudskim pravima u Kambodži; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva kambodžansku vladu da s Uredom visokog povjerenika UN-a za ljudska prava u Kambodži obnovi Memorandum o razumijevanju (MoU) po njegovu isteku 31. prosinca 2018.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svom predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, zamjeniku potpredsjednice/ Visoke predstavnice Komisije Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, glavnom tajniku Udruga zemalja jugoistočne Azije (ASEAN), vladama i parlamentima država članica te Vladi i Narodnoj skupštini Kambodže. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0348.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0497.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/132 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/132

---

P8_TA(2018)0350

Odgovor EU-a na požare iz srpnja 2018. u Matiju u grčkoj regiji Atici

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o požarima u Matiju u regiji Atika (Grčka) u srpnju 2018. i odgovoru EU-a (2018/2847(RSP))

(2019/C 433/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (COM(2017)0772), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (COM(2017)0772),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Pariški sporazum usvojen Odlukom 1/CP.21 na 21. konferenciji stranaka UNFCCC-a (COP21) i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11), koje su održane u Parizu (Francuska) od 30. studenoga do 11. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Pariški sporazum usvojen Odlukom 1/CP.21 na 21. konferenciji stranaka UNFCCC-a (COP21) i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11), koje su održane u Parizu (Francuska) od 30. studenoga do 11. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su u srpnju 2018. požari u regiji Atici u Grčkoj uzrokovali tragičan gubitak 99 života te da su stotine osoba ozlijeđene; |
| --- | --- |

A.

budući da su u srpnju 2018. požari u regiji Atici u Grčkoj uzrokovali tragičan gubitak 99 života te da su stotine osoba ozlijeđene;

| B. | budući da su spomenuti požari uništili kuće i da su stotine ljudi evakuirane, da su teško oštetili lokalnu i regionalnu infrastrukturu, naštetili okolišu, poremetili gospodarske aktivnosti i poljoprivredu te narušili potencijal turističkog i uslužnog sektora; |
| --- | --- |

B.

budući da su spomenuti požari uništili kuće i da su stotine ljudi evakuirane, da su teško oštetili lokalnu i regionalnu infrastrukturu, naštetili okolišu, poremetili gospodarske aktivnosti i poljoprivredu te narušili potencijal turističkog i uslužnog sektora;

| C. | budući da su se velike suše i šumski požari povećali učestalošću, težinom, složenošću i utjecajem diljem Europe te da ih pogoršavaju klimatske promjene; |
| --- | --- |

C.

budući da su se velike suše i šumski požari povećali učestalošću, težinom, složenošću i utjecajem diljem Europe te da ih pogoršavaju klimatske promjene;

| D. | budući da ulaganje u borbu protiv klimatskih promjena predstavlja hitnu mjeru u pogledu sprečavanja katastrofa uzrokovanih sušama i šumskim požarima; |
| --- | --- |

D.

budući da ulaganje u borbu protiv klimatskih promjena predstavlja hitnu mjeru u pogledu sprečavanja katastrofa uzrokovanih sušama i šumskim požarima;

| E. | budući da su Grčka, Švedska i Latvija zatražile potporu EU-a preko Mehanizma Unije za civilnu zaštitu tijekom ljeta 2018. zbog požara; |
| --- | --- |

E.

budući da su Grčka, Švedska i Latvija zatražile potporu EU-a preko Mehanizma Unije za civilnu zaštitu tijekom ljeta 2018. zbog požara;

| 1. | izražava duboko saučešće s obiteljima svih onih koji su izgubili živote u požarima u regiji Atici; |
| --- | --- |

1.

| 2. | suosjeća sa svim stanovnicima pogođenima šumskim požarima u toj regiji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odaje počast predanosti vatrogasaca, obalne straže, volontera i ljudi koji su riskirali svoje živote kako bi ugasili požare i spasili svoje sugrađane; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe ulogu Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu u mobiliziranju letjelica, vozila, zdravstvenih djelatnika i vatrogasaca iz cijele Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da je za obnovu ključne infrastrukture i operacije čišćenja nakon prirodnih katastrofa moguće dobiti pristup sredstvima iz više fondova EU-a, kao što je Fond solidarnosti EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno ističe važnost kohezijskih fondova EU-a za sprečavanje požara i odgovor na hitne situacije te poziva države članice da ih u potpunosti iskoriste, kao i da informiraju javnost o opasnostima od šumskih požara; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da je potrebno više znanstvenih istraživanja u okviru mehanizama procjene rizika, sustava prevencije i ranog otkrivanja te drugih sredstava za borbu protiv tih pojava, te da treba poboljšati razmjenu iskustava i najboljih praksi među regijama i državama članicama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da Svjetska meteorološka organizacija u dokumentu objavljenom 1. kolovoza 2018. (2) pruža dokaze da je toplinski val u Europi 2018. povezan s klimatskim promjenama; snažno potiče Komisiju i države članice da uspostave ciljeve i provedu klimatske politike kojima će ispuniti svoje obveze u okviru Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | također ističe potrebu da se zajamči sprečavanje poplava u područjima zahvaćenima šumskim požarima kako bi se spriječile daljnje katastrofe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da u procjenu postojećih mjera EU-a kao što su Strategija EU-a za šume i Strategiju EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama uključi i upravljanje rizikom od požara te upravljanje šumama i okolišem koja se temelje na ekosustavu i da prilagoditi navedene strategije ako se utvrde nedostaci; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Vijeće i Komisiju da finaliziraju s Parlamentom međuinstitucijske pregovore o novom Mehanizmu EU-a za civilnu zaštitu i uspostave rescEU do kraja 2018. godine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija, vladama država članica te regionalnim tijelima vlasti u područjima pogođenima požarima. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(2)  https://public.wmo.int/en/media/news/july-sees-extreme-weather-high-impacts

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/134 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/134

---

P8_TA(2018)0351

Prijetnja rušenja Khan al-Ahmara i drugih beduinskih naselja

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o prijetnji rušenjem Khan al-Ahmara i drugih beduinskih naselja (2018/2849(RSP))

(2019/C 433/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o sukobu između Izraela i Palestine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o sukobu između Izraela i Palestine,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 7. rujna 2018. o najnovijim događajima u vezi s planiranim rušenjem naselja Khan al-Ahmar, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 7. rujna 2018. o najnovijim događajima u vezi s planiranim rušenjem naselja Khan al-Ahmar,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o međunarodnom humanitarnom pravu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o međunarodnom humanitarnom pravu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Francuske, Njemačke, Italije, Španjolske i Ujedinjene Kraljevine o naselju Khan al-Ahmar od 10. rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Francuske, Njemačke, Italije, Španjolske i Ujedinjene Kraljevine o naselju Khan al-Ahmar od 10. rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir Četvrtu ženevsku konvenciju iz 1949., a posebno njezine članke 49., 50., 51. i 53., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Četvrtu ženevsku konvenciju iz 1949., a posebno njezine članke 49., 50., 51. i 53.,

| — | uzimajući u obzir Šestomjesečno izvješće o rušenju i zapljeni objekata koje je financirao EU na Zapadnoj obali, uključujući istočni Jeruzalem, od siječnja do lipnja 2018., koje je 24. kolovoza 2018. objavila Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Šestomjesečno izvješće o rušenju i zapljeni objekata koje je financirao EU na Zapadnoj obali, uključujući istočni Jeruzalem, od siječnja do lipnja 2018., koje je 24. kolovoza 2018. objavila Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je 5. rujna 2018. izraelski Visoki sud odbacio predstavke stanovnika Khan al-Ahmara; budući da je Visoki sud nadležnim tijelima odobrio izvršavanje plana preseljenja stanovnika tog naselja u Zapadni Jahalin; budući da je Visoki sud dopustio izraelskim vlastima da nastave s planovima rušenja Khan al-Ahmara; |
| --- | --- |

A.

budući da je 5. rujna 2018. izraelski Visoki sud odbacio predstavke stanovnika Khan al-Ahmara; budući da je Visoki sud nadležnim tijelima odobrio izvršavanje plana preseljenja stanovnika tog naselja u Zapadni Jahalin; budući da je Visoki sud dopustio izraelskim vlastima da nastave s planovima rušenja Khan al-Ahmara;

| B. | budući da je Khan al-Ahmar jedna od 46 beduinskih zajednica na središnjem području Zapadne obale za koje UN smatra da postoji visok rizik od prisilnog preseljenja; budući da tu zajednicu čine 32 obitelji s ukupno 173 osobe, uključujući 92 maloljetnika; budući da je izraelska vojska izdala nalog za rušenje svih objekata u naselju; |
| --- | --- |

B.

budući da je Khan al-Ahmar jedna od 46 beduinskih zajednica na središnjem području Zapadne obale za koje UN smatra da postoji visok rizik od prisilnog preseljenja; budući da tu zajednicu čine 32 obitelji s ukupno 173 osobe, uključujući 92 maloljetnika; budući da je izraelska vojska izdala nalog za rušenje svih objekata u naselju;

| C. | budući da je 2010. izraelski Visoki sud presudio da su svi objekti u naselju Khan al-Ahmar izgrađeni nezakonito, pri čemu su prekršeni zakoni prostornog planiranja i zbog čega ih je potrebno uništiti; budući da je Visoki sud također istaknuo da izraelske vlasti trebaju naći odgovarajuću alternativu za školu i stanovnike te zajednice; budući da je Država Izrael pismeno izvijestila o tome što će sve ponuditi obiteljima koje dođu u Zapadni Jahalin (Abu Dis), kao i o mogućnosti da se za preseljenje uredi i druga lokacija, istočno od Jerihona; budući da je zajednica Khan al-Ahmar odbila preseljenje; |
| --- | --- |

C.

budući da je 2010. izraelski Visoki sud presudio da su svi objekti u naselju Khan al-Ahmar izgrađeni nezakonito, pri čemu su prekršeni zakoni prostornog planiranja i zbog čega ih je potrebno uništiti; budući da je Visoki sud također istaknuo da izraelske vlasti trebaju naći odgovarajuću alternativu za školu i stanovnike te zajednice; budući da je Država Izrael pismeno izvijestila o tome što će sve ponuditi obiteljima koje dođu u Zapadni Jahalin (Abu Dis), kao i o mogućnosti da se za preseljenje uredi i druga lokacija, istočno od Jerihona; budući da je zajednica Khan al-Ahmar odbila preseljenje;

| D. | budući da su prisilna preseljenja stanovnika okupiranog teritorija zabranjena u skladu s Četvrtom ženevskom konvencijom, osim ako je to potrebno za očuvanje sigurnosti stanovništva ili zbog viših vojnih razloga, te predstavljaju teško kršenje međunarodnog humanitarnog prava; |
| --- | --- |

D.

budući da su prisilna preseljenja stanovnika okupiranog teritorija zabranjena u skladu s Četvrtom ženevskom konvencijom, osim ako je to potrebno za očuvanje sigurnosti stanovništva ili zbog viših vojnih razloga, te predstavljaju teško kršenje međunarodnog humanitarnog prava;

| E. | budući da su izraelske vlasti palestinskim stanovnicima područja C na Zapadnoj obali nametnule iznimno ograničavajući režim izgradnje; budući da je u skladu s tim režimom Palestincima gotovo onemogućena legalna gradnja na tom području te se koristi kao metoda deložacije Palestinaca i sve većeg naseljavanja; budući da su prema međunarodnom pravu izraelska naselja nezakonita i čine veliku prepreku mirovnim naporima; budući da je u skladu s međunarodnim pravom svaka treća strana, uključujući države članice EU-a, dužna odbiti priznati naselja na okupiranim teritorijima i pružati im pomoć te im se i u praksi doista mora protiviti; |
| --- | --- |

E.

budući da su izraelske vlasti palestinskim stanovnicima područja C na Zapadnoj obali nametnule iznimno ograničavajući režim izgradnje; budući da je u skladu s tim režimom Palestincima gotovo onemogućena legalna gradnja na tom području te se koristi kao metoda deložacije Palestinaca i sve većeg naseljavanja; budući da su prema međunarodnom pravu izraelska naselja nezakonita i čine veliku prepreku mirovnim naporima; budući da je u skladu s međunarodnim pravom svaka treća strana, uključujući države članice EU-a, dužna odbiti priznati naselja na okupiranim teritorijima i pružati im pomoć te im se i u praksi doista mora protiviti;

| F. | budući da je Khan al-Ahmar smješten u koridoru E1 na okupiranoj Zapadnoj obali; budući da je očuvanje statusa quo u tom području od temeljne važnosti za održivost dvodržavnog rješenja te za buduću uspostavu održive i cjelovite palestinske države; budući da je Parlament opetovano izrazio protivljenje svim djelovanjima koja ugrožavaju održivost dvodržavnog rješenja i poticao obje strane da politikama i djelovanjima dokažu istinsku predanost dvodržavnom rješenju s ciljem ponovne izgradnje povjerenja; |
| --- | --- |

F.

budući da je Khan al-Ahmar smješten u koridoru E1 na okupiranoj Zapadnoj obali; budući da je očuvanje statusa quo u tom području od temeljne važnosti za održivost dvodržavnog rješenja te za buduću uspostavu održive i cjelovite palestinske države; budući da je Parlament opetovano izrazio protivljenje svim djelovanjima koja ugrožavaju održivost dvodržavnog rješenja i poticao obje strane da politikama i djelovanjima dokažu istinsku predanost dvodržavnom rješenju s ciljem ponovne izgradnje povjerenja;

| G. | budući da 10 država članica EU-a podržava humanitarne programe u Khan al-Ahmaru, uključujući izgradnju osnovne škole, i da je sada ugroženo procijenjenih 315 000 EUR humanitarne pomoći koju financira EU; |
| --- | --- |

G.

budući da 10 država članica EU-a podržava humanitarne programe u Khan al-Ahmaru, uključujući izgradnju osnovne škole, i da je sada ugroženo procijenjenih 315 000 EUR humanitarne pomoći koju financira EU;

| H. | budući da se, prema Uredu predstavnika EU-a u Palestini, uništavanje i zapljena palestinske imovine na okupiranoj Zapadnoj obali, uključujući istočni Jeruzalem, nastavila u prvoj polovici 2018.; budući da se rušenjem Khan al-Ahmara postavlja negativan presedan za desetke drugih beduinskih zajednica diljem Zapadne obale; |
| --- | --- |

H.

budući da se, prema Uredu predstavnika EU-a u Palestini, uništavanje i zapljena palestinske imovine na okupiranoj Zapadnoj obali, uključujući istočni Jeruzalem, nastavila u prvoj polovici 2018.; budući da se rušenjem Khan al-Ahmara postavlja negativan presedan za desetke drugih beduinskih zajednica diljem Zapadne obale;

| 1. | pridružuje se potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije, Francuskoj, Njemačkoj, Italiji, Španjolskoj i Ujedinjenoj Kraljevini u njihovu pozivu izraelskoj vladi da obustavi plan preseljenja koji će dovesti do rušenja naselja Khan al-Ahmar i prisilnog preseljenja njegova stanovništva na drugu lokaciju; smatra da je izrazito važno da EU zadrži jednoglasan stav o tom pitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | upozorava izraelske vlasti da bi rušenje Khan al-Ahmara i prisilno preseljenje njegovih stanovnika predstavljalo ozbiljno kršenje međunarodnog humanitarnog prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava zabrinutost zbog posljedica rušenja Khan al-Ahmara, koje bi moglo dodatno ugroziti održivost dvodržavnog rješenja i narušiti izglede za mir; ponavlja da su zaštita i očuvanje održivosti dvodržavnog rješenja glavni prioritet za politike i djelovanje EU-a u pogledu izraelsko-palestinskog sukoba i bliskoistočnog mirovnog procesa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | inzistira, u slučaju da dođe do uništenja Khana al-Ahmara i preseljenja njegova stanovništva, na tome da reakcija EU-a odgovara ozbiljnosti takvog razvoja događaja i bude usklađena s dugogodišnjom potporom zajednici Khan al-Ahmara; poziva potpredsjednicu Unije / Visoku predstavnicu da osnaži kontakte EU-a s izraelskim vlastima u pogledu punog poštovanja prava palestinskog stanovništva u području C i da ustraje na traženju odštete od Izraela za uništenje infrastrukture koju je financirao EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva izraelsku vladu da smjesta prekine svoju politiku prijetnji rušenjem i deložacijom usmjerenu na beduinske zajednice koje obitavaju u Negevu i na području C na okupiranoj Zapadnoj obali; ističe da je uništavanje kuća, škola i druge vitalne infrastrukture na okupiranom palestinskom teritoriju nezakonito prema međunarodnom humanitarnom pravu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da je Izrael, u skladu s Četvrtom ženevskom konvencijom, u potpunosti odgovoran za pružanje potrebnih usluga, uključujući obrazovanje i zdravstvenu skrb, kao i za jamčenje dobrobiti ljudi koji žive pod njegovom okupacijom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | i dalje je čvrsto uvjeren da je jedino trajno rješenje sukoba na Bliskom istoku uspostava dviju demokratskih država, Izraela i Palestine, koje koegzistiraju u miru sa sigurnim i priznatim granicama, na temelju granica iz 1967. i s Jeruzalemom kao glavnim gradom obiju država; osuđuje sve jednostrane odluke ili akcije koje mogu potkopati izglede za ostvarivanje tog rješenja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva izraelske vlasti da smjesta zaustave i promijene svoju politiku naseljavanja; poziva EU da ostaje ustrajan po tom pitanju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za bliskoistočni mirovni proces, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, posebnom koordinatoru Ujedinjenih naroda za bliskoistočni mirovni proces, Knesetu i izraelskoj vladi, predsjedniku Palestinske samouprave te Palestinskom zakonodavnom vijeću. |
| --- | --- |

9.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/136 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/136

---

P8_TA(2018)0352

Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o europskoj strategiji za plastiku u kružnom gospodarstvu (2018/2035(INI))

(2019/C 433/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. siječnja 2018. pod naslovom „Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu” (COM(2018)0028), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. siječnja 2018. pod naslovom „Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu” (COM(2018)0028),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 16. siječnja 2018. o utjecaju upotrebe oksorazgradive plastike, uključujući oksorazgradive plastične vrećice za nošenje, na okoliš (COM(2018)0035), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 16. siječnja 2018. o utjecaju upotrebe oksorazgradive plastike, uključujući oksorazgradive plastične vrećice za nošenje, na okoliš (COM(2018)0035),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Europske komisije i radni dokument službi Komisije od 16. siječnja 2018. o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (COM(2018)0032), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Europske komisije i radni dokument službi Komisije od 16. siječnja 2018. o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (COM(2018)0032),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Plan rada za ekološki dizajn za razdoblje 2016. –2019. (COM(2016)0773), a posebno cilj koji se u njemu navodi u vezi s donošenjem zahtjeva koji će biti svojstveniji samom proizvodu i horizontalniji u područjima kao što su trajnost, mogućnost popravka, mogućnost nadogradnje, dizajn za rastavljanje i lakoća ponovne uporabe i recikliranja; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Plan rada za ekološki dizajn za razdoblje 2016. –2019. (COM(2016)0773), a posebno cilj koji se u njemu navodi u vezi s donošenjem zahtjeva koji će biti svojstveniji samom proizvodu i horizontalniji u područjima kao što su trajnost, mogućnost popravka, mogućnost nadogradnje, dizajn za rastavljanje i lakoća ponovne uporabe i recikliranja;

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. prosinca 2015. naslovljenu „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. prosinca 2015. naslovljenu „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” (COM(2015)0614),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni direktiva 2000/53/EZ o otpadnim vozilima, 2006/66/EZ o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te 2012/19/EU o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni direktiva 2000/53/EZ o otpadnim vozilima, 2006/66/EZ o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te 2012/19/EU o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/850 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima otpada (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/850 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima otpada (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/851 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2008/98/EZ o otpadu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/851 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2008/98/EZ o otpadu (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/720 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o izmjeni Direktive 94/62/EZ u pogledu smanjenja potrošnje laganih plastičnih vrećica za nošenje (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/720 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o izmjeni Direktive 94/62/EZ u pogledu smanjenja potrošnje laganih plastičnih vrećica za nošenje (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (6) (u daljnjem tekstu: Direktiva o ekološkom dizajnu) te provedbene propise i dobrovoljne sporazume donesene u skladu s tom direktivom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (6) (u daljnjem tekstu: Direktiva o ekološkom dizajnu) te provedbene propise i dobrovoljne sporazume donesene u skladu s tom direktivom,

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o općem akcijskom programu Unije za okoliš do 2020. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o općem akcijskom programu Unije za okoliš do 2020. (7),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. prosinca 2017. o ekoinovacijama: omogućivanje prijelaza na kružno gospodarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. prosinca 2017. o ekoinovacijama: omogućivanje prijelaza na kružno gospodarstvo,

| — | uzimajući u obzir Posebno izvješće Eurobarometra br. 468 iz listopada 2017. o stavovima europskih građana u odnosu na okoliš, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Posebno izvješće Eurobarometra br. 468 iz listopada 2017. o stavovima europskih građana u odnosu na okoliš,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum o klimatskim promjenama i 21. konferenciju stranaka (COP 21) UNFCCC-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum o klimatskim promjenama i 21. konferenciju stranaka (COP 21) UNFCCC-a,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Ujedinjenih naroda pod naslovom „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, donesenu 25. rujna 2015. na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom u New Yorku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Ujedinjenih naroda pod naslovom „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, donesenu 25. rujna 2015. na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom u New Yorku,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o učinkovitoj upotrebi resursa: prijelaz na cirkularnu ekonomiju (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o učinkovitoj upotrebi resursa: prijelaz na cirkularnu ekonomiju (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o dužem vijeku trajanja proizvoda: prednosti za potrošače i poduzeća (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o dužem vijeku trajanja proizvoda: prednosti za potrošače i poduzeća (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. o međunarodnom upravljanju oceanima: Plan za budućnost naših oceana u okviru ciljeva održivog razvoja do 2030. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. o međunarodnom upravljanju oceanima: Plan za budućnost naših oceana u okviru ciljeva održivog razvoja do 2030. (10),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za ribarstvo (A8-0262/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za ribarstvo (A8-0262/2018),

| A. | budući da je plastika vrijedan materijal koji se u velikoj mjeri upotrebljava u svim lancima vrijednosti, koji pridonosi društvu i gospodarstvu ako se njime odgovorno koristi i upravlja; |
| --- | --- |

A.

budući da je plastika vrijedan materijal koji se u velikoj mjeri upotrebljava u svim lancima vrijednosti, koji pridonosi društvu i gospodarstvu ako se njime odgovorno koristi i upravlja;

| B. | budući da trenutačni način na koji se plastika proizvodi, koristi i odlaže ima štetan učinak na okoliš, klimu i gospodarstvo, a potencijalno i na zdravlje ljudi i životinja; budući da je stoga ključni izazov proizvoditi i koristiti plastiku na odgovoran i održiv način u svrhu smanjenja stvaranja plastičnog otpada te smanjenja upotrebe opasnih tvari u plastici, kad god je to moguće; budući da istraživanja i inovacije u području novih tehnologija i alternativnih rješenja imaju važnu ulogu u tom pogledu; |
| --- | --- |

B.

budući da trenutačni način na koji se plastika proizvodi, koristi i odlaže ima štetan učinak na okoliš, klimu i gospodarstvo, a potencijalno i na zdravlje ljudi i životinja; budući da je stoga ključni izazov proizvoditi i koristiti plastiku na odgovoran i održiv način u svrhu smanjenja stvaranja plastičnog otpada te smanjenja upotrebe opasnih tvari u plastici, kad god je to moguće; budući da istraživanja i inovacije u području novih tehnologija i alternativnih rješenja imaju važnu ulogu u tom pogledu;

| C. | budući da ti negativni učinci stvaraju zabrinutost u javnosti, pri čemu 74 % građana EU-a izražava zabrinutost zbog posljedica upotrebe plastike na zdravlje, a 87 % građana zabrinuto je zbog njezinih učinaka na okoliš; |
| --- | --- |

C.

budući da ti negativni učinci stvaraju zabrinutost u javnosti, pri čemu 74 % građana EU-a izražava zabrinutost zbog posljedica upotrebe plastike na zdravlje, a 87 % građana zabrinuto je zbog njezinih učinaka na okoliš;

| D. | budući da bi trebalo iskoristiti trenutačni politički zamah kako bi se prešlo na održivo kružno gospodarstvo plastike kojim se u skladu s hijerarhijom otpada daje prioritet sprečavanju stvaranja plastičnog otpada; |
| --- | --- |

D.

budući da bi trebalo iskoristiti trenutačni politički zamah kako bi se prešlo na održivo kružno gospodarstvo plastike kojim se u skladu s hijerarhijom otpada daje prioritet sprečavanju stvaranja plastičnog otpada;

| E. | budući da je nekoliko država članica već uvelo nacionalne zakonodavne mjere za zabranu mikroplastike koja je namjerno dodana kozmetičkim proizvodima; |
| --- | --- |

E.

budući da je nekoliko država članica već uvelo nacionalne zakonodavne mjere za zabranu mikroplastike koja je namjerno dodana kozmetičkim proizvodima;

| F. | budući da su europske zemlje izvozile plastični otpad, uključujući u zemlje u kojima neodgovarajući sustavi za gospodarenje i upravljanje otpadom dovode do štete za okoliš i rizika za zdravlje lokalnih zajednica, osobito osoba koje upravljaju otpadom; |
| --- | --- |

F.

budući da su europske zemlje izvozile plastični otpad, uključujući u zemlje u kojima neodgovarajući sustavi za gospodarenje i upravljanje otpadom dovode do štete za okoliš i rizika za zdravlje lokalnih zajednica, osobito osoba koje upravljaju otpadom;

| G. | budući da je plastični otpad globalno pitanje te je potrebna međunarodna suradnja za borbu protiv tog izazova; budući da je EU predan ostvarivanju ciljeva UN-a za održivi razvoj, od kojih je nekolicina relevantna za održivu potrošnju i proizvodnju plastike kako bi se ograničio njezin učinak na more i kopno; |
| --- | --- |

G.

budući da je plastični otpad globalno pitanje te je potrebna međunarodna suradnja za borbu protiv tog izazova; budući da je EU predan ostvarivanju ciljeva UN-a za održivi razvoj, od kojih je nekolicina relevantna za održivu potrošnju i proizvodnju plastike kako bi se ograničio njezin učinak na more i kopno;

| H. | budući da je godišnja globalna proizvodnja plastike 2015. dosegnula 322 milijuna tona, a očekuje se da će se udvostručiti tijekom idućih 20 godina; |
| --- | --- |

H.

budući da je godišnja globalna proizvodnja plastike 2015. dosegnula 322 milijuna tona, a očekuje se da će se udvostručiti tijekom idućih 20 godina;

| I. | budući da u EU-u svake godine nastane 25,8 milijuna tona plastičnog otpada; |
| --- | --- |

I.

budući da u EU-u svake godine nastane 25,8 milijuna tona plastičnog otpada;

| J. | budući da se u EU-u samo 30 % plastičnog otpada prikupi za recikliranje; budući da se samo 6 % plastike stavljene na tržište dobije od reciklirane plastike; |
| --- | --- |

J.

budući da se u EU-u samo 30 % plastičnog otpada prikupi za recikliranje; budući da se samo 6 % plastike stavljene na tržište dobije od reciklirane plastike;

| K. | budući da su stope odlaganja (31 %) i spaljivanja (39 %) plastičnog otpada i dalje visoke; |
| --- | --- |

K.

budući da su stope odlaganja (31 %) i spaljivanja (39 %) plastičnog otpada i dalje visoke;

| L. | budući da se oko 95 % vrijednosti plastičnog ambalažnog materijala trenutačno ispušta iz gospodarstva, što dovodi do godišnjih gubitaka u iznosu od 70 do 105 milijardi EUR; |
| --- | --- |

L.

budući da se oko 95 % vrijednosti plastičnog ambalažnog materijala trenutačno ispušta iz gospodarstva, što dovodi do godišnjih gubitaka u iznosu od 70 do 105 milijardi EUR;

| M. | budući da EU ima cilj recikliranja 55 % plastičnog ambalažnog materijala do 2030.; |
| --- | --- |

M.

budući da EU ima cilj recikliranja 55 % plastičnog ambalažnog materijala do 2030.;

| N. | budući da recikliranje plastike može znatno utjecati na klimatske promjene u pogledu smanjenja emisija CO2; |
| --- | --- |

N.

budući da recikliranje plastike može znatno utjecati na klimatske promjene u pogledu smanjenja emisija CO2;

| O. | budući da diljem svijeta svake godine od 5 do 13 milijuna tona plastike završi u svjetskim oceanima te se procjenjuje da je danas u oceanima više od 150 milijuna tona plastike; |
| --- | --- |

O.

budući da diljem svijeta svake godine od 5 do 13 milijuna tona plastike završi u svjetskim oceanima te se procjenjuje da je danas u oceanima više od 150 milijuna tona plastike;

| P. | budući da svake godine u more i oceane unutar EU-a dospije od 150 000 do 500 000 tona plastičnog otpada; |
| --- | --- |

P.

budući da svake godine u more i oceane unutar EU-a dospije od 150 000 do 500 000 tona plastičnog otpada;

| Q. | budući da će, prema istraživanjima koja navode Ujedinjeni narodi, do 2050. u oceanima biti više plastike nego riba ako se ništa ne poduzme,; |
| --- | --- |

Q.

budući da će, prema istraživanjima koja navode Ujedinjeni narodi, do 2050. u oceanima biti više plastike nego riba ako se ništa ne poduzme,;

| R. | budući da plastika čini 85 % otpada na plažama i preko 80 % morskog otpada; |
| --- | --- |

R.

budući da plastika čini 85 % otpada na plažama i preko 80 % morskog otpada;

| S. | budući da se gotovo sve vrste plastičnog materijala mogu naći u oceanu, počevši od velike pacifičke nakupine otpada, koja sadržava barem 79 000 tona plastike koja pluta na površini od 1,6 milijuna četvornih kilometara, do najudaljenijih područja Zemlje kao što su dno oceana i Arktik; |
| --- | --- |

S.

budući da se gotovo sve vrste plastičnog materijala mogu naći u oceanu, počevši od velike pacifičke nakupine otpada, koja sadržava barem 79 000 tona plastike koja pluta na površini od 1,6 milijuna četvornih kilometara, do najudaljenijih područja Zemlje kao što su dno oceana i Arktik;

| T. | budući da morski otpad ima štetne učinke na gospodarske aktivnosti i ljudski hranidbeni lanac; |
| --- | --- |

T.

budući da morski otpad ima štetne učinke na gospodarske aktivnosti i ljudski hranidbeni lanac;

| U. | budući da 90 % svih morskih ptica guta plastične čestice; |
| --- | --- |

U.

budući da 90 % svih morskih ptica guta plastične čestice;

| V. | budući da još nije poznat potpuni učinak plastičnog otpada na floru, faunu i zdravlje ljudi; budući da su dokumentirane katastrofalne posljedice za morski život, s gotovo 100 milijuna ubijenih morskih životinja svake godine zbog plastičnog otpada u oceanu; |
| --- | --- |

V.

budući da još nije poznat potpuni učinak plastičnog otpada na floru, faunu i zdravlje ljudi; budući da su dokumentirane katastrofalne posljedice za morski život, s gotovo 100 milijuna ubijenih morskih životinja svake godine zbog plastičnog otpada u oceanu;

| W. | budući da se rješenja za problem plastičnog otpada u moru ne mogu odvojiti od ukupne strategije za plastiku; budući da je članak 48. Uredbe o kontroli ribarstva (11), koji sadrži mjere osmišljene za promicanje pronalaženja i izvlačenja izgubljenog ribolovnog alata, korak u pravom smjeru, ali ima previše ograničeno područje primjene jer je državama članicama dopušteno izuzeti veliku većinu ribarskih plovila iz te obveze pa je provedba zahtjeva za izvješćivanje i dalje slaba; |
| --- | --- |

W.

budući da se rješenja za problem plastičnog otpada u moru ne mogu odvojiti od ukupne strategije za plastiku; budući da je članak 48. Uredbe o kontroli ribarstva (11), koji sadrži mjere osmišljene za promicanje pronalaženja i izvlačenja izgubljenog ribolovnog alata, korak u pravom smjeru, ali ima previše ograničeno područje primjene jer je državama članicama dopušteno izuzeti veliku većinu ribarskih plovila iz te obveze pa je provedba zahtjeva za izvješćivanje i dalje slaba;

| X. | budući da se u Jadranskom moru, u okviru projekata koji se sufinanciraju sredstvima europske teritorijalne suradnje, istražuju novi instrumenti upravljanja i dobrih praksi kako bi se ublažio i, ako je moguće, uklonio fenomen ostavljanja ribolovnog alata te ujedno prepoznala nova uloga ribarskih flota kao morske straže; |
| --- | --- |

X.

budući da se u Jadranskom moru, u okviru projekata koji se sufinanciraju sredstvima europske teritorijalne suradnje, istražuju novi instrumenti upravljanja i dobrih praksi kako bi se ublažio i, ako je moguće, uklonio fenomen ostavljanja ribolovnog alata te ujedno prepoznala nova uloga ribarskih flota kao morske straže;

| Y. | budući da su države članice potpisnice Međunarodne konvencije o sprečavanju onečišćenja s brodova (MARPOL) i cilj bi im trebao biti potpuna provedba njezinih odredbi; |
| --- | --- |

Y.

budući da su države članice potpisnice Međunarodne konvencije o sprečavanju onečišćenja s brodova (MARPOL) i cilj bi im trebao biti potpuna provedba njezinih odredbi;

| Z. | budući da u situacijama kada se morski organizmi uhvate ili zapetljaju u izgubljene ili odbačene biološki nerazgradive ribolovne mreže, zamke i štapove ili se u njima ozlijede, izgladne i uginu govorimo o fantomskom ribolovu; budući da je fenomen tzv. „fantomskog ribolova” uzrokovan izgubljenim i odbačenim ribolovnim alatom; budući da se Uredbom o kontroli ribarstva zahtijeva obvezno označivanje ribolovnog alata i obavješćivanje o izgubljenom ribolovnom alatu te njegovo izvlačenje; budući da stoga neki ribari na vlastitu inicijativu u luke donose izgubljene mreže izvučene iz mora; |
| --- | --- |

Z.

budući da u situacijama kada se morski organizmi uhvate ili zapetljaju u izgubljene ili odbačene biološki nerazgradive ribolovne mreže, zamke i štapove ili se u njima ozlijede, izgladne i uginu govorimo o fantomskom ribolovu; budući da je fenomen tzv. „fantomskog ribolova” uzrokovan izgubljenim i odbačenim ribolovnim alatom; budući da se Uredbom o kontroli ribarstva zahtijeva obvezno označivanje ribolovnog alata i obavješćivanje o izgubljenom ribolovnom alatu te njegovo izvlačenje; budući da stoga neki ribari na vlastitu inicijativu u luke donose izgubljene mreže izvučene iz mora;

| AA. | budući da se, unatoč tome što je teško točno procijeniti precizan doprinos akvakulture morskom otpadu, procjenjuje da 80 % morskog otpada čine plastika i mikroplastika te da je od 20 % do 40 % tog plastičnog otpada u moru djelomično povezano s ljudskim aktivnostima na moru, uključujući komercijalne brodove i brodove za kružna putovanja, dok ostatak potječe s kopna, te budući da se, prema nedavnoj studiji FAO-a (12), oko 10 % tog iznosa odnosi na izgubljeni i odbačeni ribolovni alat; budući da je izgubljeni i odbačeni ribolovni alat jedan dio plastičnog otpada u moru i da se procjenjuje da 94 % plastičnog otpada koji dospije u ocean završi na morskom dnu, potrebno je koristiti Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) za izravno sudjelovanje ribara u programima „ribolova na morski otpad”, osiguravajući im isplate ili druge financijske i materijalne poticaje; |
| --- | --- |

AA.

budući da se, unatoč tome što je teško točno procijeniti precizan doprinos akvakulture morskom otpadu, procjenjuje da 80 % morskog otpada čine plastika i mikroplastika te da je od 20 % do 40 % tog plastičnog otpada u moru djelomično povezano s ljudskim aktivnostima na moru, uključujući komercijalne brodove i brodove za kružna putovanja, dok ostatak potječe s kopna, te budući da se, prema nedavnoj studiji FAO-a (12), oko 10 % tog iznosa odnosi na izgubljeni i odbačeni ribolovni alat; budući da je izgubljeni i odbačeni ribolovni alat jedan dio plastičnog otpada u moru i da se procjenjuje da 94 % plastičnog otpada koji dospije u ocean završi na morskom dnu, potrebno je koristiti Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) za izravno sudjelovanje ribara u programima „ribolova na morski otpad”, osiguravajući im isplate ili druge financijske i materijalne poticaje;

| AB. | budući da se svake godine u EU-u od 75 000 do 300 000 tona mikroplastike ispušta u okoliš, uključujući mikroplastiku koja je namjerno dodana plastičnim proizvodima, mikroplastiku ispuštenu tijekom upotrebe proizvoda i onu proizvedenu starenjem plastičnih proizvoda; |
| --- | --- |

AB.

budući da se svake godine u EU-u od 75 000 do 300 000 tona mikroplastike ispušta u okoliš, uključujući mikroplastiku koja je namjerno dodana plastičnim proizvodima, mikroplastiku ispuštenu tijekom upotrebe proizvoda i onu proizvedenu starenjem plastičnih proizvoda;

| AC. | budući da mikroplastika i nanočestice predstavljaju poseban izazov u pogledu javne politike; |
| --- | --- |

AC.

budući da mikroplastika i nanočestice predstavljaju poseban izazov u pogledu javne politike;

| AD. | budući da se mikroplastika nalazi u 90 % flaširane vode; |
| --- | --- |

AD.

budući da se mikroplastika nalazi u 90 % flaširane vode;

| AE. | budući da se pozdravlja zahtjev Komisije upućen Europskoj agenciji za kemikalije (ECHA) u kojem od nje traži da ispita znanstvenu osnovu za ograničenje upotrebe namjerno dodane mikroplastike u potrošačkim proizvodima ili proizvodima za profesionalnu upotrebu; |
| --- | --- |

AE.

budući da se pozdravlja zahtjev Komisije upućen Europskoj agenciji za kemikalije (ECHA) u kojem od nje traži da ispita znanstvenu osnovu za ograničenje upotrebe namjerno dodane mikroplastike u potrošačkim proizvodima ili proizvodima za profesionalnu upotrebu;

| AF. | budući da se pozdravlja zahtjev Komisije upućen Europskoj agenciji za kemikalije da pripremi prijedlog mogućeg ograničenja upotrebe oksorazgradive plastike; |
| --- | --- |

AF.

budući da se pozdravlja zahtjev Komisije upućen Europskoj agenciji za kemikalije da pripremi prijedlog mogućeg ograničenja upotrebe oksorazgradive plastike;

| AG. | budući da u skladu s člankom 311. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) uvođenje novih vlastitih resursa podliježe posebnom zakonodavnom postupku kojim se nalaže suglasnost država članica i savjetovanje s Parlamentom; |
| --- | --- |

AG.

budući da u skladu s člankom 311. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) uvođenje novih vlastitih resursa podliježe posebnom zakonodavnom postupku kojim se nalaže suglasnost država članica i savjetovanje s Parlamentom;

Opće napomene

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije naslovljenu „Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu” (COM(2018)0028) kao napredak u smjeru prijelaza EU-a s linearnog na kružno gospodarstvo; prepoznaje korist plastike za gospodarstvo i svakodnevni život, ali istovremeno i njezine negativne učinke; smatra da je stoga ključni izazov upravljati plastikom na održiv način duž cijelog lanca vrijednosti i time promijeniti način na koji proizvodimo i koristimo plastiku kako bi se njezina vrijednost odrazila na gospodarstvo bez štetnog utjecaja na okoliš, klimatske promjene i javno zdravlje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da bi, prema Okvirnoj direktivi o otpadu, sprečavanje nastanka otpada unaprijed trebalo biti prioritet u skladu s hijerarhijom otpada; nadalje, smatra da je znatno povećanje učinkovitosti recikliranja plastike ključno za poticanje održivog gospodarskog razvoja te zaštite okoliša i javnog zdravlja; poziva sve dionike da nedavnu kinesku zabranu uvoza plastičnog otpada sagledaju kao priliku za ulaganje u sprečavanje nastanka plastičnog otpada, uključujući putem poticanja ponovne upotrebe i kružnog dizajna proizvoda te za ulaganje u najsuvremenije pogone za prikupljanje, razvrstavanje i recikliranje u EU-u; smatra da je razmjena najboljih praksi u tom pogledu važna, posebno za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uvjeren je da strategija za plastiku treba služiti i kao poluga za poticanje novih, pametnih, održivih i kružnih modela poslovanja, proizvodnje i potrošnje kojima se obuhvaća cijeli lanac vrijednosti u skladu s 12. ciljem održivog razvoja UN-a o održivoj potrošnji i proizvodnji uz internalizaciju vanjskih troškova; poziva Komisiju da u tu svrhu osigura jasne poveznice među politikama o otpadu, kemikalijama i proizvodima u Uniji, uključujući razvojem netoksičnih ciklusa materijala u skladu sa Sedmim programom djelovanja za okoliš; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da uspostavi politiku za kružno gospodarstvo i biogospodarstvo za razdoblje nakon 2020. godine temeljenu na snažnom stupu istraživanja i inovacija te da se pobrine da u novom višegodišnjem financijskom okviru (VFO) budu na raspolaganju potrebna odobrena sredstva za preuzimanje obveza; posebno ističe važnost istraživanja u svrhu razvoja inovativnih rješenja i razumijevanja utjecaja makro, mikro i nanoplastike na ekosustave i zdravlje ljudi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da postoje različite vrste plastike i mnoštvo mogućih primjena te da je stoga potreban prilagođen pristup za različite lance vrijednosti, često čak specifičan za određeni proizvod, uz različitu kombinaciju rješenja u kojima se uzima u obzir učinak na okoliš, postojeća alternativna rješenja, lokalne i regionalne potrebe te kojima će se jamčiti ispunjavanje funkcionalnih potreba; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da je za uspjeh potrebno zajedničko i koordinirano djelovanje svih dionika duž cijelog lanca vrijednosti, uključujući potrošače, kako bi se postigao ishod koji pridonosi gospodarstvu, okolišu, klimatskim promjenama i zdravlju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da je smanjenje stvaranja otpada zajednička odgovornost te da je promjena opće zabrinutosti zbog plastičnog otpada u javnu odgovornost i dalje važan izazov; ističe činjenicu da je razvoj novih obrazaca potrošnje poticanjem promjene u ponašanju potrošača ključan u tom pogledu; poziva na znatnije podizanje razine svijesti potrošača o učincima onečišćenja plastičnim otpadom te važnosti sprečavanja nastanka i ispravnog upravljanja otpadom te postojećih alternativa; |
| --- | --- |

7.

Od dizajna za recikliranje do dizajna za kružnost

| 8. | poziva nadležna tijela u državama članicama da zajamče punu i žurnu provedbu i primjenu cijele pravne stečevine u pogledu proizvoda i otpada; ističe da se u EU-u samo 30 % plastičnog otpada prikupi za recikliranje, što dovodi do golemog gubitka resursa; naglašava da do 2030. plastika više neće biti dopuštena na odlagalištima i da države članice trebaju upravljati svojim plastičnim otpadom u skladu s odredbama utvrđenima Direktivom 2008/98/EZ; ponavlja da države članice trebaju primjenjivati ekonomske instrumente i poduzimati druge mjere kako bi osigurale poticaje za primjenu hijerarhije otpada; ističe važnost pogona za odvojeno prikupljanje i razvrstavanje kako bi se omogućilo visokokvalitetno recikliranje i povećala primjena kvalitetnih sekundarnih sirovina; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva sve dionike iz industrije da odmah počnu konkretno djelovati kako bi zajamčili da se sva plastična ambalaža može ponovno upotrijebiti ili isplativo reciklirati najkasnije do 2030., da povežu vlastiti identitet robne marke s održivim i kružnim poslovnim modelima i da koriste svoju marketinšku moć kako bi promicali održive i kružne obrasce potrošnje; poziva Komisiju da provodi nadzor i procjenjuje napretke, promiče najbolje prakse i provjerava istinitost navoda u pogledu okoliša kako bi se izbjegao manipulativni zeleni marketing („greenwashing”); |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi civilno društvo trebalo biti propisno uključeno i obaviješteno kako bi moglo držati industriju odgovornom za njezina obećanja i obveze; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče Komisiju da ispuni svoju obvezu da do kraja 2020. preispita i jasnije utvrdi ključne zahtjeve u Direktivi o ambalaži i ambalažnom otpadu, uzimajući u obzir relativna svojstva različitih ambalažnih materijala na osnovi procjena životnog ciklusa, pri čemu bi se osobito trebalo posvetiti pitanjima sprečavanja nastanka otpada i dizajna za kružnost; poziva Komisiju da dobrovoljno predloži jasne, provedive i učinkovite zahtjeve, uključujući u pogledu „plastične ambalaže koju je moguće ponovno upotrijebiti i reciklirati” te prekomjerne ambalaže; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da učinkovitu upotrebu resursa i kružnost otpada učini glavnim načelima, uključujući važnu ulogu koju mogu imati kružni materijali, proizvodi i sustavi, također i za plastične predmete koji nisu ambalaža; smatra da se to, među ostalim, može postići proširenom odgovornošću proizvođača, razvojem standarda za proizvode, provođenjem procjena životnog ciklusa, širenjem zakonodavnog okvira za ekološki dizajn kako bi se obuhvatile sve glavne skupine plastičnih proizvoda, primjenom odredbi za eko označavanje i provođenjem metode ekološkog otiska proizvoda; |
| --- | --- |

12.

Stvaranje istinskog jedinstvenog tržišta za recikliranu plastiku

| 13. | primjećuje da postoje razni razlozi za slabu primjenu reciklirane plastike u EU-u, među ostalim zbog niskih cijena fosilnih goriva koje djelomično proizlaze iz subvencija, manjka povjerenja i nedostatka visokokvalitetne opskrbe; naglašava da je potrebno stabilno unutarnje tržište za sekundarne sirovine kako bi se zajamčio prijelaz na kružno gospodarstvo; poziva Komisiju da riješi prepreke koje se nalaze pred tim tržištem i osigura ravnopravne uvjete; |
| --- | --- |

13.

Standardi kvalitete i provjera

| 14. | poziva Komisiju da brzo izradi standarde kvalitete kako bi se izgradilo povjerenje i potaknulo tržište sekundarne plastike; potiče Komisiju da pri razvoju tih standarda kvalitete uzme u obzir različite stupnjeve recikliranja koji će biti u skladu s funkcionalnošću različitih proizvoda, štiteći pritom javno zdravlje, sigurnost hrane i okoliš; poziva Komisiju da se pobrine za sigurnu upotrebu recikliranih materijala koji dolaze u dodir s hranom te da potiče inovacije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | traži Komisiju da uzme u obzir najbolje prakse s neovisnim certificiranjem koje provode treće strane i da podupire certificiranje recikliranih materijala jer je provjera ključna za jačanje povjerenja industrije i potrošača recikliranih materijala; |
| --- | --- |

15.

Reciklirani sadržaj

| 16. | poziva sve aktere u industriji da svoja javna obećanja u pogledu povećanja upotrebe reciklirane plastike pretvore u formalne obveze i da konkretno djeluju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da su možda potrebna obvezna pravila o recikliranom sadržaju kako bi se potaknula primjena sekundarnih sirovina sve dok tržišta recikliranih materijala ne počnu djelovati; poziva Komisiju da uzme u obzir utvrđivanje zahtjeva za minimalni reciklirani sadržaj za određene plastične proizvode koji se nalaze na tržištu EU-a, uz istovremeno ispunjavanje zahtjeva o sigurnosti hrane; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice da razmotre uvođenje smanjenog poreza na dodanu vrijednost (PDV) za proizvode koji sadržavaju reciklirani sadržaj; |
| --- | --- |

18.

Kružna nabava

| 19. | ističe da je nabava ključni instrument u prijelazu na kružno gospodarstvo jer može povećati inovacije u poslovnim modelima i potaknuti proizvode i usluge s učinkovitom upotrebom resursa; ističe ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u tom pogledu; poziva Komisiju da uspostavi mrežu učenja EU-a o kružnoj nabavi kako bi se izvukle pouke iz pilot-projekata; smatra da bi ta dobrovoljna djelovanja osigurala put, na temelju opsežne procjene utjecaja, prema uspostavi pravila i kriterija EU-a u pogledu javne kružne nabave; |
| --- | --- |

19.

| 20. | traži od država članica da postupno ukinu sve negativne poticaje kojima se otežava ostvarenje najviših mogućih razina recikliranja plastike; |
| --- | --- |

20.

Povezanost između otpada i kemikalija

| 21. | poziva nadležna tijela u državama članicama da optimiziraju kontrole uvezenih materijala i proizvoda kako bi se zajamčila i provela usklađenost sa zakonodavstvom EU-a o kemikalijama i proizvodima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | upućuje na Rezoluciju Europskog parlamenta o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu; |
| --- | --- |

22.

Sprečavanje nastanka plastičnog otpada

Plastika za jednokratnu uporabu

| 23. | napominje da ne postoji univerzalno rješenje za štetne učinke plastike za jednokratnu uporabu na okoliš i smatra da je stoga za rješavanje tog složenog pitanja potrebna kombinacija dobrovoljnih i regulatornih mjera te promjena svijesti, ponašanja i sudjelovanja potrošača; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzima u obzir djelovanja koja su provele neke države članice, te stoga pozdravlja prijedlog Komisije u pogledu donošenja posebnog zakonodavnog okvira za smanjenje učinka određenih plastičnih proizvoda na okoliš, osobito plastike za jednokratnu upotrebu; smatra da bi taj prijedlog trebao pridonijeti znatnom smanjenju morskog otpada, od kojeg 80 % čini plastika, te na taj način pridonijeti ostvarenju cilja Programa održivog razvoja do 2030. u pogledu sprečavanja nastanka i znatnog smanjenja morskog onečišćenja svih vrsta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da je važno da se tim okvirom ponudi ambiciozan skup mjera za nadležna tijela u državama članicama koji je kompatibilan s integritetom jedinstvenog tržišta, kojim se stvara opipljiv i pozitivan učinak na okoliš i socijalno-gospodarske pokazatelje te se potrošačima pruža potrebna funkcionalnost; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prepoznaje da se smanjenjem i ograničenjem upotrebe jednokratnih plastičnih proizvoda mogu stvoriti prilike za uspostavu održivih poslovnih modela; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva se na trenutačna djelovanja u okviru običnog zakonodavnog postupka u pogledu tog prijedloga; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da postoje različiti načini za postizanje visokih stopa odvojenog prikupljanja i recikliranja te smanjenja plastičnog otpada koji dospijeva u okoliš, uključujući programe proširene odgovornosti proizvođača s moduliranim naknadama, sustave povratnih naknada i podizanje razine osviještenosti javnosti; prepoznaje doprinose uspostavljenih sustava djelovanja u različitim državama članicama i potencijal za razmjenu najboljih praksi među državama članicama; ističe da izbor određenog sustava i dalje ovisi o nadležnom tijelu države članice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja činjenicu da se u Direktivi 94/62/EZ utvrđuje da su države članice dužne uspostaviti obvezne programe proširene odgovornosti proizvođača za svu ambalažu do kraja 2024. i poziva Komisiju da razmotri mogućnost proširivanja te obveze na druge plastične proizvode u skladu s člancima 8. i 8.a Direktive 2008/98/EZ; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prima na znanje prijedlog Komisije o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (COM(2018)0325) o nacionalnom doprinosu koji se izračunava na temelju količine nerecikliranog plastičnog ambalažnog otpada; smatra da poticajni učinak tog mogućeg doprinosa mora biti u skladu s hijerarhijom otpada; ističe stoga da bi se prioritet trebao dati sprečavanju nastanka otpada; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju i države članice da podupru međunarodnu koaliciju za smanjenje onečišćenja plastičnim vrećicama osnovanu na konferenciji COP 22 u Marakešu u studenome 2016. te da joj se pridruže; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da supermarketi imaju ključnu ulogu u smanjenju upotrebe plastike za jednokratnu upotrebu u EU-u; pozdravlja inicijative poput supermarketa bez plastike koje im pružaju mogućnost da isprobaju kompostabilne biomaterijale kao alternative plastičnoj ambalaži; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja Prijedlog direktive koji je donijela Komisija o lučkim uređajima za prihvat isporuke brodskog otpada (COM(2018)0033) kojim se nastoje znatno smanjiti opterećenje i troškovi koje ribarima predstavlja vraćanje ribolovne opreme i plastičnog otpada u luku; naglašava da bi ribari mogli imati važnu ulogu, osobito ako bi prikupljali plastični otpad u moru tijekom svojih ribolovnih aktivnosti i donosili ga natrag u luku gdje će se propisno zbrinuti; naglašava da bi Komisija i države članice trebale poticati tu aktivnost tako da se ribarima ne naplaćuju naknade za obradu tog otpada; |
| --- | --- |

33.

| 34. | žali zbog toga što provedba članka 48. stavka 3. Uredbe o kontroli ribarstva u vezi s obvezama pronalaženja i izvlačenja izgubljenog ribolovnog alata te izvješćivanja o njemu nije obuhvaćena izvješćem Komisije o evaluaciji i provedbi za 2017.; ističe potrebu za detaljnom procjenom provedbe zahtjeva iz Uredbe o kontroli ribarstva u pogledu ribolovnih alata; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju, države članice i regije da podrže planove prikupljanja otpada u moru uz angažman ribarskih plovila, gdje je to moguće, i da u lukama postave objekte za prihvat i zbrinjavanje otpada iz mora te uvedu sustav recikliranja otpadnih mreža; poziva Komisiju i države članice da se koriste preporukama iz Dobrovoljnih smjernica FAO-a za označivanje ribolovnog alata i da pritom tijesno surađuju s ribolovnim sektorom kako bi se suzbio fantomski ribolov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju, države članice i regije da intenziviraju prikupljanje podataka o plastici u moru time što će na razini EU-a uspostaviti i provoditi obvezni digitalni sustav izvješćivanja o ribolovnom alatu koji izgube ribarski brodovi, a koji služi za njegovo izvlačenje, služeći se podacima iz regionalnih baza podataka za razmjenu informacija kroz europsku bazu podataka kojom upravlja Europska agencija za kontrolu ribarstva ili da pretvore mrežu SafeSeaNet u sustav na razini EU-a pristupačan korisnicima koji će ribarima omogućiti da upozoravaju na izgubljeni ribolovni alat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da države članice trebaju uložiti više napora u razvoj strategija i planova za smanjenje odlaganja ribolovnog alata u moru, uključujući s pomoću bespovratnih sredstava Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo te uz potporu strukturnih fondova i europske teritorijalne suradnje i obvezno aktivno uključivanje regija; |
| --- | --- |

37.

Plastika biološkog podrijetla, biorazgradivost i kompostabilnost

| 38. | čvrsto podržava Komisiju u predlaganju dodatnih jasnih standarda, usklađenih pravila i definicija o sadržaju biološkog podrijetla, biorazgradivosti (neovisno obilježje sirovine) i kompostabilnosti kako bi se odgovorilo na postojeće pogrešne predodžbe i nesporazume te se potrošačima pružile jasne informacije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe činjenicu da se poticanjem održivog biogospodarstva može pridonijeti smanjenju ovisnosti Europe o uvoznim sirovinama; naglašava da plastika biološkog podrijetla i biorazgradiva plastika mogu imati važnu ulogu, a pokazale su se korisnima s gledišta životnog ciklusa; smatra da se treba provesti procjena biorazgradivosti u odgovarajućim stvarnim uvjetima; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da biorazgradiva i kompostabilna plastika mogu doprinijeti prijelazu na kružno gospodarstvo, ali ne mogu se smatrati rješenjem ni protiv nastajanja morskog otpada niti bi se njihovom upotrebom trebale opravdati nepotrebne jednokratne primjene plastike; stoga poziva Komisiju da razradi jasne kriterije za korisne proizvode koji se sastoje od biorazgradive plastike i načine njihove primjene, uključujući ambalažu i primjene u poljoprivredi; poziva na daljnje ulaganje u istraživanje i razvoj u tom pogledu; ističe da se s biorazgradivom i biološki nerazgradivom plastikom mora različito postupati u pogledu ispravnog upravljanja otpadom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da biorazgradiva plastika nudi potencijal za djelomičnu diferencijaciju sirovina i u tom pogledu poziva na daljnje ulaganje u istraživanje i razvoj; prima na znanje postojanje inovativnih materijala na biološkoj osnovi koji su već na tržištu; ističe potrebu za neutralnim i jednakim tretmanom zamjenskih materijala; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva na potpunu zabranu oksorazgradive plastike do 2020. jer se ta vrsta plastike biološki ne razgrađuje ispravno, nije kompostabilna, negativno utječe na recikliranje konvencionalne plastike te ne donosi dokazanu korist za okoliš; |
| --- | --- |

42.

Mikroplastika

| 43. | poziva Komisiju da uvede zabranu upotrebe mikroplastike u kozmetičkim proizvodima, proizvodima za osobnu higijenu, deterdžentima i proizvodima za čišćenje, najkasnije do 2020.; nadalje, poziva Europsku agenciju za kemikalije da procijeni te, ako to smatra primjerenim, pripremi zabranu mikroplastike koja je namjerno dodana ostalim proizvodima, uzimajući u obzir dostupnost odgovarajućih alternativa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da uspostavi minimalne zahtjeve u zakonodavstvu o proizvodima kako bi se znatno smanjilo ispuštanje mikroplastike na izvoru, osobito kad je riječ o tekstilu, automobilskim gumama, bojama i opušcima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | prima na znanje dobru praksu programa Operation Clean Sweep i razne inicijative za svođenje gubitka plastičnih čestica na nulu; smatra da ima prostora za preuzimanje tih inicijativa na razini EU-a i na globalnoj razini; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da razmotri izvore, distribuciju, ishod i učinke makroplastike i mikroplastike u kontekstu obrade otpadnih voda i gospodarenja oborinskim vodama u tekućoj provjeri prikladnosti Okvirne direktive o vodama i Direktive o poplavama; nadalje, poziva nadležna tijela država članica i Komisiju da zajamče potpunu provedbu i primjenu Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda i Okvirne direktive o pomorskoj strategiji; poziva i Komisiju da pruži potporu istraživanjima u pogledu obrade otpadnih muljeva i tehnologija za pročišćavanje voda; |
| --- | --- |

46.

Istraživanje i inovacije

| 47. | pozdravlja najavu Komisije da će se u okviru programa Obzor 2020. uložiti dodatnih 100 milijuna EUR u poticanje ulaganja u učinkovitu upotrebu resursa i kružna rješenja, kao što su sprečavanje nastanka otpada i vrste dizajna, diversifikacija sirovina i inovativne tehnologije recikliranja poput molekularnog i kemijskog recikliranja, kao i poboljšanje mehaničkog recikliranja; u tom pogledu ističe inovativni potencijal novoosnovanih poduzeća; podržava uspostavu programa za strateško istraživanje i inovacije o cirkularnosti materijala, s posebnim naglaskom na plastici i ostalim materijalima koji sadržavaju plastiku, osim ambalaže, kao temelj budućih odluka o financiranju u okviru programa Obzor Europa; uzima u obzir da će biti potrebno primjereno financiranje kako bi se potaknulo privatno ulaganje; ističe da javno-privatna partnerstva mogu pomoći u ubrzanju prijelaza na kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ističe snažan potencijal za povezivanje digitalne agende s programom za razvoj kružnog gospodarstva; naglašava da je potrebno ukloniti regulatorne prepreke inovacijama i poziva Komisiju da ispita moguće inovacijske projekte EU-a u skladu s ciljevima određenima u strategiji za plastiku i širem programu za razvoj kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju, države članice i regije da podupru uporabu inovativnog ribolovnog alata tako što će poticati ribare na zamjenu starih mreža za nove i na prilagodbu postojećih mreža uređajima za praćenje mreže i senzorima povezanima s aplikacijama za pametne telefone, čipovima za radijsku identifikaciju i uređajima za praćenje plovila koji zapovjednicima omogućuju točnije praćenje mreža i, po potrebi, njihovo pronalaženje i izvlačenje; potvrđuje ulogu koju tehnologija može imati u sprečavanju dospijevanja plastičnog otpada u more; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva na uključivanje inicijative „Misija za ocean bez plastike” u program Obzor Europa kako bi se inovacijama smanjila količina plastike koja dospijeva u morski okoliš te se prikupila plastika prisutna u oceanima; ponavlja svoj poziv na borbu protiv morskog otpada (uključujući njegovo sprečavanje, povećanje znanja o oceanima, povećanje svijesti o izazovu koji za okoliš predstavlja onečišćenje plastikom te inicijative čišćenja, kao što su lov na otpad i čišćenje plaža) u skladu s navedenim u zajedničkoj komunikaciji Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. studenoga 2016. o „Upravljanju međunarodnim oceanima: plan za budućnost naših oceana” (JOIN(2016)0049); poziva na dijalog o politici EU-a u pogledu morskog otpada među donositeljima politika, dionicima i stručnjacima; |
| --- | --- |

50.

Globalno djelovanje

| 51. | poziva EU da zauzme proaktivnu ulogu u razvoju globalnog protokola za plastiku i da zajamči mogućnost da se na integriran i transparentan način prate razne obveze preuzete na razini EU-a i na globalnoj razini; poziva Komisiju i države članice da pokažu aktivno vodstvo u radnoj skupini koju je u prosincu 2017. osnovala Skupština Ujedinjenih naroda za okoliš kako bi pripremila međunarodne odgovore u pogledu borbe protiv plastičnog morskog otpada i mikroplastike; naglašava da se pitanja onečišćenja plastikom i kapaciteta za upravljanje otpadom moraju uključiti u okvir vanjske politike EU-a jer velika količina plastičnog otpada u oceanima potječe iz zemalja Azije i Afrike; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva sve institucije EU-a, zajedno programom EU-a za ekološko upravljanje i reviziju (EMAS), da napore usmjere na sprečavanje nastanka otpada, provode nadzor nad primjenom pravila unutarnje nabave i nad praksama upravljanja otpadom te da znatno smanje svoje stvaranje plastičnog otpada, posebno zamjenom, smanjenjem i ograničenjem upotrebe jednokratne plastike; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  SL L 150, 14.6.2018., str. 93.

(2)  SL L 150, 14.6.2018., str. 100.

(3)  SL L 150, 14.6.2018., str. 109.

(4)  SL L 150, 14.6.2018., str. 141.

(5)  SL L 115, 6.5.2015., str. 11.

(6)  SL L 285, 31.10.2009., str. 10.

(7)  SL L 354, 28.12.2013., str. 171.

(8)  SL C 265, 11.8.2017., str. 65.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0287.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0004.

(11)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

(12)  Abandoned, lost or otherwise discarded fishing gear (Napušten, izgubljen ili na drugi način odbačen ribolovni alat).

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/146 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/146

---

P8_TA(2018)0353

Mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (2018/2589(RSP))

(2019/C 433/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 191. i 192. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) o zaštiti ljudskog zdravlja i očuvanju, zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 191. i 192. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) o zaštiti ljudskog zdravlja i očuvanju, zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/851 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2008/98/EZ o otpadu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/851 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2008/98/EZ o otpadu (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni direktiva 2000/53/EZ o otpadnim vozilima, 2006/66/EZ o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te 2012/19/EU o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni direktiva 2000/53/EZ o otpadnim vozilima, 2006/66/EZ o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te 2012/19/EU o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/850 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima otpada (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/850 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima otpada (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima i izmjeni Direktive 79/117/EEZ (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima i izmjeni Direktive 79/117/EEZ (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (8),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (9),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Europske komisije od 16. siječnja 2018. o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (COM(2018)0032), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Europske komisije od 16. siječnja 2018. o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (COM(2018)0032),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije kao popratni dokument komunikaciji Komisije od 16. siječnja 2018. o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (SWD(2018)0020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije kao popratni dokument komunikaciji Komisije od 16. siječnja 2018. o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (SWD(2018)0020),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. siječnja 2018. o europskoj strategiji za plastiku u kružnom gospodarstvu (COM(2018)0028), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. siječnja 2018. o europskoj strategiji za plastiku u kružnom gospodarstvu (COM(2018)0028),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2018. o općem izvješću Komisije o primjeni Uredbe REACH i pregledu određenih elemenata – zaključci i mjere (COM(2018)0116), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2018. o općem izvješću Komisije o primjeni Uredbe REACH i pregledu određenih elemenata – zaključci i mjere (COM(2018)0116),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. studenoga 2016. naslovljenu „Plan za ekološki dizajn 2016. – 2019.”(COM(2016)0773), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. studenoga 2016. naslovljenu „Plan za ekološki dizajn 2016. – 2019.”(COM(2016)0773),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. prosinca 2015. naslovljenu „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo”(COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. prosinca 2015. naslovljenu „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo”(COM(2015)0614),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. rujna 2011. naslovljenu „Plan za resursno učinkovitu Europu”(COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. rujna 2011. naslovljenu „Plan za resursno učinkovitu Europu”(COM(2011)0571),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o dužem vijeku trajanja proizvoda: prednosti za potrošače i poduzeća (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o dužem vijeku trajanja proizvoda: prednosti za potrošače i poduzeća (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o nacrtu provedbene odluke Komisije XXX o izdavanju autorizacije za korištenje di (2-etilheksil) ftalata (DEHP) u skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o nacrtu provedbene odluke Komisije XXX o izdavanju autorizacije za korištenje di (2-etilheksil) ftalata (DEHP) u skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o učinkovitoj upotrebi resursa: prijelaz na cirkularnu ekonomiju (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o učinkovitoj upotrebi resursa: prijelaz na cirkularnu ekonomiju (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o provedbi Sedmog programa djelovanja za okoliš (13); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o provedbi Sedmog programa djelovanja za okoliš (13);

| — | uzimajući u obzir Bazelsku konvenciju o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bazelsku konvenciju o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju,

| — | uzimajući u obzir Roterdamsku konvenciju o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Roterdamsku konvenciju o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini,

| — | uzimajući u obzir Stockholmsku konvenciju o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Stockholmsku konvenciju o postojanim organskim onečišćujućim tvarima,

| — | uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (O-000063/2018 – B8-0036/2018 i O-000064/2018 – B8-0037/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (O-000063/2018 – B8-0036/2018 i O-000064/2018 – B8-0037/2018),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se Sedmim programom djelovanja za okoliš predviđa razvoj strategije Unije za netoksični okoliš kojom se jamči minimiziranje izloženosti kemikalijama iz proizvoda, uključujući uvezenih proizvoda, s ciljem promicanja netoksičnih ciklusa materijala u kojima bi se reciklirani otpad koristio kao glavni, pouzdani izvor sirovina za Uniju; |
| --- | --- |

A.

budući da se Sedmim programom djelovanja za okoliš predviđa razvoj strategije Unije za netoksični okoliš kojom se jamči minimiziranje izloženosti kemikalijama iz proizvoda, uključujući uvezenih proizvoda, s ciljem promicanja netoksičnih ciklusa materijala u kojima bi se reciklirani otpad koristio kao glavni, pouzdani izvor sirovina za Uniju;

| B. | budući da je člankom 9. Direktive (EU) 2018/851 propisano da se mjerama koje države članice poduzimaju za sprečavanje nastanka otpada mora smanjiti stvaranje otpada, osobito otpada koji nije prikladan za pripremu za ponovnu uporabu ili recikliranje; |
| --- | --- |

B.

budući da je člankom 9. Direktive (EU) 2018/851 propisano da se mjerama koje države članice poduzimaju za sprečavanje nastanka otpada mora smanjiti stvaranje otpada, osobito otpada koji nije prikladan za pripremu za ponovnu uporabu ili recikliranje;

| C. | budući da je člankom 9. Direktive (EU) 2018/851 također propisano da se tim mjerama mora promicati smanjenje udjela opasnih tvari u materijalima i proizvodima i zajamčiti da svaki dobavljač proizvoda, kako je utvrđeno člankom 3. točkom 33. Uredbe REACH, pruža informacije u skladu s člankom 33. stavkom 1. te uredbe o Europskoj agenciji za kemikalije (ECHA), koja je dužna uspostaviti i održavati bazu podataka koji joj se u tom kontekstu dostavljaju, te omogućiti pristup toj bazi subjektima koji se bave obradom otpada, a na zahtjev i potrošačima; |
| --- | --- |

C.

budući da je člankom 9. Direktive (EU) 2018/851 također propisano da se tim mjerama mora promicati smanjenje udjela opasnih tvari u materijalima i proizvodima i zajamčiti da svaki dobavljač proizvoda, kako je utvrđeno člankom 3. točkom 33. Uredbe REACH, pruža informacije u skladu s člankom 33. stavkom 1. te uredbe o Europskoj agenciji za kemikalije (ECHA), koja je dužna uspostaviti i održavati bazu podataka koji joj se u tom kontekstu dostavljaju, te omogućiti pristup toj bazi subjektima koji se bave obradom otpada, a na zahtjev i potrošačima;

| D. | budući da je člankom 10. stavkom 5. Direktive (EU) 2018/851 propisano da, ako je to potrebno za ispunjavanje obveze pripreme za ponovnu uporabu, recikliranje i druge postupke oporabe te radi olakšavanja ili poboljšavanja oporabe, države članice moraju prije ili tijekom oporabe poduzeti potrebne mjere kako bi uklonile opasne tvari, smjese i sastavne dijelove iz opasnog otpada s ciljem njihove obrade u skladu s člancima 4. i 13. Direktive 2008/98/EZ o otpadu (14); |
| --- | --- |

D.

budući da je člankom 10. stavkom 5. Direktive (EU) 2018/851 propisano da, ako je to potrebno za ispunjavanje obveze pripreme za ponovnu uporabu, recikliranje i druge postupke oporabe te radi olakšavanja ili poboljšavanja oporabe, države članice moraju prije ili tijekom oporabe poduzeti potrebne mjere kako bi uklonile opasne tvari, smjese i sastavne dijelove iz opasnog otpada s ciljem njihove obrade u skladu s člancima 4. i 13. Direktive 2008/98/EZ o otpadu (14);

| E. | budući da je člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 850/2004 propisano da se zabranjuju postupci odlaganja ili oporabe koji mogu dovesti do oporabe, recikliranja, regeneracije ili ponovne upotrebe tvari navedenih u njezinu Prilogu IV. (postojane organske onečišćujuće tvari); |
| --- | --- |

E.

budući da je člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 850/2004 propisano da se zabranjuju postupci odlaganja ili oporabe koji mogu dovesti do oporabe, recikliranja, regeneracije ili ponovne upotrebe tvari navedenih u njezinu Prilogu IV. (postojane organske onečišćujuće tvari);

Opća razmatranja

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije i radni dokument službi Komisije od 16. siječnja 2018., kao i postupak savjetovanja, ali očekuje brzo djelovanje kako bi se riješili problemi povezanosti zakonodavstva; podržava sveobuhvatnu viziju koju je iznijela Komisija i koja je u skladu s ciljevima Sedmog programa djelovanja za okoliš; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi glavni cilj Komisije trebao biti sprečavanje ulaska opasnih kemijskih tvari u ciklus materijala, ostvarivanje potpune dosljednosti zakonodavstva o provedbi politika o otpadu i kemikalijama i osiguravanje bolje provedbe postojećeg zakonodavstva, uz istovremeno rješavanje onih regulatornih propusta koji bi mogli biti zapreka održivom kružnom gospodarstvu EU-a, što se posebice odnosi na regulatorne propuste u pogledu uvezenih proizvoda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da u istinskom kružnom gospodarstvu proizvodi moraju biti osmišljeni da traju, da ih se može nadograditi, popraviti, ponovno upotrijebiti i reciklirati uz minimalnu uporabu zabrinjavajućih tvari; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno ističe da prijelaz na kružno gospodarstvo zahtijeva strogu primjenu hijerarhije otpada i postupno ukidanje zabrinjavajućih tvari kad god je to moguće, posebice ako postoje ili će se razviti sigurnije alternative, kako bi se zajamčio razvoj netoksičnih ciklusa materijala koji će olakšati recikliranje i koji su ključni za dobar razvoj funkcionalnog tržišta sekundarnih sirovina; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da bez daljnjeg odgađanja osmisli strategiju Unije za netoksični okoliš, kako je navedeno u Sedmom programu djelovanja za okoliš; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju i države članice da uz blisku suradnju s Europskom agencijom za kemikalije pojačaju svoje regulatorne aktivnosti radi poticanja zamjene tvari vrlo visokog rizika te da ograniče tvari koje u okviru Uredbe REACH i sektorskog zakonodavstva ili zakonodavstva o proizvodima predstavljaju neprihvatljiv rizik za ljudsko zdravlje ili okoliš, a da bi se reciklirani otpad mogao upotrebljavati kao glavni i pouzdan izvor sirovina u Uniji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da je potrebno uključiti sve dionike i pronaći rješenja na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini kako bi se zabrinjavajuće kemikalije u tokovima recikliranja otkrile i uklonile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva poduzeća da u potpunosti prihvate holistički pristup progresivnog upravljanja kemikalijama usmjeren prema budućnosti i iskoriste priliku da zamijene toksične tvari u proizvodima i lancima opskrbe, čime će se ubrzati i otvoriti put tržišnim inovacijama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da provedba zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu može predstavljati izazov za mala i srednja poduzeća; ističe da bi njihov specifičan položaj trebalo uzeti u obzir pri donošenju mjera, ne ugrožavajući pritom razinu zaštite okoliša i zdravlja ljudi; ukazuje na potrebu za jasnim i lako dostupnim informacijama kako bi se zajamčilo da mala i srednja poduzeća imaju potrebne preduvjete za potpunu usklađenost s cjelokupnim zakonodavstvom u tom području; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da je nužno pojasniti međusobne povezanosti kako bi se izbjegao rizik od preklapanja zakonodavstava i kako bi se osigurali dosljednost i iskorištavanje mogućih sinergija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da je iznimno važno da se poboljša transparentnost kada je riječ o prisutnosti zabrinjavajućih tvari u proizvodima široke potrošnje kako bi javnost mogla imati povjerenje u sigurnost sekundarnih sirovina; ističe da bi se poboljšanom transparentnošću dodatno ojačali poticaji za postupno ukidanje uporabe zabrinjavajućih tvari; |
| --- | --- |

11.

Nedostatne informacije o zabrinjavajućim tvarima u proizvodima i otpadu

| 12. | smatra da su zabrinjavajuće tvari one koje ispunjavaju kriterije utvrđene člankom 57. Uredbe REACH kao posebno zabrinjavajuće tvari, zatim tvari koje su zabranjene Stockholmskom konvencijom (postojane organske onečišćujuće tvari), određene tvari ograničene u proizvodima navedenima u Prilogu XVII. Uredbi REACH i određene tvari uređene sektorskim zakonodavstvom i/ili zakonodavstvom o proizvodima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno poziva Komisiju da ispuni svoju obvezu zaštite zdravlja građana i okoliša od kemikalija koje djeluju kao endokrini disruptori; očekuje od Komisije da bez daljnjeg odgađanja predstavi strategiju za endokrine disruptore radi smanjenja izloženosti građana EU-a endokrinim disruptorima, povrh pesticida i biocida; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da treba što prije pratiti sve zabrinjavajuće tvari i da informacije o tim tvarima, što podrazumijeva i njihov sastav i koncentraciju, trebaju biti u potpunosti dostupne svima uključenima u opskrbni lanac, poduzećima za recikliranje i javnosti, pri čemu u obzir treba uzeti postojeće sustave i razmotriti mogućnost sektorskih rješenja za praćenje; kao prvi korak u tom pogledu pozdravlja nove odredbe u članku 9. Direktive (EU) 2018/851 o otpadu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | u tom kontekstu poziva države članice i Komisiju da u suradnji s Europskom agencijom za kemikalije pojačaju napore kojima će se osigurati da do 2020. sve relevantne posebno zabrinjavajuće tvari, uključujući tvari koje ispunjavaju kriterij jednake razine zabrinutosti kao što su endokrini disruptori i tvari koje izazivaju preosjetljivost, budu na popisu predloženih tvari u Uredbi REACH, kako je utvrđeno u Sedmom programu djelovanja za okoliš; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da bi, u skladu s postojećim uvjetima za uvoz utvrđenima Uredbom REACH, sustavom za praćenje trebali biti obuhvaćeni svi proizvodi koji se uvoze u Uniju, a koji mogu sadržavati zabrinjavajuće tvari; navodi, nadalje, da je važno riješiti pitanje neregistriranih tvari u uvezenim proizvodima; ističe da je potrebna bolja suradnja u vezi s uvezenim proizvodima na međunarodnoj razini, s akterima kao što su Program Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP), treće zemlje koje se suočavaju sa sličnim problemima s uvezenim proizvodima i zemlje izvoznice; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da, u skladu sa zaključcima drugog preispitivanja Uredbe REACH koje je provela Komisija, treba poboljšati kvalitetu podataka o opasnostima od kemikalija te njihovoj uporabi i izloženosti u registracijskim dosjeima predviđenima Uredbom REACH; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da Europska agencija za kemikalije, u skladu s člankom 20. stavkom 2. Uredbe REACH (provjera potpunosti registracije), ne bi smjela dopustiti stavljanje na tržište kemikalija koje imaju nepotpun ili nedostatan registracijski dosje te bi se trebala pobrinuti za to da se potrebne informacije pribave u najkraćem mogućem roku; podsjeća da je veoma važno da su informacije iz registracijskih dosjea točne, dostatne, pouzdane, relevantne i vjerodostojne; poziva Europsku agenciju za kemikalije da pojača napore u kontekstu članka 41. Uredbe REACH (provjera registracija s obzirom na ispunjavanje zahtjeva) kako bi se stalo na kraj nesukladnim dosjeima te kako bi se zajamčilo da se na tržište ne stavljaju kemikalije bez odgovarajućih registracijskih dosjea; poziva podnositelje registracije i države članice na ispunjavanje njihovih obveza i na to da se pobrinu da svi registracijski dosjei predviđeni Uredbom REACH budu u skladu sa zahtjevima i ažurirani; |
| --- | --- |

18.

Rješavanje pitanja prisutnosti zabrinjavajućih tvari u recikliranim materijalima

| 19. | naglašava da Unija mora osigurati jednaku razinu zaštite ljudskog zdravlja i okoliša, bez obzira na to jesu li proizvodi napravljeni od primarnih ili oporabljenih materijala; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno ističe da u skladu s hijerarhijom otpada prevencija ima prednost pred recikliranjem i da se stoga recikliranje ne smije koristiti kao opravdanje za nastavak upotrebe opasnih tvari koje su se nekad koristile; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da bi primarne i sekundarne sirovine u načelu trebale podlijegati istim pravilima; međutim, ističe da nije uvijek moguće zajamčiti da su materijali dobiveni iz recikliranih proizvoda potpuno jednaki primarnim sirovinama; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da pravilima Unije treba zajamčiti da recikliranje materijala ne dovodi do nastavka korištenja opasnih tvari; sa zabrinutošću primjećuje da je zakonodavstvo kojim se sprečava prisustvo kemikalija u proizvodima, uključujući uvezene proizvode, raspršeno i da nije ni sustavno ni dosljedno te se primjenjuje samo na vrlo mali broj tvari, proizvoda i uporaba, često s brojnim izuzećima; izražava žaljenje zbog nedostatka napretka u razvoju strategije Unije za netoksični okoliš čiji je cilj, među ostalim, smanjenje izloženosti zabrinjavajućim tvarima u proizvodima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da bi mogućnost recikliranja materijala koji sadrže zabrinjavajuće tvari trebalo uzeti u obzir samo u slučaju da ne postoje zamjenski materijali bez zabrinjavajućih tvari; smatra da bi se svako takvo recikliranje trebalo odvijati u zatvorenim ili kontroliranim petljama, ne ugrožavajući pritom okoliš ili zdravlje ljudi, što podrazumijeva i zdravlje radnika; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nada se da će inovativne prakse recikliranja omogućiti dekontaminaciju otpada koji sadrži zabrinjavajuće tvari; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da problem proizvoda koji sadrže tvari koje su se nekad koristile treba riješiti s pomoću učinkovitog sustava za registraciju, praćenje i odlaganje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da bi se, s obzirom na to da se više od 80 % utjecaja proizvoda na okoliš utvrđuje u fazi dizajna, Direktiva o ekološkom dizajnu i drugo zakonodavstvo o pojedinim proizvodima trebali primjenjivati uz Uredbu REACH kako bi se uveli uvjeti za zamjenu zabrinjavajućih tvari; naglašava da bi se uporaba toksičnih ili zabrinjavajućih tvari, poput postojanih organskih onečišćujućih tvari i endokrinih disruptora, trebala posebno razmotriti u okviru proširenih kriterija o ekološkom dizajnu, ne dovodeći pritom u pitanje ostale usklađene pravne zahtjeve utvrđene na razini Unije koji se odnose na te tvari; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da je ključno osigurati jednake uvjete za proizvode koji su proizvedeni u EU-u i uvezene proizvode; smatra da proizvodi koji su proizvedeni u EU-u ni u kojem slučaju ne smiju biti u nepovoljnijem položaju; stoga traži od Komisije da se pobrine za pravovremenu upotrebu ograničenja iz Uredbe REACH-a i ostalog zakonodavstva o proizvodima kako bi proizvodi proizvedeni u EU-u i uvezeni proizvodi podlijegali istim pravilima; posebno naglašava da bi postupno ukidanje ili zamjenu posebno zabrinjavajućih tvari koji proizlaze iz sustava autorizacije u okviru Uredbe REACH trebala pratiti ograničenja koja će se istovremeno primjenjivati; poziva nadležna tijela u državama članicama da povećaju kontrole uvezenih materijala kako bi se zajamčila usklađenost s Uredbom REACH i zakonodavstvom o proizvodima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da treba poboljšati primjenu zakonodavstva o kemikalijama i kemijskim proizvodima na granicama EU-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da bi, kako bi se riješilo pitanje prisutnosti zabrinjavajućih tvari u recikliranim materijalima, bilo dobro uvesti putovnicu za proizvode u kojoj bi se jasno navelo koji su materijali i tvari korišteni u proizvodima; |
| --- | --- |

29.

Nejasnoće o načinu na koji materijali mogu prestati biti otpad

| 30. | ističe da su potrebna jasna pravila EU-a kojima će se utvrditi uvjeti koje je potrebno ispuniti kako bi materijali prestali biti otpad te usklađeni kriteriji za prestanak statusa otpada; smatra da ta jasna pravila EU-a moraju biti sastavljena tako da ih mogu provoditi i mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da bi na razini EU-a trebalo poduzeti mjere kako bi se u državama članicama postigla veća usklađenost u tumačenju i primjeni odredaba za prestanak statusa otpada utvrđenih Okvirnom direktivom o otpadu i na taj način olakšala uporaba oporabljenih materijala u EU-u; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice i Komisiju na punu suradnju u pogledu kriterija za prestanak statusa otpada; |
| --- | --- |

32.

Poteškoće u primjeni metodologija EU-a o razvrstavanja otpada i učinci na recikliranje materijala (sekundarne sirovine)

| 33. | smatra da bi pravila za razvrstavanje otpada kao opasnog ili neopasnog trebala biti usklađena s pravilima za razvrstavanje tvari i smjesa iz Uredbe o razvrstavanju, označivanju i pakiranju, uzimajući pritom u obzir posebnosti otpada i načine na koji se s njime postupa, te pozdravlja, nadalje, nove tehničke smjernice za klasifikaciju otpada; naglašava potrebu za daljnjim razvojem klasifikacijskog okvira za otpad i kemikalije kako bi se obuhvatile posebno zabrinjavajuće krajnje točke opasnosti kao što su visoka postojanost, endokrina disrupcija, bioakumulacija ili neurotoksičnost; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da pojasni ispravno tumačenje Uredbe o razvrstavanju, označivanju i pakiranju u pogledu razvrstavanja tokova otpada kako bi se spriječilo pogrešno razvrstavanje otpada koji sadrži zabrinjavajuće tvari; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da je neadekvatna provedba zakonodavstva EU-a o otpadu neprihvatljiva i da se to pitanje mora riješiti po prioritetnom postupku, koristeći se, između ostalog, izvješćima zemalja u okviru Pregleda aktivnosti u području okoliša, kako bi se uvela dosljednija pravila za razvrstavanje kemikalija i otpada; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da bez odgađanja revidira Europski popis otpada; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  SL L 150, 14.6.2018., str. 109.

(2)  SL L 150, 14.6.2018., str. 93.

(3)  SL L 150, 14.6.2018., str. 100.

(4)  SL L 150, 14.6.2018., str. 141.

(5)  SL L 396, 30.12.2006., str. 1.

(6)  SL L 353, 31.12.2008., str. 1.

(7)  SL L 158, 30.4.2004., str. 7.

(8)  SL L 285, 31.10.2009., str. 10.

(9)  SL L 354, 28.12.2013., str. 171.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0287.

(11)  SL C 366, 27.10.2017., str. 96.

(12)  SL C 265, 11.8.2017., str. 65.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0100.

(14)  SL L 312, 22.11.2008., str. 3.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/153 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/153

---

P8_TA(2018)0354

Europski akcijski plan „Jedno zdravlje” za suzbijanje antimikrobne otpornosti

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o europskom akcijskom planu „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti (2017/2254(INI))

(2019/C 433/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir smjernice Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) iz 2017. o upotrebi medicinski važnih antimikrobnih sredstava u životinja koje se koriste za proizvodnju hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) iz 2017. o upotrebi medicinski važnih antimikrobnih sredstava u životinja koje se koriste za proizvodnju hrane,

| — | uzimajući u obzir izvješće s odgovorima Saveza veterinara Europe Europskoj agenciji za lijekove (EMA) i Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA) u vezi s upotrebom antimikrobnih sredstava u životinja koje se koriste za proizvodnju hrane od 29. veljače 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće s odgovorima Saveza veterinara Europe Europskoj agenciji za lijekove (EMA) i Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA) u vezi s upotrebom antimikrobnih sredstava u životinja koje se koriste za proizvodnju hrane od 29. veljače 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. lipnja 2016. o daljnjim koracima u okviru pristupa „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. lipnja 2016. o daljnjim koracima u okviru pristupa „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. lipnja 2016. o jačanju ravnoteže u farmaceutskim sustavima u EU-u i državama članicama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. lipnja 2016. o jačanju ravnoteže u farmaceutskim sustavima u EU-u i državama članicama,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 6. lipnja 2011. pod nazivom „Imunizacija djece: uspjeh, izazovi i perspektive imunizacije djece u Europi”, koje su usvojili ministri zdravstva država članica EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 6. lipnja 2011. pod nazivom „Imunizacija djece: uspjeh, izazovi i perspektive imunizacije djece u Europi”, koje su usvojili ministri zdravstva država članica EU-a,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 6. prosinca 2014. o cijepljenju kao učinkovitom alatu javnog zdravlja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 6. prosinca 2014. o cijepljenju kao učinkovitom alatu javnog zdravlja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2015. pod nazivom „Sigurnija zdravstvena skrb u Europi: poboljšanje sigurnosti pacijenata i borba protiv antimikrobne rezistencije” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2015. pod nazivom „Sigurnija zdravstvena skrb u Europi: poboljšanje sigurnosti pacijenata i borba protiv antimikrobne rezistencije” (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. naslovljenu „Mikrobni izazovi – rastuća prijetnja od antimikrobne rezistencije” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. naslovljenu „Mikrobni izazovi – rastuća prijetnja od antimikrobne rezistencije” (3),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. lipnja 2017. naslovljenu „Europski akcijski plan ‚Jedno zdravlje’ za borbu protiv antimikrobne otpornosti” (COM(2017)0339), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. lipnja 2017. naslovljenu „Europski akcijski plan ‚Jedno zdravlje’ za borbu protiv antimikrobne otpornosti” (COM(2017)0339),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2015. o novoj strategiji za dobrobit životinja za razdoblje 2016. ‒ 2020. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2015. o novoj strategiji za dobrobit životinja za razdoblje 2016. ‒ 2020. (5),

| — | uzimajući u obzir Globalni akcijski plan za cijepljenje Svjetske zdravstvene organizacije (GVAP), koji su u svibnju 2012. podržale 194 države članice Svjetske zdravstvene skupštine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni akcijski plan za cijepljenje Svjetske zdravstvene organizacije (GVAP), koji su u svibnju 2012. podržale 194 države članice Svjetske zdravstvene skupštine,

| — | uzimajući u obzir Europski akcijski plan za cijepljenje (EVAP) Svjetske zdravstvene organizacije za razdoblje 2015. –2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski akcijski plan za cijepljenje (EVAP) Svjetske zdravstvene organizacije za razdoblje 2015. –2020.,

| — | uzimajući u obzir dokument od općeg interesa naslovljen „Uloga Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) u borbi protiv antimikrobne otpornosti” objavljen u časopisu Food Protection Trends 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument od općeg interesa naslovljen „Uloga Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) u borbi protiv antimikrobne otpornosti” objavljen u časopisu Food Protection Trends 2018.,

| — | uzimajući u obzir Plan Komisije za strateški pristup farmaceutskim proizvodima u okolišu i trenutačni nacrt Strateškog pristupa (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Plan Komisije za strateški pristup farmaceutskim proizvodima u okolišu i trenutačni nacrt Strateškog pristupa (6),

| — | uzimajući u obzir Političku deklaraciju UN-a sa sastanka na visokoj razini Opće skupštine o antimikrobnoj otpornosti, održanog 21. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Političku deklaraciju UN-a sa sastanka na visokoj razini Opće skupštine o antimikrobnoj otpornosti, održanog 21. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Svjetske banke iz ožujka 2017. naslovljeno „Infekcije otporne na lijekove: prijetnja našoj ekonomskoj budućnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Svjetske banke iz ožujka 2017. naslovljeno „Infekcije otporne na lijekove: prijetnja našoj ekonomskoj budućnosti”,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o veterinarsko-medicinskim proizvodima (COM(2014)0558), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o veterinarsko-medicinskim proizvodima (COM(2014)0558),

| — | uzimajući u obzir izvješće Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) iz rujna 2015. naslovljeno „Antimikrobna otpornost u zemljama skupine G7 i izvan njih: ekonomska pitanja, politike i mogućnosti djelovanja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) iz rujna 2015. naslovljeno „Antimikrobna otpornost u zemljama skupine G7 i izvan njih: ekonomska pitanja, politike i mogućnosti djelovanja”,

| — | uzimajući u obzir Zajedničko znanstveno mišljenje EMA-e i EFSA-e o mjerama za smanjenje uporabe antimikrobnih sredstava u uzgoju životinja u Europskoj uniji i učincima na sigurnost hrane (RONAFA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničko znanstveno mišljenje EMA-e i EFSA-e o mjerama za smanjenje uporabe antimikrobnih sredstava u uzgoju životinja u Europskoj uniji i učincima na sigurnost hrane (RONAFA),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju o poboljšanju prevencije, dijagnosticiranja i kliničkog tretiranja sepse od 29. svibnja 2017. usvojenu na Sedamdesetoj svjetskoj zdravstvenoj skupštini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju o poboljšanju prevencije, dijagnosticiranja i kliničkog tretiranja sepse od 29. svibnja 2017. usvojenu na Sedamdesetoj svjetskoj zdravstvenoj skupštini,

| — | uzimajući u obzir prvo zajedničko izvješće Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC), EFSA-e i EMA-e iz 2015. (JIACRA I) i drugo iz 2017. (JIACRA II) o integriranoj analizi potrošnje antimikrobnih sredstava i slučajevima antimikrobne rezistencije bakterija prisutnih u ljudima i životinjama koje se upotrebljavaju za proizvodnju hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvo zajedničko izvješće Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC), EFSA-e i EMA-e iz 2015. (JIACRA I) i drugo iz 2017. (JIACRA II) o integriranoj analizi potrošnje antimikrobnih sredstava i slučajevima antimikrobne rezistencije bakterija prisutnih u ljudima i životinjama koje se upotrebljavaju za proizvodnju hrane,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. ožujka 2017. o mogućnostima EU-a za poboljšanje pristupa lijekovima (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. ožujka 2017. o mogućnostima EU-a za poboljšanje pristupa lijekovima (7),

| — | uzimajući u obzir izvješće ECDC-a iz 2016. o nadzoru antimikrobne otpornosti u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće ECDC-a iz 2016. o nadzoru antimikrobne otpornosti u Europi,

| — | uzimajući u obzir sažeto izvješće Europske unije iz 2016. o antimikrobnoj otpornosti zoonotskih i indikatorskih bakterija kod ljudi, životinja i u hrani, koje su izradili ECDC i EFSA (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažeto izvješće Europske unije iz 2016. o antimikrobnoj otpornosti zoonotskih i indikatorskih bakterija kod ljudi, životinja i u hrani, koje su izradili ECDC i EFSA (8),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0257/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0257/2018),

| A. | budući da je zbog prekomjerne i nepravilne upotrebe antibiotika, posebno u stočarstvu (antibiotici koji se koriste za profilaksu i kao aktivatori rasta), te loših praksi kontrole infekcija, i u humanoj i u veterinarskoj medicini, antimikrobna otpornost (AMR) postupno postala izuzetno velika prijetnja za zdravlje ljudi i životinja; |
| --- | --- |

A.

budući da je zbog prekomjerne i nepravilne upotrebe antibiotika, posebno u stočarstvu (antibiotici koji se koriste za profilaksu i kao aktivatori rasta), te loših praksi kontrole infekcija, i u humanoj i u veterinarskoj medicini, antimikrobna otpornost (AMR) postupno postala izuzetno velika prijetnja za zdravlje ljudi i životinja;

| B. | budući da se procjenjuje da se barem 20 % infekcija povezanih sa zdravstvenom skrbi može spriječiti neprekidnim i višeobraznim programima za sprečavanje i kontroliranje infekcija (9); |
| --- | --- |

B.

budući da se procjenjuje da se barem 20 % infekcija povezanih sa zdravstvenom skrbi može spriječiti neprekidnim i višeobraznim programima za sprečavanje i kontroliranje infekcija (9);

| C. | budući da su oprezna upotreba antibiotika te sprečavanje i kontroliranje infekcija u svim sektorima zdravstvene zaštite, uključujući zdravlje životinja, temelji učinkovitog sprečavanja razvoja i prijenosa bakterija otpornih na antibiotike; |
| --- | --- |

C.

budući da su oprezna upotreba antibiotika te sprečavanje i kontroliranje infekcija u svim sektorima zdravstvene zaštite, uključujući zdravlje životinja, temelji učinkovitog sprečavanja razvoja i prijenosa bakterija otpornih na antibiotike;

| D. | budući da je prepisivanje antibiotika za ljude neučinkovito u 50 % slučajeva, te da se u 25 % slučajeva antibiotici ne primjenjuju ispravno; budući da 30 % hospitaliziranih pacijenata prima antibiotike i budući da bakterije koje su otporne na više lijekova predstavljaju posebnu prijetnju u bolnicama, domovima za starije i nemoćne osobe te među pacijentima za čiju su skrb potrebni uređaji poput ventilatora ili venskih katetera; |
| --- | --- |

D.

budući da je prepisivanje antibiotika za ljude neučinkovito u 50 % slučajeva, te da se u 25 % slučajeva antibiotici ne primjenjuju ispravno; budući da 30 % hospitaliziranih pacijenata prima antibiotike i budući da bakterije koje su otporne na više lijekova predstavljaju posebnu prijetnju u bolnicama, domovima za starije i nemoćne osobe te među pacijentima za čiju su skrb potrebni uređaji poput ventilatora ili venskih katetera;

| E. | budući da se antibiotici i dalje upotrebljavaju u uzgoju životinja za sprečavanje bolesti i nadoknadu loše higijene, a ne toliko u slučajevima nužde u skladu s receptom, što doprinosi pojavi bakterija otpornih na antimikrobna sredstva kod životinja, koje se potom mogu prenijeti na ljude; |
| --- | --- |

E.

budući da se antibiotici i dalje upotrebljavaju u uzgoju životinja za sprečavanje bolesti i nadoknadu loše higijene, a ne toliko u slučajevima nužde u skladu s receptom, što doprinosi pojavi bakterija otpornih na antimikrobna sredstva kod životinja, koje se potom mogu prenijeti na ljude;

| F. | budući da su agencije EU-a također potvrdile postojanje korelacije između otpornosti na antibiotike u životinja koje se koriste za proizvodnju hrane (npr. tovnih pilića) i činjenice da veliki dio bakterijskih infekcija u ljudi nastaje zbog rukovanja mesom tih životinja te njegove pripreme i konzumacije (10); |
| --- | --- |

F.

budući da su agencije EU-a također potvrdile postojanje korelacije između otpornosti na antibiotike u životinja koje se koriste za proizvodnju hrane (npr. tovnih pilića) i činjenice da veliki dio bakterijskih infekcija u ljudi nastaje zbog rukovanja mesom tih životinja te njegove pripreme i konzumacije (10);

| G. | budući da zlouporaba antibiotika narušava njihovu učinkovitost i dovodi do širenja izrazito otpornih mikroorganizama koji su otporni posebno na antibiotike posljednje obrambene linije; budući da prema procjenama OECD-a postoji mogućnost da je oko 700 000 smrtnih slučajeva u cijelom svijetu svake godine prouzročeno antimikrobnom otpornosti; budući da će se 25 000 tih smrtnih slučajeva dogoditi u EU-u, a ostatak izvan EU-a, što znači da su suradnja na području razvojne politike te koordinacije i praćenja antimikrobne otpornosti na međunarodnoj razini ključni; |
| --- | --- |

G.

budući da zlouporaba antibiotika narušava njihovu učinkovitost i dovodi do širenja izrazito otpornih mikroorganizama koji su otporni posebno na antibiotike posljednje obrambene linije; budući da prema procjenama OECD-a postoji mogućnost da je oko 700 000 smrtnih slučajeva u cijelom svijetu svake godine prouzročeno antimikrobnom otpornosti; budući da će se 25 000 tih smrtnih slučajeva dogoditi u EU-u, a ostatak izvan EU-a, što znači da su suradnja na području razvojne politike te koordinacije i praćenja antimikrobne otpornosti na međunarodnoj razini ključni;

| H. | budući da bi antimikrobna otpornost mogla izazvati do 10 milijuna smrtnih slučajeva godišnje u 2050. ako se ništa ne poduzme; budući da bi se 9 milijuna od tih procijenjenih smrtnih slučajeva dogodilo izvan EU-a, u zemljama u razvoju, posebno u Aziji i Africi; budući da se infekcije i otporne bakterije lako šire i da je stoga potrebno hitno djelovanje na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

H.

budući da bi antimikrobna otpornost mogla izazvati do 10 milijuna smrtnih slučajeva godišnje u 2050. ako se ništa ne poduzme; budući da bi se 9 milijuna od tih procijenjenih smrtnih slučajeva dogodilo izvan EU-a, u zemljama u razvoju, posebno u Aziji i Africi; budući da se infekcije i otporne bakterije lako šire i da je stoga potrebno hitno djelovanje na svjetskoj razini;

| I. | budući da cjepiva i brzi dijagnostički alati (RDT) mogu ograničiti zlouporabu antibiotika; budući da RDT-ovi omogućavaju zdravstvenom osoblju da brzo dijagnosticira bakterijsku ili virusnu upalu te da se zahvaljujući tome smanji zlouporaba antibiotika i rizik od nastanka otpornosti (11); |
| --- | --- |

I.

budući da cjepiva i brzi dijagnostički alati (RDT) mogu ograničiti zlouporabu antibiotika; budući da RDT-ovi omogućavaju zdravstvenom osoblju da brzo dijagnosticira bakterijsku ili virusnu upalu te da se zahvaljujući tome smanji zlouporaba antibiotika i rizik od nastanka otpornosti (11);

| J. | budući da bi nastavak širenja vrlo otpornih bakterija mogao u budućnosti onemogućiti pružanje dobre zdravstvene skrbi u pogledu invazivnih operacija ili uvriježenih postupaka liječenja za neke skupine pacijenata koji zahtijevaju radioterapiju, kemoterapiju i presađivanje; |
| --- | --- |

J.

budući da bi nastavak širenja vrlo otpornih bakterija mogao u budućnosti onemogućiti pružanje dobre zdravstvene skrbi u pogledu invazivnih operacija ili uvriježenih postupaka liječenja za neke skupine pacijenata koji zahtijevaju radioterapiju, kemoterapiju i presađivanje;

| K. | budući da se bakterije stalno razvijaju, da su istraživanje i razvoj i regulatorno okruženje kompleksni, da su određene specifične infekcije ponekad rijetke te da su očekivani rezultati novih antimikrobnih lijekova i dalje ograničeni; |
| --- | --- |

K.

budući da se bakterije stalno razvijaju, da su istraživanje i razvoj i regulatorno okruženje kompleksni, da su određene specifične infekcije ponekad rijetke te da su očekivani rezultati novih antimikrobnih lijekova i dalje ograničeni;

| L. | budući da se bolničke infekcije javljaju zbog nepostojanja preventivnih mjera, što rezultira bakterijama otpornima na antibiotike i lošom higijenom, osobito u bolnicama; budući da ECDC procjenjuje da se u EU-u godišnje oko 4 milijuna pacijenata zarazi bolničkim infekcijama te da je oko 37 000 smrtnih slučajeva godišnje izravno prouzročeno tim infekcijama; budući da bi taj broj smrtnih slučajeva mogao biti još veći; budući da se ispostavilo da su prethodni statistički podaci o 25 000 smrtnih slučajeva u Uniji godišnje znatno podcijenjeni; |
| --- | --- |

L.

budući da se bolničke infekcije javljaju zbog nepostojanja preventivnih mjera, što rezultira bakterijama otpornima na antibiotike i lošom higijenom, osobito u bolnicama; budući da ECDC procjenjuje da se u EU-u godišnje oko 4 milijuna pacijenata zarazi bolničkim infekcijama te da je oko 37 000 smrtnih slučajeva godišnje izravno prouzročeno tim infekcijama; budući da bi taj broj smrtnih slučajeva mogao biti još veći; budući da se ispostavilo da su prethodni statistički podaci o 25 000 smrtnih slučajeva u Uniji godišnje znatno podcijenjeni;

| M. | budući da nepostojanje pristupa učinkovitim antibioticima u zemljama u razvoju i dalje uzrokuje više smrtnih slučajeva nego antimikrobna otpornost; budući da se mjerama za rješavanje problema antimikrobne otpornosti koje su previše usmjerene na ograničavanje pristupa antibioticima može pogoršati ionako duboka kriza u vezi s manjkom pristupa lijekovima, koja danas na godišnjoj razini uzrokuje više od milijun smrtnih slučajeva u djece mlađe od pet godina; budući da se mjerama za rješavanje problema antimikrobne otpornosti mora nastojati osigurati održiv pristup lijekovima za sve, što znači pristup onima kojima je potreban, ali nikome previše; |
| --- | --- |

M.

budući da nepostojanje pristupa učinkovitim antibioticima u zemljama u razvoju i dalje uzrokuje više smrtnih slučajeva nego antimikrobna otpornost; budući da se mjerama za rješavanje problema antimikrobne otpornosti koje su previše usmjerene na ograničavanje pristupa antibioticima može pogoršati ionako duboka kriza u vezi s manjkom pristupa lijekovima, koja danas na godišnjoj razini uzrokuje više od milijun smrtnih slučajeva u djece mlađe od pet godina; budući da se mjerama za rješavanje problema antimikrobne otpornosti mora nastojati osigurati održiv pristup lijekovima za sve, što znači pristup onima kojima je potreban, ali nikome previše;

| N. | budući da nekoliko država članica bilježi brz porast razina višestruko otpornih gljivica koje dovode do znatnog produljenja hospitalizacije i povećanja stope smrtnosti zaraženih pacijenata; budući da Američki centar za kontrolu i sprečavanje bolesti podiže razinu osviještenosti o tom pitanju; budući da to konkretno pitanje očito nije obuhvaćeno Europskim akcijskim planom „Jedno zdravlje” za borbu protiv AMR-a; |
| --- | --- |

N.

budući da nekoliko država članica bilježi brz porast razina višestruko otpornih gljivica koje dovode do znatnog produljenja hospitalizacije i povećanja stope smrtnosti zaraženih pacijenata; budući da Američki centar za kontrolu i sprečavanje bolesti podiže razinu osviještenosti o tom pitanju; budući da to konkretno pitanje očito nije obuhvaćeno Europskim akcijskim planom „Jedno zdravlje” za borbu protiv AMR-a;

| O. | budući da aktivni programi probira s pomoću brzih dijagnostičkih alata dokazano znatno doprinose upravljanju bolničkim infekcijama i ograničavanju njihova širenja u bolnicama i među pacijentima (12); |
| --- | --- |

O.

budući da aktivni programi probira s pomoću brzih dijagnostičkih alata dokazano znatno doprinose upravljanju bolničkim infekcijama i ograničavanju njihova širenja u bolnicama i među pacijentima (12);

| P. | budući da se pokazalo da upotreba antibiotskih spojeva u nekliničkim potrošačkim proizvodima povećava rizik razvoja sojeva bakterija otpornih na lijekove (13); |
| --- | --- |

P.

budući da se pokazalo da upotreba antibiotskih spojeva u nekliničkim potrošačkim proizvodima povećava rizik razvoja sojeva bakterija otpornih na lijekove (13);

| Q. | budući da dobra higijena ruku, u vidu učinkovitog pranja i sušenja ruku, može doprinijeti sprečavanju antimikrobne otpornosti i širenja zaraznih bolesti; |
| --- | --- |

Q.

budući da dobra higijena ruku, u vidu učinkovitog pranja i sušenja ruku, može doprinijeti sprečavanju antimikrobne otpornosti i širenja zaraznih bolesti;

| R. | budući da se upotrebom medicinskih uređaja mogu spriječiti infekcije kirurške rane te tako spriječiti i kontrolirati nastanak antimikrobne otpornosti (14); |
| --- | --- |

R.

budući da se upotrebom medicinskih uređaja mogu spriječiti infekcije kirurške rane te tako spriječiti i kontrolirati nastanak antimikrobne otpornosti (14);

| S. | budući da postoje uspješni primjeri programa s pomoću kojih je poboljšan globalni pristup lijekovima za HIV, tuberkulozu (TBC) i malariju; |
| --- | --- |

S.

budući da postoje uspješni primjeri programa s pomoću kojih je poboljšan globalni pristup lijekovima za HIV, tuberkulozu (TBC) i malariju;

| T. | budući da bolničke infekcije predstavljaju ozbiljnu prijetnju za očuvanje i jamstvo temeljne zdravstvene skrbi diljem svijeta; |
| --- | --- |

T.

budući da bolničke infekcije predstavljaju ozbiljnu prijetnju za očuvanje i jamstvo temeljne zdravstvene skrbi diljem svijeta;

| U. | budući da bi, ako se nastave sadašnji trendovi, od AMR-a do 2050. moglo umirati više osoba nego od raka (15); |
| --- | --- |

U.

budući da bi, ako se nastave sadašnji trendovi, od AMR-a do 2050. moglo umirati više osoba nego od raka (15);

| V. | budući da su ECDC i EFSA ponovno potvrdili da AMR predstavlja jednu od najvećih prijetnji javnom zdravlju (16); |
| --- | --- |

V.

budući da su ECDC i EFSA ponovno potvrdili da AMR predstavlja jednu od najvećih prijetnji javnom zdravlju (16);

| W. | budući da su oblici tuberkuloze otporni na lijekove glavni uzrok smrti uzrokovane antimikrobnom otpornošću; |
| --- | --- |

W.

budući da su oblici tuberkuloze otporni na lijekove glavni uzrok smrti uzrokovane antimikrobnom otpornošću;

| X. | budući da Svjetska banka u svojem izvješću iz ožujka 2017. upozorava da bi do 2050. infekcije otporne na lijekove mogle globalnom gospodarstvu nanijeti štetu jednaku financijskoj krizi iz 2008.; |
| --- | --- |

X.

budući da Svjetska banka u svojem izvješću iz ožujka 2017. upozorava da bi do 2050. infekcije otporne na lijekove mogle globalnom gospodarstvu nanijeti štetu jednaku financijskoj krizi iz 2008.;

| Y. | budući da antimikrobnu otpornost treba promatrati i tumačiti kao prijetnju zdravlju ljudi, životinja i planeta i kao izravnu prijetnju ostvarenju nekoliko ciljeva održivog razvoja navedenih u Programu održivog razvoja do 2030., koji uključuju, ali nisu ograničeni na ciljeve održivog razvoja br. 1, 2, 3 i 6. |
| --- | --- |

Y.

budući da antimikrobnu otpornost treba promatrati i tumačiti kao prijetnju zdravlju ljudi, životinja i planeta i kao izravnu prijetnju ostvarenju nekoliko ciljeva održivog razvoja navedenih u Programu održivog razvoja do 2030., koji uključuju, ali nisu ograničeni na ciljeve održivog razvoja br. 1, 2, 3 i 6.

| Z. | budući da su ciljevi pristupa „Jedno zdravlje” zajamčiti daljnju učinkovitost liječenja infekcija u ljudi i životinja, suzbiti pojavu i širenje AMR-a te unaprijediti razvoj i dostupnost novih učinkovitih antimikrobnih lijekova u Uniji i ostatku svijeta; |
| --- | --- |

Z.

budući da su ciljevi pristupa „Jedno zdravlje” zajamčiti daljnju učinkovitost liječenja infekcija u ljudi i životinja, suzbiti pojavu i širenje AMR-a te unaprijediti razvoj i dostupnost novih učinkovitih antimikrobnih lijekova u Uniji i ostatku svijeta;

| AA. | budući da se u zaključcima Vijeća o sljedećim koracima u okviru pristupa „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti (17) od Komisije i država članica traži da usklade strateške istraživačke programe postojećih inicijativa EU-a u području istraživanja i razvoja novih antibiotika, alternativa i dijagnostike u okviru mreže Jedno zdravlje za AMR; |
| --- | --- |

AA.

budući da se u zaključcima Vijeća o sljedećim koracima u okviru pristupa „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti (17) od Komisije i država članica traži da usklade strateške istraživačke programe postojećih inicijativa EU-a u području istraživanja i razvoja novih antibiotika, alternativa i dijagnostike u okviru mreže Jedno zdravlje za AMR;

| AB. | budući da se u Povelji Europske unije o temeljnim pravima prepoznaje temeljno pravo građana na zdravlje i liječenje; budući da je pravo na zdravlje gospodarsko, socijalno i kulturno pravo na univerzalne minimalne standarde zdravstvene zaštite na koje sve fizičke osobe imaju pravo; |
| --- | --- |

AB.

budući da se u Povelji Europske unije o temeljnim pravima prepoznaje temeljno pravo građana na zdravlje i liječenje; budući da je pravo na zdravlje gospodarsko, socijalno i kulturno pravo na univerzalne minimalne standarde zdravstvene zaštite na koje sve fizičke osobe imaju pravo;

| AC. | budući da osnovni stup svake strategije na razini EU-a za antimikrobnu otpornost mora biti jamčenje stalnog usavršavanja zdravstvenih djelatnika u smislu najnovijih postignuća u pogledu istraživanja i najbolje prakse u pogledu prevencije i širenja AMR-a; |
| --- | --- |

AC.

budući da osnovni stup svake strategije na razini EU-a za antimikrobnu otpornost mora biti jamčenje stalnog usavršavanja zdravstvenih djelatnika u smislu najnovijih postignuća u pogledu istraživanja i najbolje prakse u pogledu prevencije i širenja AMR-a;

| AD. | budući da prema procjenama Svjetske zdravstvene skupštine sepsa, sindromski odgovor na zarazne bolesti, svake godine uzrokuje oko 6 milijuna smrtnih slučajeva u svijetu, od kojih se većina njih može spriječiti; |
| --- | --- |

AD.

budući da prema procjenama Svjetske zdravstvene skupštine sepsa, sindromski odgovor na zarazne bolesti, svake godine uzrokuje oko 6 milijuna smrtnih slučajeva u svijetu, od kojih se većina njih može spriječiti;

| AE. | budući da ECDC, EFSA i EMA u okviru zajedničkog mandata trenutačno sudjeluju u izradi pokazatelja rezultata za antimikrobnu otpornost i potrošnju antimikrobnih sredstava u ljudi i životinja koje se koriste za proizvodnju hrane; |
| --- | --- |

AE.

budući da ECDC, EFSA i EMA u okviru zajedničkog mandata trenutačno sudjeluju u izradi pokazatelja rezultata za antimikrobnu otpornost i potrošnju antimikrobnih sredstava u ljudi i životinja koje se koriste za proizvodnju hrane;

| AF. | budući da nam priroda nudi obilje moćnih antibiotika koje bi se moglo iskoristiti u većoj mjeri nego što je to trenutačno slučaj; |
| --- | --- |

AF.

budući da nam priroda nudi obilje moćnih antibiotika koje bi se moglo iskoristiti u većoj mjeri nego što je to trenutačno slučaj;

| AG. | budući da su mjere za smanjenje upotrebe antimikrobnih sredstava u veterini bile nedosljedne u EU-u, kao što pokazuju najnoviji podaci EMA-e (18); budući da su neke države članice zahvaljujući ambicioznim nacionalnim politikama u kratkom razdoblju znatno smanjile upotrebu antimikrobnih sredstava u veterini, što pokazuje niz misija za utvrđivanje činjenica koje je provela Uprava Komisije za revizije i analize u području zdravlja i hrane (19); |
| --- | --- |

AG.

budući da su mjere za smanjenje upotrebe antimikrobnih sredstava u veterini bile nedosljedne u EU-u, kao što pokazuju najnoviji podaci EMA-e (18); budući da su neke države članice zahvaljujući ambicioznim nacionalnim politikama u kratkom razdoblju znatno smanjile upotrebu antimikrobnih sredstava u veterini, što pokazuje niz misija za utvrđivanje činjenica koje je provela Uprava Komisije za revizije i analize u području zdravlja i hrane (19);

| AH. | budući da je AMR prekogranična prijetnja zdravlju, ali se stanje uvelike razlikuje od jedne države članice do druge; budući da Komisija stoga mora utvrditi područja u kojima postoji europska dodana vrijednost i djelovati u tim područjima, a istodobno poštovati nadležnosti država članica za određivanje vlastite zdravstvene politike; |
| --- | --- |

AH.

budući da je AMR prekogranična prijetnja zdravlju, ali se stanje uvelike razlikuje od jedne države članice do druge; budući da Komisija stoga mora utvrditi područja u kojima postoji europska dodana vrijednost i djelovati u tim područjima, a istodobno poštovati nadležnosti država članica za određivanje vlastite zdravstvene politike;

| AI. | budući da učinkovito djelovanje protiv AMR-a mora biti dio šire međunarodne inicijative u kojoj će sudjelovati što više međunarodnih institucija, agencija i stručnjaka te privatni sektor; |
| --- | --- |

AI.

budući da učinkovito djelovanje protiv AMR-a mora biti dio šire međunarodne inicijative u kojoj će sudjelovati što više međunarodnih institucija, agencija i stručnjaka te privatni sektor;

| AJ. | budući da su glavni uzroci antimikrobne otpornosti, među ostalim, neprimjerena upotreba i zloupotreba antimikrobnih sredstava, slabost sustava za osiguranje kvalitete lijekova, upotreba antimikrobnih sredstava kod stoke za bolji rast ili sprečavanje bolesti, nedostaci pri sprečavanju i kontroli infekcija te slabosti u sustavima nadzora; |
| --- | --- |

AJ.

budući da su glavni uzroci antimikrobne otpornosti, među ostalim, neprimjerena upotreba i zloupotreba antimikrobnih sredstava, slabost sustava za osiguranje kvalitete lijekova, upotreba antimikrobnih sredstava kod stoke za bolji rast ili sprečavanje bolesti, nedostaci pri sprečavanju i kontroli infekcija te slabosti u sustavima nadzora;

| AK. | budući da bi pacijenti trebali imati pristup mogućnostima zdravstvene zaštite i liječenja, uključujući dopunskom i alternativnom liječenju i lijekovima, u skladu s vlastitim izborima i sklonostima; |
| --- | --- |

AK.

budući da bi pacijenti trebali imati pristup mogućnostima zdravstvene zaštite i liječenja, uključujući dopunskom i alternativnom liječenju i lijekovima, u skladu s vlastitim izborima i sklonostima;

| AL. | budući da je procijenjeno da će trošak djelovanja na globalnoj razini kako bi se suzbio AMR iznositi do 40 milijardi USD tijekom desetogodišnjeg razdoblja; |
| --- | --- |

AL.

budući da je procijenjeno da će trošak djelovanja na globalnoj razini kako bi se suzbio AMR iznositi do 40 milijardi USD tijekom desetogodišnjeg razdoblja;

| AM. | budući da će izazovi povezani s AMR-om narednih godina postati sve ozbiljniji te da učinkovito djelovanje ovisi o kontinuiranim, međusektorskim ulaganjima u javno i privatno istraživanje i inovacije kako bi se mogli osmisliti bolji alati, proizvodi, uređaji, nove terapije i alternativni pristupi primjenjujući pristup „Jedno zdravlje”; |
| --- | --- |

AM.

budući da će izazovi povezani s AMR-om narednih godina postati sve ozbiljniji te da učinkovito djelovanje ovisi o kontinuiranim, međusektorskim ulaganjima u javno i privatno istraživanje i inovacije kako bi se mogli osmisliti bolji alati, proizvodi, uređaji, nove terapije i alternativni pristupi primjenjujući pristup „Jedno zdravlje”;

| AN. | budući da je u okviru Petog do Sedmog okvirnog programa (FP5–FP7) u istraživanja u području antimikrobne otpornosti uloženo više od 1 milijarde eura, a u okviru programa Obzor 2020. dosad su mobilizirana kumulativna proračunska sredstva u iznosu od više od 650 milijuna eura; budući da se Komisija obvezala da će uložiti više od 200 milijuna eura u AMR za posljednje tri godine programa Obzor 2020.; |
| --- | --- |

AN.

budući da je u okviru Petog do Sedmog okvirnog programa (FP5–FP7) u istraživanja u području antimikrobne otpornosti uloženo više od 1 milijarde eura, a u okviru programa Obzor 2020. dosad su mobilizirana kumulativna proračunska sredstva u iznosu od više od 650 milijuna eura; budući da se Komisija obvezala da će uložiti više od 200 milijuna eura u AMR za posljednje tri godine programa Obzor 2020.;

| AO. | budući da će različiti instrumenti financiranja u okviru Obzora 2020. omogućiti rezultate istraživanja u području antimikrobne otpornosti, posebno:






  — | inicijativa za inovativne lijekove (IMI), čiji je naglasak na svim aspektima razvoja antibiotika, uključujući istraživanje mehanizama antimikrobne otpornosti, otkriće lijekova, razvoj lijekova te ekonomske aspekte i upravljanje, sa sedam projekata u okviru programa ND4BB, s ukupnim proračunom od više od 600 milijuna eura sredstava Komisije i doprinosa poduzeća u naravi; |
| --- | --- | --- |

AO.

budući da će različiti instrumenti financiranja u okviru Obzora 2020. omogućiti rezultate istraživanja u području antimikrobne otpornosti, posebno:

—

inicijativa za inovativne lijekove (IMI), čiji je naglasak na svim aspektima razvoja antibiotika, uključujući istraživanje mehanizama antimikrobne otpornosti, otkriće lijekova, razvoj lijekova te ekonomske aspekte i upravljanje, sa sedam projekata u okviru programa ND4BB, s ukupnim proračunom od više od 600 milijuna eura sredstava Komisije i doprinosa poduzeća u naravi;

| — | partnerstvo europskih zemalja i zemalja u razvoju u području kliničkih studija (EDCTP), s naglaskom na razvoju novih i unaprijeđenih lijekova, cjepiva, mikrobicida i dijagnostičkih testova za HIV/AIDS, tuberkulozu i malariju s 32 projekta koji su u tijeku i čija je vrijednost veća od 79 milijuna eura; |
| --- | --- |

—

partnerstvo europskih zemalja i zemalja u razvoju u području kliničkih studija (EDCTP), s naglaskom na razvoju novih i unaprijeđenih lijekova, cjepiva, mikrobicida i dijagnostičkih testova za HIV/AIDS, tuberkulozu i malariju s 32 projekta koji su u tijeku i čija je vrijednost veća od 79 milijuna eura;

| — | zajednička programska inicijativa za borbu protiv AMR-a, s naglaskom na konsolidaciji fragmentiranih nacionalnih istraživačkih aktivnosti te s projektima koji su u tijeku i čija je vrijednost veća od 55 milijuna eura; |
| --- | --- |

—

zajednička programska inicijativa za borbu protiv AMR-a, s naglaskom na konsolidaciji fragmentiranih nacionalnih istraživačkih aktivnosti te s projektima koji su u tijeku i čija je vrijednost veća od 55 milijuna eura;

| — | Europsko istraživačko vijeće i njegovi istraživački projekti koje vodi sam istraživač ili projekti „odozdo prema gore”; |
| --- | --- |

—

Europsko istraživačko vijeće i njegovi istraživački projekti koje vodi sam istraživač ili projekti „odozdo prema gore”;

| — | Financijski instrument za zarazne bolesti u okviru instrumenta InnovFin, za projekte bliske tržištu, s odobrenih sedam zajmova u ukupnom iznosu od 125 milijuna eura; |
| --- | --- |

—

Financijski instrument za zarazne bolesti u okviru instrumenta InnovFin, za projekte bliske tržištu, s odobrenih sedam zajmova u ukupnom iznosu od 125 milijuna eura;

| — | instrument za MSP-ove i Brzi program za inovacije, koji podupiru MSP-ove u razvoju novih rješenja i alata za prevenciju, dijagnosticiranje i liječenje zaraznih bolesti i za bolje suzbijanje zaraze, s 36 projekata vezanih uz AMR i proračunom od 33 milijuna eura; |
| --- | --- |

—

instrument za MSP-ove i Brzi program za inovacije, koji podupiru MSP-ove u razvoju novih rješenja i alata za prevenciju, dijagnosticiranje i liječenje zaraznih bolesti i za bolje suzbijanje zaraze, s 36 projekata vezanih uz AMR i proračunom od 33 milijuna eura;

| AP. | budući da je do 1960-ih razvijeno više od 20 novih razreda antibiotika, ali je od tada razvijen samo jedan novi razred antibiotika unatoč širenju i napredovanju novih otpornih bakterija; nadalje, budući da postoje jasni dokazi otpornosti na nove agense među postojećim razredima antibiotika; |
| --- | --- |

AP.

budući da je do 1960-ih razvijeno više od 20 novih razreda antibiotika, ali je od tada razvijen samo jedan novi razred antibiotika unatoč širenju i napredovanju novih otpornih bakterija; nadalje, budući da postoje jasni dokazi otpornosti na nove agense među postojećim razredima antibiotika;

| AQ. | budući da postoje pozitivni efekti prelijevanja novih antimikrobnih sredstava na javno zdravlje i znanost; |
| --- | --- |

AQ.

budući da postoje pozitivni efekti prelijevanja novih antimikrobnih sredstava na javno zdravlje i znanost;

| AR. | budući da upotreba antibiotika u zootehničke svrhe, na primjer kao pospješivača rasta, predstavlja zlouporabu tih zdravstvenih proizvoda koju osuđuju sve međunarodne zdravstvene organizacije, koje preporučuju njezinu zabranu u kontekstu borbe protiv AMR-a; budući da je upotreba antibiotika kao pospješivača rasta u životinjama koje se koriste za proizvodnju hrane zabranjena u EU-u od 2006. godine; |
| --- | --- |

AR.

budući da upotreba antibiotika u zootehničke svrhe, na primjer kao pospješivača rasta, predstavlja zlouporabu tih zdravstvenih proizvoda koju osuđuju sve međunarodne zdravstvene organizacije, koje preporučuju njezinu zabranu u kontekstu borbe protiv AMR-a; budući da je upotreba antibiotika kao pospješivača rasta u životinjama koje se koriste za proizvodnju hrane zabranjena u EU-u od 2006. godine;

| AS. | budući da se brojne bolesti prouzročene mikrobima mogu učinkovito suzbiti, i to ne antibioticima, koji dovode od otpornosti na lijekove, već ranom dijagnozom u kombinaciji s novim i postojećim lijekovima i drugim metodama i praksama liječenja dozvoljenima u EU-u, čime bi se spasili životi milijuna ljudi i životinja u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

AS.

budući da se brojne bolesti prouzročene mikrobima mogu učinkovito suzbiti, i to ne antibioticima, koji dovode od otpornosti na lijekove, već ranom dijagnozom u kombinaciji s novim i postojećim lijekovima i drugim metodama i praksama liječenja dozvoljenima u EU-u, čime bi se spasili životi milijuna ljudi i životinja u cijelom EU-u;

| AT. | budući da raste jaz između povećanja AMR-a i razvoja novih antimikrobnih sredstava; budući da bi bolesti koje su otporne na lijekove mogle do 2050. prouzročiti 10 milijuna smrtnih slučajeva godišnje širom svijeta; budući da se procjenjuje da svake godine u EU-u najmanje 25 000 ljudi umre od infekcija uzrokovanih otpornim bakterijama, uz ukupni godišnji trošak od 1,5 milijardi EUR, dok je u posljednjih 40 godina razvijen samo jedan novi razred antibiotika; |
| --- | --- |

AT.

budući da raste jaz između povećanja AMR-a i razvoja novih antimikrobnih sredstava; budući da bi bolesti koje su otporne na lijekove mogle do 2050. prouzročiti 10 milijuna smrtnih slučajeva godišnje širom svijeta; budući da se procjenjuje da svake godine u EU-u najmanje 25 000 ljudi umre od infekcija uzrokovanih otpornim bakterijama, uz ukupni godišnji trošak od 1,5 milijardi EUR, dok je u posljednjih 40 godina razvijen samo jedan novi razred antibiotika;

| AU. | budući da je za daljnje očuvanje učinkovitosti antibiotika rezerviranih isključivo za ljudsku upotrebu i ograničenja rizika od AMR-a u odnosu na te ključne antibiotike, neophodno je zabraniti upotrebu određenih skupina antibiotika u veterini; budući da bi Komisija trebala odrediti koji će se antibiotici ili skupine antibiotika koristiti isključivo za liječenje određenih infekcija u ljudi; |
| --- | --- |

AU.

budući da je za daljnje očuvanje učinkovitosti antibiotika rezerviranih isključivo za ljudsku upotrebu i ograničenja rizika od AMR-a u odnosu na te ključne antibiotike, neophodno je zabraniti upotrebu određenih skupina antibiotika u veterini; budući da bi Komisija trebala odrediti koji će se antibiotici ili skupine antibiotika koristiti isključivo za liječenje određenih infekcija u ljudi;

| AV. | budući da je političkom izjavom koju su podržali čelnici država na Glavnoj skupštini Ujedinjenih naroda u New Yorku u rujnu 2016. i Globalnim akcijskim planom iz svibnja 2015. poslana poruka o globalnoj angažiranosti na poduzimanju širokog, koordiniranog pristupa kako bi se riješio problem temeljnih uzroka antimikrobne otpornosti u više sektora; |
| --- | --- |

AV.

budući da je političkom izjavom koju su podržali čelnici država na Glavnoj skupštini Ujedinjenih naroda u New Yorku u rujnu 2016. i Globalnim akcijskim planom iz svibnja 2015. poslana poruka o globalnoj angažiranosti na poduzimanju širokog, koordiniranog pristupa kako bi se riješio problem temeljnih uzroka antimikrobne otpornosti u više sektora;

| AW. | budući da često navođena brojka od 25 000 smrtnih slučajeva u EU-u godišnje i s tim povezanih troškova od više od 1,5 milijarde eura uzrokovanih antimikrobnom otpornošću datira iz 2007. godine i da je potrebno redovito ažurirati informacije o stvarnom opterećenju uzrokovanom antimikrobnom otpornošću; ističe da razmjer tog problema dokazuje očitu potrebu za europskim akcijskim planom „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti; |
| --- | --- |

AW.

budući da često navođena brojka od 25 000 smrtnih slučajeva u EU-u godišnje i s tim povezanih troškova od više od 1,5 milijarde eura uzrokovanih antimikrobnom otpornošću datira iz 2007. godine i da je potrebno redovito ažurirati informacije o stvarnom opterećenju uzrokovanom antimikrobnom otpornošću; ističe da razmjer tog problema dokazuje očitu potrebu za europskim akcijskim planom „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti;

EU kao regija s najboljom praksom

| 1. | vjeruje da, kako bi se mogle poduzeti dostatne mjere za borbu protiv AMR-a, načelo „Jednog zdravlja” mora imati središnju ulogu te odražavati činjenicu da su zdravlje ljudi i životinja te okoliš međusobno povezani te da se bolesti prenose s ljudi na životinje i obrnuto; stoga naglašava da je potrebno suočiti se s bolestima i u ljudi i u životinja, ali da pritom posebno treba uzeti u obzir i prehrambeni lanac i okruženje, koji mogu biti još jedan izvor rezistentnih mikroorganizama; naglašava važnu ulogu Komisije u koordinaciji i praćenju nacionalnih akcijskih planova koje provode države članice te važnost transverzalne administrativne suradnje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je potreban vremenski okvir za Europski akcijski plan „Jedno zdravlje”; poziva Komisiju i države članice da u Europski akcijski plan „Jedno zdravlje” i nacionalne akcijske planove uvrste mjerljive i obvezujuće ciljeve s ambicioznim ciljnim vrijednostima kako bi se omogućilo ocjenjivanje prema referentnim vrijednostima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je pravilna i oprezna upotreba antimikrobnih sredstava ključna za ograničenje pojave AMR-a u zdravstvenoj zaštiti ljudi, uzgoju životinja i akvakulturi; ističe da postoje znatne razlike u načinu na koji se države članice nose s AMR-om i kako rješavaju taj problem, zbog čega je neophodno usklađivanje nacionalnih planova s konkretnim utvrđenim ciljevima; naglašava da Komisija ima ključnu ulogu u usklađivanju i praćenju nacionalnih strategija; naglašava nužnost međusektorske provedbe (osobito u sljedećem okvirnom programu EU-a za istraživanja i inovacije (deveti okvirni program)) i multimedijske provedbe plana „Jedno zdravlje”, što u akcijskom planu Komisije još nije u dovoljnoj mjeri ostvareno; ustraje na tome da upotreba antibiotika u preventivne svrhe u veterinarstvu treba biti strogo ograničena, u skladu s odredbama predstojeće Uredbe o veterinarsko-medicinskim proizvodima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | savjetuje da novoosnovana mreža „Jedno zdravlje” i Zajedničko djelovanje EU-a za borbu protiv antimikrobne otpornosti i infekcija povezanih sa zdravstvenom skrbi (EU-JAMRAI), uz države članice također uključe ostale ključne relevantne dionike; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da provede i objavi evaluaciju sredinom razdoblja i ex post evaluaciju akcijskog plana „Jedno zdravlje” te da u postupak evaluacije uključi sve relevantne dionike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da zajedničko djelovanje EU-a u cilju rješavanja sve veće prijetnje koju za zdravlje ljudi i životinja te okoliš predstavljaju bakterije otporne na antibiotike može biti uspješno jedino ako se temelji na standardiziranim podacima; stoga poziva Komisiju da izradi i predloži odgovarajuće postupke i pokazatelje kojima bi se mjerio i uspoređivao napredak u borbi protiv AMR-a te potaknulo podnošenje i evaluacija standardiziranih podataka; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da su nedavno usvojeni pokazatelji EU-a, koji pomažu državama članicama da prate svoj napredak u borbi protiv AMR-a, usmjereni samo na potrošnju antibiotika te da se njima ne odražava prikladnost korištenja antibiotika; poziva ECDC da u skladu s time izmijeni pokazatelje EU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da prikuplja podatke o količinama antibiotika koju proizvođači proizvode i da izvještava o njima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da usklade nadziranje i praćenje obrazaca AMR-a i patogena te izvješćivanje o njima te da takve podatke unose u globalni sustav nadzora antimikrobne otpornosti (GLASS); nadalje, ističe da je iznimno važno sustavno prikupljanje svih relevantnih i usporedivih podataka o opsegu prodaje; poziva Komisiju da, uz savjetovanje s EMA-om, EFSA-om i ECDC-om, pripremi nacrt popisa EU-a prioritetnih patogena za ljude i životinje, uzimajući u obzir globalni popis patogena WHO-a, čime bi se jasno utvrdili budući prioriteti istraživanja i razvoja; nadalje, poziva Komisiju da potiče i podržava države članice pri uspostavi i nadziranju nacionalnih ciljnih vrijednosti za praćenje i smanjenje AMR-a i zaraza povezanih sa zdravstvenom skrbi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da razradi standardizirana ispitivanja za prikupljanje podataka o slučajevima bolničkih infekcija te da ispita rizike za velik broj ljudi i životinja tijekom epidemija i pandemija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da se boljim dijeljenjem lokalnih, regionalnih i nacionalnih informacija i podataka o novim pitanjima u području zdravlja ljudi i životinja, zajedno s korištenjem sustava ranog upozoravanja, može pomoći državama članicama pri donošenju prikladnih mjera za ograničavanje širenja otpornih organizama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva na proširenje uloge i povećanje ljudskih i financijskih resursa svih relevantnih agencija EU-a u borbi protiv AMR-a i bolničkih infekcija; smatra da je ključna bliska suradnja agencija EU-a i projekata koje financira EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju i države članice da podnose redovna i ažurirana izvješća o broju potvrđenih slučajeva AMR-a kod ljudi zajedno s točnom i ažuriranom statistikom o smrtnosti zbog AMR-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da su praćenje uzgoja životinja za poljoprivredu i prehrambenu industriju, prevencija infekcija, obrazovanje o zdravlju, mjere biosigurnosti, aktivni programi probira i kontrolne prakse ključni za kontrolu svih zaraznih mikroorganizama jer smanjuju potrebu za antimikrobnim sredstvima, a time i mogućnost mikroorganizama da razviju i rašire otpornost; ističe da je nužno da postane obavezno da se svi pacijenti za koje se utvrdi da su zaraženi vrlo otpornom bakterijom ili su njezini nositelji prijave nadležnim javnozdravstvenim tijelima; naglašava da su potrebne smjernice za izolaciju hospitaliziranih nositelja i stvaranje multidisciplinarne stručne radne skupine koja će odgovarati izravno nacionalnim ministarstvima zdravlja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe potrebu za sustavom EU-a za prikupljanje podataka o ispravnom korištenju svih antibiotika; traži da se na razini EU-a izrade protokoli za propisivanje i upotrebu antibiotika, prepoznajući ujedno odgovornost koju u tom pogledu, među ostalim, imaju veterinari i liječnici primarne skrbi; nadalje, traži da se na nacionalnoj razini uvede obvezno prikupljanje podataka o svakom propisivanju antibiotika te o njihovoj registraciji u bazi podataka koju kontroliraju i koordiniraju stručnjaci za zaraze kako bi se širilo znanje o najboljim načinima njihove primjene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | u tom smislu izražava žaljenje zbog činjenice da Komisija nije ranije predložila strateški pristup za onečišćenje vode farmaceutskim proizvodima, kako je propisano Okvirnom direktivom o vodama (20); stoga poziva Komisiju i države članice da odmah osmisle strategiju EU-a za rješavanje pitanja rezidua lijekova u vodi i okolišu i da pritom odgovarajuću pozornost posvete nadzoru, prikupljanju podataka i boljoj analizi utjecaja AMR-a na vodne resurse i vodeni ekosustav; skreće pozornost na korisnost cjelovitog lančanog pristupa reziduima lijekova i AMR-u u okolišu (21); |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da je onečišćenje vode i tla ostacima antibiotika koji se u koriste u humanoj i veterinarskoj medicini sve veći problem i da je i okoliš potencijalni izvor novih rezistentnih mikroorganizama; stoga poziva Komisiju da u okviru akcijskog plana „Jedno zdravlje” posveti puno veću pozornost okolišu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća da često navođena brojka od 25 000 smrtnih slučajeva u EU-u godišnje i s tim povezanih troškova od više od 1,5 milijarde eura uzrokovanih antimikrobnom otpornošću datira iz 2007. godine i da je potrebno redovito ažurirati informacije o stvarnom opterećenju uzrokovanom antimikrobnom otpornošću; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća da je zdravlje faktor produktivnosti i konkurentnosti te jedno od najvažnijih pitanja za građane; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da poveća sredstva za financiranje EUCAST-a, koji se bavi tehničkim aspektima fenotipskog in vitro testiranja osjetljivosti na antimikrobna sredstva kao odbor EMA-e i ECDC-a za utvrđivanje graničnih vrijednosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | potiče Komisiju da u višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2021. –2027. dodatna sredstva dodijeli posebno istraživanju o neterapeutskim alternativama hrane za životinje za primjenu u poljoprivredi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podržava, kao minimum, odgovor Vijeća na nacrt kodeksa prakse Codex Alimentarius za smanjenje i ograničavanje antimikrobne otpornosti te na njegova načela 18 i 19 o odgovornoj i razboritoj uporabi antimikrobnih sredstava; |
| --- | --- |

22.

| 23. | potiče da se pozornost usmjeri na sukladnost sa smjernicama o kontroli zaraza, uvođenje ciljeva za smanjenje stopa zaraza i potporu dobroj praksi kako bi se pomoglo u rješavanju pitanja sigurnosti pacijenata u bolnicama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju, ECDC i države članice da potiču korištenje jednokratnih ručnika za brisanje ruku na lokacijama osjetljivima na higijenu, kao što su ustanove zdravstvene skrbi, postrojenja za preradu hrane i vrtići; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća da je hrana jedan od mogućih prijenosnika otpornih bakterija sa životinja na ljude i, nadalje, da se bakterije otporne na lijekove mogu širiti među ljudima i životinjama putem vode i okoliša; prima na znanje rizike od zaraze otpornim organizmima zbog kontaminiranih usjeva tretiranih antimikrobnim sredstvima ili gnojivom te odljeva s poljoprivrednih gospodarstava u podzemne vode; u tom kontekstu ističe da trgovina, putovanja i migracije ljudi i životinja utječu na širenje takvih bakterija; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju i države članice da osmisle javnozdravstvene poruke za senzibiliziranje javnosti te da pritom promiču promjene u ponašanjima kad je riječ o odgovornoj upotrebi antibiotika i postupanju s njima, posebno u pogledu profilaktičke uporabe; naglašava važnost promicanja „zdravstvene pismenosti” jer je ključno da pacijenti razumiju zdravstvene informacije i da mogu precizno slijediti upute za terapiju; ističe da se preventivne mjere, uključujući higijenu, trebaju pojačati kako bi se smanjila potražnja za antibioticima za humanu primjenu; ističe da osviještenost o opasnostima samoliječenja i prekomjernog propisivanja lijekova treba biti temeljna sastavnica preventivne strategije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice da osmisle javnozdravstvene poruke za senzibiliziranje javnosti u pogledu povezanosti zaraza i osobne higijene; ističe da je prvenstveno sprečavanje širenja zaraza učinkovito sredstvo za smanjenje uporabe antimikrobnih sredstava; u tom pogledu potiče promicanje inicijativa za samoskrb; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju i države članice da razviju strategije kojima će se pacijentima pomoći da se pridržavaju liječenja antibioticima i drugim prikladnim sredstvima koja su propisali zdravstveni djelatnici; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apelira na Komisiju da po uzoru na pristup „Jedno zdravlje” predloži smjernice u kojima će utvrditi najbolje prakse za razvoj usklađenih standarda kvalitete koje bi trebalo uvesti u obrazovne programe u cijelom EU-u radi poticanja interdisciplinarnog obrazovanja, sprečavanja infekcija i programa osposobljavanja zdravstvenih djelatnika i javnosti, jamčenja odgovarajućeg postupanja zdravstvenih djelatnika i veterinara kad je riječ o propisivanju, doziranju, upotrebi i odlaganju antimikrobnih sredstava i kontaminiranih materijala AMR-a (22) te jamčenja uspostave multidisciplinarnih timova za upravljanje antibioticima i njihova postavljanja u bolnice; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da se jedna trećina lijekova propisuje u okviru sektora primarne skrbi, stoga bi se taj sektor trebao smatrati prioritetom u korištenju protokola; ističe da su stručnjaci u području zaraznih bolesti potrebni pri izradi i kontroli tih protokola, kao i pri daljnjem postupanju u vezi s njima; poziva Komisiju da izradi nacrt smjernica za korištenje tim protokolima u području ljudskog zdravlja; poziva države članice da revidiraju sve postojeće protokole, posebno za profilaktičku primjenu tijekom operacije; pozdravlja aktualne projekte na nacionalnoj razini kao što je program PIRASOA, kao primjere dobre prakse kad je riječ o racionalnom korištenju u primarnoj skrbi i bolnicama; potiče razvoj mehanizama za dijeljenje najboljih praksi i protokola; |
| --- | --- |

30.

| 31. | svjestan je toga da zdravstveni djelatnici često moraju donositi brze odluke o terapijskim indikacijama za liječenje antibioticima; primjećuje da brzi dijagnostički testovi mogu biti od pomoći u potpori učinkovitom i točnom donošenju odluka; |
| --- | --- |

31.

| 32. | potiče države članice da spriječe širenje zaraza prouzročenih otpornim bakterijama uvođenjem aktivnih programa probira s brzim dijagnostičkim tehnologijama kako bi se brzo utvrdili pacijenti koji su zaraženi bakterijom otpornom na više lijekova i uvele prikladne mjere za kontrolu zaraza (kao što su izolacija pacijenata, kohortiranje bolesnika i pojačane higijenske mjere); |
| --- | --- |

32.

| 33. | svjestan je da troškovi RDT-ova mogu biti veći od cijene antibiotika; poziva Komisiju i države članice da predlože poticaje za taj industrijski sektor kako bi razvio djelotvorne, jeftine i učinkovite metode testiranja i upotrebu RDT-ova; ističe da su RDT-ovi dostupni diljem zemlje u samo 40 % zemalja članica OECD-a; poziva osiguravajuća društva da pokriju dodatne troškove koji nastaju zbog upotrebe RDT-ova s obzirom na dugoročnu korist sprječavanja nepotrebne upotrebe antimikrobnih sredstava; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju i države članice da ograniče pojavu pri kojoj stručnjaci za zdravlje ljudi i životinja prodaju antibiotike koje propisuju i da ukinu sve financijske i ostale poticaje za propisivanje antibiotika te da istodobno i dalje jamče dovoljno brz pristup uslugama hitne veterinarske medicine; ističe da se mnogi antimikrobici upotrebljavaju i u ljudi i u životinja, da su neki od njih ključni za prevenciju ili liječenje po život opasnih infekcija u ljudi te da bi trebalo zabraniti njihovu upotrebu u životinja; ističe da bi se ta antimikrobna sredstva trebala upotrebljavati isključivo za liječenje ljudi kako bi se što dulje očuvala njihova djelotvornost u liječenju infekcija u ljudi; smatra da bi državama članicama trebalo dopustiti provedbu ili zadržavanje strožih mjera u pogledu ograničavanja prodaje antibiotika; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu odlučne mjere protiv nezakonite prodaje antimikrobnih proizvoda u EU-u ili prodaje koju nisu propisali liječnik ili veterinar; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe vrijednost cjepiva i dijagnostičkih alata u borbi protiv AMR-a i bolničkih infekcija; preporučuje da se ciljevi cjeloživotnog cijepljenja stanovništva i kontrole infekcija, a posebno kod ugroženih skupina, uvrste u nacionalne akcijske planove o AMR-u kao ključni element; nadalje, ističe važnost dostupnih informacija i podizanja razine osviještenosti javnosti u cilju povećanja stope procijepljenosti u humanoj i veterinarskoj medicini, a time i troškovno učinkovitog rješavanja problema bolesti i antimikrobne otpornosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da se u Europskom akcijskom planu „Jedno zdravlje” protiv AMR-a navodi da je imunizacija cijepljenjem troškovno učinkovita zdravstvena intervencija u borbi protiv AMR-a (23), da Komisija u tom akcijskom planu najavljuje poticaje za veću upotrebu dijagnostike, antimikrobne alternative i cjepiva (24), ali da su relativno visoki troškovi dijagnostike, antimikrobne alternative i cjepiva u usporedbi s postojećim antibioticima prepreka za povećanje stope procijepljenosti koja se akcijskim planom nastoji postići (25); naglašava da razne države članice cijepljenje već smatraju važnom mjerom javne politike za prevenciju pojave prekograničnih bolesti životinja i sprečavanje dodatnog rizika od širenja zaraze na poljoprivrednom tržištu EU-a i da su ga stoga uvele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice da ulože snažnije napore u sprečavanje i kontrolu infekcija koje mogu izazvati sepsu; poziva države članice da u svoje nacionalne akcijske planove u vezi s AMR-om uključe ciljane mjere za poboljšanje prevencije, ranog otkrivanja i dijagnosticiranja sepse i kliničkog postupanja s njom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da prouči kako bi se najbolje mogao iskoristiti potencijal europskih referentnih mreža za rijetke bolesti i da procijeni njihovu moguću ulogu u istraživanju AMR-a; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da je onečišćenje okoliša ostacima antibiotika koji se upotrebljavaju u ljudi i životinja, osobito u uzgoju stoke, bolnicama i kućanstvima, sve prisutniji problem koji zahtijeva usklađene političke mjere kako bi se izbjeglo širenje AMR-a među ekosustavima, životinjama i ljudima; potiče daljnja istraživanja dinamike prijenosa i relativnog učinka tog onečišćenja na AMR; stoga poziva na razvoj sinergija između pristupa „Jedno zdravlje” i postojećih podataka o praćenju okoliša, osobito u obliku popisa praćenja u skladu s Okvirnom direktivom o vodama, kako bi se produbila postojeća znanja o pojavi i širenju antimikrobnih tvari u okolišu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | napominje da bakterije izložene herbicidima različito reagiraju na klinički relevantne antibiotike; konstatira učestalost promjena u otpornosti na antibiotike uzrokovanih pri svakoj upotrebi odobrenih herbicida i antibiotika, a učinci takvih promjena nisu pod regulatornim nadzorom; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da poduzme odgovarajuće mjere za rješavanje pitanja ispuštanja farmaceutskih proizvoda, uključujući antimikrobike, u okoliš kroz otpadne vode i postrojenja za pročišćavanje otpadne vode, što je važan čimbenik pri nastanku AMR-a; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva da se preispitaju procjene rizika za okoliš kao dio postupka odobrenja za stavljanje antimikrobnih sredstava u promet te za starije proizvode koji su već na tržištu; poziva na strogo poštovanje dobrih proizvodnih praksi i pravila o zelenoj javnoj nabavi EU-a pri proizvodnji i distribuciji farmaceutskih proizvoda i ispuštanju antibiotika u okoliš; |
| --- | --- |

43.

| 44. | apelira na Komisiju i države članice da se suoče s pitanjem brzo rastućih razina multirezistentnih gljivica preispitivanjem uporabe fungicida u poljoprivrednom i industrijskom sektoru; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju i države članice da postupno ukinu upotrebu antimikrobnih spojeva ili kemikalija u nekliničkim okruženjima kao što su proizvodi za svakodnevno čišćenje i druga roba široke potrošnje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe hitnu potrebu za detaljnim istraživanjem utjecaja prisutnosti antimikrobnih tvari na prehrambene kulture i hranu za životinje na razvoj AMR-a i za istraživanjem mikrobnih zajednica u tlu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | u tom kontekstu ukazuje na to da je nužna temeljita ex ante ocjena društvenih troškova djelovanja na kraju lanca; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju i države članice da revidiraju svoje kodekse dobre poljoprivredne prakse i odgovarajuće najbolje raspoložive tehnike iz Direktive o industrijskim emisijama (26) kako bi se njima obuhvatile odredbe o postupanju sa stajskim gnojivom koje sadrži antibiotike/ mikroorganizme otporne na antimikrobike; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju i države članice da potiču razvoj održivih lijekova s niskim utjecajem na okoliš i vodu te daljnje inovacije u farmaceutskom sektoru u tom području; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava da ne raspolažu sve države članice dostatnim resursima za izradu i provedbu sveobuhvatnih nacionalnih strategija za borbu protiv AMR-a; poziva Komisiju da državama članicama pruži jasne informacije o izvorima EU-a koji su dostupni za borbu protiv AMR-a te da za tu svrhu stavi na raspolaganje više namjenskih sredstava; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju da preispita i revidira referentne dokumente o najboljim raspoloživim tehnikama (BREF) iz Direktive o industrijskim emisijama koji se odnose na emisije iz pogona za proizvodnju antibiotika; |
| --- | --- |

51.

| 52. | potiče Komisiju da učinkovito primjenjuje dostupno zakonodavstvo na svim područjima povezanima s AMR-om kako bi se osiguralo bavljenje tom prijetnjom u svim politikama; |
| --- | --- |

52.

| 53. | naglašava važnost pristupa za procjenu životnog ciklusa, od proizvodnje i propisivanja recepata do postupanja s farmaceutskim otpadom; traži od Komisije da se posveti pitanju zbrinjavanja antibiotika, pri čemu bi trebalo istražiti alternative spaljivanju, kao što je uplinjavanje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu da okolišna pitanja budu obuhvaćena sustavom farmakovigilancije za farmaceutske proizvode za humanu upotrebu te postrožena za veterinarske farmaceutske proizvode, posebno u vezi s AMR-om; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju i države članice da postave standarde kvalitete (granične vrijednosti) ili zahtjeve u pogledu procjene rizika radi osiguranja da koncentracije relevantnih antibiotika i mikroorganizama otpornih na antimikrobike u stajskom gnojivu, kanalizacijskom mulju i vodi za navodnjavanje budu sigurne prije nego što ih se raširi po poljoprivrednim zemljištima; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama pokrene informativnu kampanju na razini EU-a usmjerenu na potrošače i poduzeća kojoj bi tema bila općenito akvakultura, a posebice o razlike između strogih i sveobuhvatnih standarda na tržištu EU-a i standarda koji se primjenjuju na uvezenu robu iz trećih zemalja, s posebnim naglaskom na problemima za sigurnost hrane i javno zdravlje do kojih može doći uvođenjem osobito otpornih mikroorganizama i AMR-a u Uniju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva na postupno ukidanje rutinske profilaktičke i metafilaktičke upotrebe antimikrobika kod skupina domaćih životinja i poziva na potpunu zabranu upotrebe antibiotika koji se na životinje koje se koriste za proizvodnju hrane primjenjuju kao zadnja opcija; ističe da dobre prakse u uzgoju životinja, higijena, upravljanje poljoprivrednim gospodarstvima i ulaganje u ta područja doprinose sprečavanju infekcija, a time i smanjenju uporabe antibiotika; potiče Komisiju da predstavi novu strategiju EU-a o dobrobiti životinja za koju se zalaže Europski parlament, u cilju stvaranja dugoročnog zakonodavstva o dobrobiti životinja; apelira na Komisiju da bez odgode provede preostale točke strategije EU-a za zaštitu i dobrobit životinja za razdoblje 2012. –2015.; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naglašava da su dobro upravljanje poljoprivrednim gospodarstvima, biološka sigurnost i sustavi uzgoja stoke temelj zdravlja i dobrobiti životinja koje se koriste za proizvodnju hrane i, ako se primjenjuju na odgovarajući način, smanjuju podložnost bakterijskim oboljenjima i potrebu za antibioticima kod životinja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | smatra da je potrebno poticati primjereno financiranje ulaganja na poljoprivrednim gospodarstvima, poput kvalitetnih nastambi, ventilacije, čišćenja, dezinfekcije, cijepljenja i biološke sigurnosti i da ona u budućoj zajedničkoj poljoprivrednoj politici (ZPP) ne smiju biti dovedena u pitanje; u tom pogledu uviđa da je važno da članovi poljoprivredne zajednice imaju svijest o dobrobiti i zdravlju životinja te o sigurnosti hrane; primjećuje važnost promicanja i primjene dobrih praksi u svim fazama proizvodnje i prerade prehrambenih proizvoda te važnost sigurnog i nutritivno uravnoteženog hranjenja životinja, posebnih strategija hranjenja te sastava, pripravaka i obrade hrane; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju i države članice da i u okviru izmjene ZPP-a ostvare veću sinergiju i da u skladu sa zaključcima iz akcijskog plana „Jedno zdravlje” za borbu protiv AMR-a predvide djelotvorne financijske poticaje i potporu za stočare koji pokažu da su znatno smanjili upotrebu antibiotika i da su dosegli visoku stopu procijepljenosti svojih životinja odnosno stoke; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ističe da su sanitarni uvjeti i higijena na poljoprivrednim gospodarstvima od velike važnosti; traži od Komisije da izradi smjernice za upotrebu antibiotika u životinja te za higijenske uvjete na poljoprivrednim gospodarstvima; poziva države članice da izrade posebne planove i pojačaju nadzor nad sanitarnim uvjetima; |
| --- | --- |

61.

| 62. | podsjeća na preventivne mjere koje treba koristiti prije pribjegavanja antimikrobnom liječenju cijelih skupina (metafilaksa) životinja koje se upotrebljavaju za proizvodnju hrane:






  — | korištenje dobre, zdrave stoke koja raste na prirodan način, s odgovarajućom genetskom raznolikošću, |
| --- | --- | --- |

62.

—

korištenje dobre, zdrave stoke koja raste na prirodan način, s odgovarajućom genetskom raznolikošću,

| — | uvjeti kojima se poštuju etološke potrebe vrsta, uključujući društvene interakcije i hijerarhiju, |
| --- | --- |

—

uvjeti kojima se poštuju etološke potrebe vrsta, uključujući društvene interakcije i hijerarhiju,

| — | gustoća stoke kojom se ne povećava rizik od prijenosa bolesti, |
| --- | --- |

—

gustoća stoke kojom se ne povećava rizik od prijenosa bolesti,

| — | izolacija bolesnih životinja od ostatka skupine, |
| --- | --- |

—

izolacija bolesnih životinja od ostatka skupine,

| — | (za piliće i manje životinje) potpodjela skupina u manje, fizički odvojene skupine, |
| --- | --- |

—

(za piliće i manje životinje) potpodjela skupina u manje, fizički odvojene skupine,

| — | provedba postojećih propisa o dobrobiti životinja koji su već višestruko sukladni, prema zakonom propisanim zahtjevima o upravljanju 11, 12 i 13 Priloga II. Uredbi (EU) br. 1306/2013 (27); |
| --- | --- |

—

provedba postojećih propisa o dobrobiti životinja koji su već višestruko sukladni, prema zakonom propisanim zahtjevima o upravljanju 11, 12 i 13 Priloga II. Uredbi (EU) br. 1306/2013 (27);

| 63. | smatra da bi se zahtjevima kojima se jamči da označavanje upućuje na upotrebu antibiotika poboljšalo znanje potrošača te bi im se omogućilo da donesu bolje informirane odluke; poziva Komisiju da uspostavi usklađen sustav za označivanje na temelju standarda dobrobiti životinja i dobrih praksi u uzgoju životinja kako je predviđeno već 2009. (28); |
| --- | --- |

63.

| 64. | skreće pozornost, nadalje, na zaključke novijih znanstvenih istraživanja (iz veljače 2018.) u kojima je pokazano da se enzimi beta-laktamaze proširenog spektra (eng. Extended Spectrum Bèta-Lactamase, ESBL) u stočarstvu i pri konzumaciji mesa samo u ograničenoj mjeri prenose na ljude i da se ESBL uglavnom prenosi s čovjeka na čovjeka (29); |
| --- | --- |

64.

| 65. | ističe da intenzivan uzgoj može podrazumijevati neprimjereno i rutinsko hranjenje stoke i peradi s antibioticima na poljoprivrednim gospodarstvima kako bi se potaknuo brži rast te njihovu široku upotrebu u svrhu profilakse kako bi se spriječilo širenje bolesti uzrokovanih skučenim, pretrpanim i stresnim uvjetima u kojima se drže žive i koji narušavanju njihov imunosni sustav, čime se nadoknađuju nesanitarni uvjeti u kojima se životinje uzgajaju; |
| --- | --- |

65.

| 66. | smatra da su naša saznanja o širenju antimikrobne otpornosti sa životinja na poljoprivrednim gospodarstvima na ljude već prilično pouzdana te da to nije na odgovarajući način istaknuto u akcijskom planu; napominje da se u akcijskom planu samo poziva na daljnje istraživanje i rješavanje nekih nedoumica u tom pogledu, što bi moglo odgoditi poduzimanje prijeko potrebnih mjera; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisiju i države članice da razlikuju stoku i kućne ljubimce, osobito pri razvoju mehanizama za praćenje i ocjenjivanje upotrebe antimikrobnih sredstava te pri razvoju mjera za postupanje s njihovom upotrebom; |
| --- | --- |

67.

| 68. | naglašava da je u suradnji s veterinarima razvijen cjeloviti sustav praćenja antibiotika u poljoprivredi u okviru kojeg se upotreba antibiotika opsežno dokumentira i dodatno poboljšava; žali zbog toga što sličan sustav ne postoji u humanoj medicini; |
| --- | --- |

68.

| 69. | napominje da su agencije EU-a također potvrdile postojanje korelacije između otpornosti na antibiotike u životinja koje se koriste za proizvodnju hrane (npr. tovnih pilića) i velikog dijela bakterijskih infekcija u ljudi koje su nastale zbog rukovanja mesom tih životinja te njegove pripreme i konzumacije (30); |
| --- | --- |

69.

| 70. | naglašava da istraživanja pokazuju da se intervencije kojima se ograničava upotreba antibiotika kod životinja koje se koriste za proizvodnju hrane povezuju sa smanjenjem prisustva bakterija otpornih na antibiotike u tim životinjama (31); |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisiju i države članice da s obzirom na to novo istraživanje (32) budu oprezne i da mjere donose proporcionalno, te da pažljivo ocijene i klasificiraju antibiotike i antimikrobnu otpornost u cjelokupnom relevantnom zakonodavstvu kako se u europskom stočarstvu ne bi nepotrebno ograničila dostupnost sredstava za suzbijanje nekih protozoa, kao što su kokcidije, te kako se time ne bi nenamjerno povećao rizik od zaraze ljudi opasnim bakterijama kao što je salmonela i mikrobima u hrani; |
| --- | --- |

71.

| 72. | žali zbog činjenice da europskom akcijskom planu protiv AMR-a pod nazivom „Jedno zdravlje” nisu dodijeljena nikakva sredstva i da se zakonodavni alati ne upotrebljavaju na ambiciozniji način; poziva Komisiju da bude ambicioznija u svim svojim budućim akcijskim planovima i da poduzme odlučnije napore kako bi se oni u potpunosti proveli; |
| --- | --- |

72.

| 73. | žali zbog toga što je strateški pristup Komisije, koji je u suštini dobar, previše često ograničen na izjave o namjeri te poziva Komisiju da svoj pristup konkretizira; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisiju da koordinira i prati nacionalne strategije kako bi se omogućilo dijeljenje najboljih praksi među državama članicama; |
| --- | --- |

74.

| 75. | potiče države članice da razviju ambiciozne nacionalne strategije za borbu protiv AMR-a u sektoru uzgoja životinja i uključe kvantitativno smanjenje ciljeva za upotrebu veterinarskih antimikrobnih sredstava, istodobno uzimajući u obzir lokalne okolnosti; naglašava da je nužno da su svi sektori duž opskrbnog lanca uključeni u njihovu provedbu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | konstatira da su neke države članice pravno definirale stručno kvalificirane savjetnike za lijekove za životinje koji imaju ovlast nadležnih tijela za propisivanje određenih veterinarskih lijekova; naglašava da nacionalni akcijski planovi za borbu protiv AMR-a ne bi takvim osobama trebali onemogućavati da prema potrebi propisuju i isporučuju određene veterinarske lijekove, imajući u vidu presudnu ulogu koju te osobe mogu imati u izoliranim ruralnim zajednicama; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ističe važnost razmjene najbolje prakse među državama članicama i koordinacije navedene razmjene koju treba provoditi Komisija; u tom kontekstu pozdravlja smanjenje upotrebe antibiotika u uzgoju životinja u Nizozemskoj za 64,4 % u razdoblju od 2009. do 2016. godine i najavljene državne ambicije za dodatno smanjenje do 2020.; poziva Komisiju i države članice da taj primjer javno-privatnog partnerstva između javnih tijela, različitih sektora, znanstvenika i veterinara prenesu i u druge dijelove Unije; |
| --- | --- |

77.

| 78. | apelira na države članice da razmotre uvođenje pozitivnih (porezne olakšice za poljoprivrednike) i negativnih (porezi na prodaju antibiotika, kakvi su uspješno uvedeni u Belgiji i Danskoj) poreznih poticaja na antibiotike koji se koriste u stočarstvu za neterapeutske svrhe; |
| --- | --- |

78.

Poticanje istraživanja, razvoja i inovacija u području AMR-a

| 79. | naglašava da je EU s ulaganjima u iznosu od 1,3 milijarde eura u istraživanje AMR-a predvodnik u toj domeni i da postignuća EU-a uključuju pokretanje programa New Drugs for Bad Bugs (ND4BB, Novi lijekovi za loše bacile) (33) i Zajedničke programske inicijative za borbu protiv AMR-a (JPIAMR) (34); naglašava potrebu za učinkovitošću i koordiniranjem istraživačkih aktivnosti; stoga pozdravlja inicijative kao što je ERA-NET za stvaranje sinergija između JPIAMR-a i Obzora 2020.; ističe da je do 1960-ih stvoreno više od 20 novih klasa antibiotika i sa zabrinutošću primjećuje da posljednjih godina nije došlo do uvođenja uistinu novih razreda antimikrobnih sredstava; |
| --- | --- |

79.

| 80. | apelira na Komisiju da razmotri nov zakonodavni okvir kojim bi se potaknuo razvoj novih antimikrobika za ljude, što je Parlament već zatražio 10. ožujka 2016. u svojim izmjenama Prijedloga uredbe o veterinarsko-medicinskim proizvodima i u svojoj rezoluciji od 19. svibnja 2015.; napominje da se Komisija u Akcijskom planu „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti također obvezala da će „[analizirati] regulatorne alate i poticaje EU-a, a posebno zakonodavstvo u području lijekova za rijetke bolesti i u području pedijatrije, kako bi ih se upotrijebilo za nova antimikrobna sredstva”; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pozdravlja činjenicu da su EFSA i EMA nedavno preispitale niz alternativa upotrebi antimikrobika u životinja koje se koriste za proizvodnju hrane i raspravljale od njima, a za neke od njih se tijekom eksperimentalnih studija pokazalo da daju obećavajuće rezultate za poboljšanje parametara zdravlja životinja; stoga preporučuje ponovno poticanje znanstvenog istraživanja alternativa i izradu zakonodavnog okvira EU-a kojim bi se poticao njihov razvoj i otvorio put do njihova odobrenja; |
| --- | --- |

81.

| 82. | podsjeća da se tradicionalna proizvodnja antibiotika, koja je utemeljena na nizu tehnika izmjene antibiotika dobivenih iz prirode, iscrpila i da bi se ulaganjima u istraživanje i razvoj u području stvaranja nove generacije trebala prekinuti tradicionalna paradigma o antibioticima; pozdravlja nove tehnike koje su već razvijene, kao što su monoklonska protutijela koja smanjuju virulenciju bakterija tako što ih ne ubijaju, već ih čine beskorisnima; |
| --- | --- |

82.

| 83. | napominje da znanost i istraživanje imaju ključnu ulogu u razvoju standarda u borbi protiv AMR-a; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pozdravlja najnovije projekte istraživanja u području alternativnih terapija antibioticima kao što je terapija bakteriofagima, na primjer projekt Phagoburn koji financira EU; napominje da terapije bakteriofagima dosada nisu odobrene na razini EU-a; poziva Komisiju da predloži okvir za tu vrstu terapije na temelju najnovijih znanstvenih istraživanja; |
| --- | --- |

84.

| 85. | prima na znanje najnovija istraživanja razvoja probiotika nove generacije koji bi se upotrebljavali istovremeno uz liječenje antibioticima u kliničkom okruženju, za koje je dokazano da smanjuje bolničke infekcije uzrokovane bakterijama vrlo otpornima na antibiotike (35); |
| --- | --- |

85.

| 86. | napominje da su istraživanje i razvoj u području novih pristupa liječenju i sprečavanju infekcija jednako važni i da ti pristupi mogu obuhvaćati upotrebu tvari za jačanje imunološkog odgovora na bakterijske infekcije, kao što su prebiotici i probiotici; |
| --- | --- |

86.

| 87. | potiče EMA-u da u suradnji s EFSA-om i ECDC-om preispita sve dostupne informacije o koristima i rizicima starijih antimikrobnih sredstava, uključujući antibiotike u kombinaciji, i razmotri je li potrebno izmijeniti njihove odobrene primjene; ističe da je potrebno poticati rani dijalog između inovatora i regulatornih tijela radi prilagodbe regulatornog okvira, gdje je to potrebno, kako bi se ubrzao razvoj antimikrobnih lijekova i dala prednost tom razvoju te kako bi se omogućio brži pristup; |
| --- | --- |

87.

| 88. | potiče Komisiju da uvede ubrzani postupak s pomoću kojeg bi se mogla privremeno zabraniti upotreba antimikrobika odobrenih za industrijsku ili poljoprivrednu primjenu, ali za koje se sumnja da ozbiljno negativno utječu na AMR, dok se ne provedu dodatne studije o utjecaju antimikrobika; |
| --- | --- |

88.

| 89. | podsjeća da se lošom kvalitetom medicinskih i veterinarskih proizvoda s niskim koncentracijama aktivnih sastojaka i/ili njihovom dugoročnom uporabom potiče pojava otpornih bakterija; stoga poziva Komisiju i države članice da poboljšaju i izrade zakonodavstvo kojim bi se zajamčilo da su lijekovi zajamčene kvalitete, sigurni i učinkoviti te da njihova uporaba prati stroga načela; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva Komisiju da poveća financiranje za rana međusektorska i interdisciplinarna istraživanja i inovacije u području epidemiologije i imunologije patogena AMR-a te praćenja bolničkih infekcija, posebno putanja prijenosa između životinja i ljudi te okoliša; poziva Komisiju da podupre istraživanje o higijeni ruku i utjecaju različitih načina pranja i sušenja ruku na prenošenje potencijalnih patogena; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva Komisiju da u jednakoj mjeri ulaže u razvoj neantibiotskih alternativa za životinjsko zdravlje, među kojima su i stimulansi rasta, i u razvoj novih molekula za nove antibiotike; naglašava da se novi antibiotici ne smiju koristiti za promicanje životinjskog zdravlja ni kao stimulansi rasta te da industrije koje primaju javna sredstva za razvoj novih antibiotika koji ide u tom smjeru moraju prestati s distribucijom i/ili korištenjem antibiotika za promicanje zdravlja životinja i stimuliranje rasta; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pozdravlja najnovije prekogranične istraživačke projekte u pogledu upravljanja upotrebom antimikrobnih sredstava i prevencije infekcija, poput projekta „i-4-1-Health Interreg”, koji se financira sredstvima EU-a; poziva Komisiju da poveća financiranje istraživanja kako bi se donijele mjere za sprečavanje bolničkih infekcija; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva Komisiju da u sklopu narednog okvirnog programa EU-a za istraživanja i inovacije dodatno podupre istraživanje i razvoj u području antimikrobne otpornosti, uključujući i globalne infekcije kako su definirane u ciljevima održivog razvoja, posebno TBC koji je otporan na lijekove te malariju, HIV i zanemarene tropske bolesti te traži da jedna od misija programa bude globalna borba protiv antimikrobne otpornosti; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva Komisiju da uvede ograničenja za prijevoz živih životinja iz područja u kojima su postojećim sustavom praćenja utvrđeni sojevi bakterija otporni na antimikrobe; |
| --- | --- |

94.

| 95. | primjećuje da neki proizvodi za zaštitu bilja mogu imati i antimikrobna svojstva koja mogu utjecati na širenje antimikrobne otpornosti; poziva na daljnja istraživanja o tome koliko je izloženost komercijalnim pripravcima pesticida i herbicida povezana s razvojem AMR-a; uviđa da se rutinski testira toksičnost herbicida, ali ne i njihovi subletalni učinci na mikrobe, te iz prethodno navedenih razloga naglašava važnost razmatranja rutinskog provođenja tih testova; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva Komisiju i države članice da promiču pravovremeni i kontinuirani dijalog sa svim dionicima u cilju razrade odgovarajućih poticaja za istraživanje i razvoj u području AMR-a; priznaje da ne postoji univerzalni pristup; poziva Komisiju da formalno uključi civilno društvo u rasprave o „Jednom zdravlju”, na primjer uspostavom i financiranjem namjenske mreže dionika; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ističe potrebu za različitim modelima suradnje pod vodstvom javnog sektora i uz sudjelovanje industrije; uviđa da kapaciteti industrije imaju ključnu ulogu u istraživanju i razvoju u području AMR-a; naglašava da su, neovisno o navedenome, za istraživanje i razvoj ovog hitnog problema potrebne daljnja javna prioritizacija i koordinacija; stoga poziva Komisiju da pokrene javnu platformu za javno financirane projekte istraživanja i razvoja u području AMR-a i za koordinaciju svih mjera istraživanja i razvoja; |
| --- | --- |

97.

| 98. | u tom smislu ističe da trenutačni okvir za istraživanja ne omogućuje djelotvorno poticanje istraživanja i razvoja u području antimikrobne otpornosti i traži da se sustav intelektualnog vlasništva prilagodi i uskladi na europskoj razini kako bi se trajanje zaštite bolje uskladilo s traženim razdobljem za dotičan inovativni lijek; |
| --- | --- |

98.

| 99. | uvjeren je da se istraživanja o borbi protiv AMR-a već provode u više različitih dijelova Unije, a da za sada nema prikladnog pregleda stanja istraživanja u EU-u kao cjelini; stoga predlaže uspostavu specijalizirane platforme na razini EU-a kako bi se istraživački resursi ubuduće mogli učinkovitije koristiti; |
| --- | --- |

99.

| 100. | podsjeća na važnost povezivanja akademskog svijeta i biofarmaceutskih društava pri razvoju novih antibiotika, brzoj dijagnostici i novim terapijama; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pozdravlja zaključke „Zajedničkog tehničkog simpozija WHO-a, Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo (WIPO) i Svjetske trgovinske organizacije (WTO) o antimikrobnoj otpornosti: kako poticati inovacije, pristup antibioticima i njihovu odgovarajuću upotrebu” (36), na kojem se raspravljalo o novim modelima istraživanja i razvoja u cilju njihova poticanja, uz istovremeno odvajanje profitabilnosti antibiotika od obujma prodaje; |
| --- | --- |

101.

| 102. | podsjeća da će Uredba o kliničkim ispitivanjima (37) doprinijeti poticanju istraživanja novih antimikrobnih sredstava u EU-u; poziva Komisiju i EMA-u da bez daljnje odgode provedu Uredbu o kliničkim ispitivanjima; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva Komisiju i države članice da podrže razvoj i prihvaćanje novih ekonomskih modela, pilot-projekata i mjera poticanja i privlačenja za razvoj novih terapija, dijagnostike, antibiotika, medicinskih uređaja, cjepiva i alternativa korištenju antimikrobnih sredstava; smatra da oni imaju smisla ako su dugoročno održivi, usmjereni na potrebe i ključne javne prioritete, temeljeni na dokazima te ako se njima podržava primjerena medicinska upotreba; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva Komisiju da ocijeni učinkovitost postojećih higijenskih praksi i sanitarnih metoda u bolnicama i ustanovama za zdravstvenu njegu; traži od Komisije da istraži korištenje probiotika i drugih održivih tehnologija u području higijene kao učinkovitog sanitarnog pristupa sprečavanju i smanjenju broja bolničkih infekcija koje se mogu pripisati antimikrobnoj otpornosti; |
| --- | --- |

104.

| 105. | pozdravlja širenje tehnologija troškovne učinkovitosti kojima se smanjuje pojavnost bolničkih infekcija i pomaže u sprečavanju širenja višestruko otpornih mikroorganizama; |
| --- | --- |

105.

| 106. | traži od država članica da promiču alternativne sustave povrata troškova kako bi se olakšalo širenje inovativnih tehnologija u nacionalnim sustavima zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

106.

| 107. | primjećuje da uobičajeni poslovni model za razvoj lijekova nije prikladan za razvoj antibiotika jer se tijekom vremena može razviti otpornost i jer bi im se trebalo pribjegavati privremeno i samo u slučaju krajnje nužde; podsjeća industriju na njezinu korporativnu i društvenu odgovornost da doprinese naporima u borbi protiv antimikrobne otpornosti pronalaženjem načina da se produži životni vijek antibiotika i da tako zaliha učinkovitih antibiotika bude održiva te poziva da se takva vrsta istraživanja potiče i da se definira regulatorni put; |
| --- | --- |

107.

| 108. | podsjeća da su i Parlament i Vijeće zatražili da se revidiraju aktualni poticaji (tj. poticaji utvrđeni Uredbom o lijekovima za rijetke bolesti (38)) zbog njihove zlouporabe i visoke konačne cijene; stoga traži od Komisije da analizira postojeće modele poticanja istraživanja i razvoja, uključujući model „prenosive tržišne ekskluzivnosti”, kako bi osmislila nove modele i definirala regulatorni put; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poziva Komisiju i države članice da, u suradnji s istraživačima i industrijom, izrade nove modele poticaja kojima bi se isplate odvojile od količine propisanih lijekova i poticala ulaganja u cijeli proces razvoja i proizvodnje; ističe da zajamčena cjenovna pristupačnost i pristup kvalitetnim antibioticima mora biti konačan cilj poticaja u području istraživanja i razvoja; |
| --- | --- |

109.

| 110. | smatra da farmaceuti imaju ključnu ulogu u podizanju razine osviještenosti o ispravnom korištenju antimikrobnim sredstvima te u pogledu sprečavanja antimikrobne otpornosti; potiče države članice da povećaju njihovu odgovornost na način da im omoguće izdavanje točno određene količine lijekova, davanje nekih cjepiva i brze dijagnostičke testove u ljekarnama; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poziva da se prenosiva tržišna ekskluzivnost i nagrada za ulazak na tržište razmotre kao prilike za održive poticaje; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poziva Komisiju da zauzme vodeću ulogu na globalnoj razini kada je riječ o zalaganju za modele najbolje prakse koji se temelje na dokazima i koji se odnose na ranu dijagnostiku u cilju borbe protiv antimikrobne otpornosti; |
| --- | --- |

112.

Oblikovanje globalnog plana

| 113. | naglašava da će svijet bez usklađenog i hitnog djelovanja na globalnoj razini ući u postantibiotsko razdoblje u kojem bi obične infekcije ponovno mogle postati smrtonosne; |
| --- | --- |

113.

| 114. | podsjeća da zbog složenosti problema, njegove prekogranične dimenzije, teških posljedica za okoliš, zdravlje ljudi i životinja i visokog ekonomskog opterećenja, AMR iziskuje hitno i koordinirano djelovanje na razini EU-a te globalno i međusektorsko djelovanje; stoga traži da se EU i države članice nedvosmisleno obvežu da će uspostaviti europska i međunarodna partnerstva i pokrenuti međusektorsku globalnu strategiju za borbu protiv antimikrobne otpornosti koja će pokrivati područja politike kao što su međunarodna trgovina, razvoj i poljoprivreda; |
| --- | --- |

114.

| 115. | pozdravlja WHO-ovu rang listu 20 najgorih patogena otpornih na antibiotike (39); poziva da se hitno pokrenu projekti istraživanja i razvoja u vezi s tim prioritetnim popisom bakterija otpornih na antibiotike kako bi se razvili lijekovi protiv njih; ističe, međutim, da istraživanje novih lijekova nije jedina potrebna mjera te da je nužno pozabaviti se problemom zloupotrebe i prekomjerne upotrebe i u ljudi i u životinja; |
| --- | --- |

115.

| 116. | prepoznaje da je AMR prekogranično pitanje te da proizvodi u Europu ulaze iz cijeloga svijeta; traži od Komisije da surađuje s trećim stranama u cilju smanjenja korištenja antibioticima u uzgoju životinja i povezanom onečišćenju okoliša; nadalje, poziva Komisiju da provede suradničke istraživačke programe s trećim zemljama u cilju smanjenja prekomjernog korištenja antibioticima; poziva Komisiju da u kontekstu sporazuma o slobodnoj trgovini zabrani uvoz hrane životinjskoga porijekla ako životinje nisu bile uzgojene u skladu sa standardima EU-a i posebno u skladu sa zabranom korištenja antibiotika u cilju stimulacije rasta; |
| --- | --- |

116.

| 117. | navodi izvješće naslovljeno „Rješavanje problema infekcija otpornih na lijekove na globalnoj razini: konačno izvješće i preporuke” (40) u kojem se procjenjuje da će trošak globalnog djelovanja u cilju suzbijanja AMR-a iznositi do 40 milijardi USD tijekom desetogodišnjeg razdoblja, što je neznatan iznos u odnosu na troškove nedjelovanja te je tek mali dio iznosa koji zemlje skupine G20 danas troše na zdravstvenu skrb (otprilike 0,05 %); poziva Komisiju da razmotri mogućnost da u okviru društvene odgovornosti za industriju plaćanje poreza na javno zdravstvo postane obvezno; |
| --- | --- |

117.

| 118. | smatra da se o pitanju AMR-a mora voditi računa u svim budućim trgovinskim sporazumima s Ujedinjenom Kraljevinom koji se sklope nakon Brexita te da se kao uvjet mora navesti da je Ujedinjena Kraljevina dužna slijediti sve korake koje EU poduzme u borbi protiv AMR-a kako bi se zaštitili potrošači i radnici i u EU-u i u Ujedinjenoj Kraljevini; |
| --- | --- |

118.

| 119. | pozdravlja Globalni akcijski plan WHO-a za borbu protiv AMR-a, koji je jednoglasno usvojen u svibnju 2015. na 68. zasjedanju Svjetske zdravstvene skupštine; naglašava da se akcijski planovi na globalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a moraju uskladiti s dobrom poljoprivrednom praksom; |
| --- | --- |

119.

| 120. | pozdravlja nove smjernice Svjetske zdravstvene organizacije o upotrebi medicinski važnih antimikrobnih sredstava u životinja koje se koriste za proizvodnju hrane (41); ističe da se u nekim zemljama otprilike 50 do 70 % zdravstveno važnih antibiotika upotrebljava u životinjskom sektoru, u velikoj mjeri radi poticanja rasta zdravih životinja; traži da se u okviru pristupa „Jedno zdravlje” ta tema uključi u trgovinsku politiku EU-a i u pregovore s međunarodnim organizacijama poput WTO-a i s pridruženim ili trećim zemljama, čime bi se oblikovala globalna politika u cilju zabrane upotrebe antibiotika za debljanje zdravih životinja; |
| --- | --- |

120.

| 121. | napominje da je AMR ozbiljan problem u slučaju mnogih bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih bolesti, uključujući HIV/AIDS, malariju i TBC te bolesti povezane s epidemijama i pandemijama; ističe da je oko 29 % smrtnih slučajeva uzrokovanih AMR-om izazvano tuberkulozom otpornom na lijekove; poziva Komisiju i države članice da hitno povećaju potporu za istraživanje i primjenu zdravstvenih alata kako bi se riješio problem bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih bolesti otpornih na antimikrobna sredstva; poziva Komisiju i države članice da osnivaju partnerstva po uzoru na Partnerstvo za istraživanje i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) i Partnerstvo europskih zemalja i zemalja u razvoju u području kliničkih studija (EDCTP) za međunarodne projekte istraživanja i razvoja koji se odnose na zdravlje i koji obuhvaćaju različite geografske regije i većinu važnih zdravstvenih pitanja, kao što su AMR, cjepiva, rak i pristup lijekovima; |
| --- | --- |

121.

| 122. | naglašava važnost inicijativa EU-a poput programa Europskog centra za prevenciju i nadzor bolesti (ECDC) za zarazne bolesti uključujući AIDS, tuberkulozu i malariju; ističe da su te inicijative primjeri dobre prakse i prikazuju reagiranje i dobro funkcioniranje EU-a s obzirom na potrebu za novim antibioticima te da bi ECDC trebao imati ključnu ulogu u prioritiziranju potreba povezanih s istraživanjem i razvojem, u koordiniranju mjera i sudjelovanja svih dionika, u jačanju međusektorskog rada te u izgradnji kapaciteta preko mreža za istraživanje i razvoj; |
| --- | --- |

122.

| 123. | ističe problem višestruko otpornih bakterija koje su istodobno otporne na više antibiotika te koje s vremenom mogu postati superbakterije otporne na sve dostupne antibiotike, među ostalim i antibiotike posljednje obrambene linije; ističe da je potrebno ustanoviti bazu podataka o tim višestruko otpornim bakterijama, koja obuhvaća AIDS, tuberkulozu, malariju, gonoreju, Escherichiju coli i druge bakterije koje su otporne na lijekove; |
| --- | --- |

123.

| 124. | napominje da životinje koje se uzgajaju u prehrambene svrhe u SAD-u dobivaju pet puta više antibiotika od životinja iz uzgoja u Ujedinjenoj Kraljevini; stoga naglašava važnost kontrole uvoza mesa u EU; |
| --- | --- |

124.

| 125. | poziva Komisiju da se zalaže za to da se standardi i mjere EU-a za rješavanje problema AMR-a i primjerena upotreba antibiotika uvrste u trgovinske sporazume te da djeluje preko Svjetske trgovinske organizacije kako bi upozorila na AMR; napominje da je uporaba antibiotika kao stimulansa rasta za životinje koje se koriste za proizvodnju hrane u EU-u zabranjena od 2006. godine, ali da se u zemljama izvan EU-a antibiotici i dalje mogu upotrebljavati u hrani za životinje kao pospješivači rasta; poziva Komisiju da u sve sporazume o slobodnoj trgovini uvede klauzulu kojom se propisuje da se hrana uvezena iz trećih zemalja ne smije proizvoditi s pomoću antibiotika koji se upotrebljavaju kao stimulansi rasta kako bi se zajamčili jednaki uvjeti za uzgoj stoke i akvakulturu u EU-u i ublažila antimikrobna otpornost; poziva Komisiju da zabrani sav uvoz hrane iz trećih zemalja ako ti proizvodi potječu od životinja liječenih antibioticima ili skupinama antibiotika koje su u EU-u predviđene za liječenje određenih humanih infekcija; |
| --- | --- |

125.

| 126. | poziva Komisiju i države članice da ojačaju mjere za suzbijanje ilegalnih praksi povezanih s proizvodnjom, korištenjem i zbrinjavanjem antimikrobnih sredstava te trgovinom tim sredstvima; naglašava da dionici uključeni u lanac životnog ciklusa antimikrobnih sredstava moraju preuzeti odgovornost za korake koje poduzmu; |
| --- | --- |

126.

| 127. | primjećuje utjecaj univerzalnosti i cjenovne pristupačnosti postojećih antibiotika i širokog pristupa tim antibioticima; smatra da bi ciljano postupanje sa specifičnim antibioticima trebalo biti na raspolaganju svima kako bi se izbjegla zlouporaba neodgovarajućih antibiotika i pretjerano korištenje antibiotika širokog spektra; traži od Komisije i država članica da se snažnije uhvate u koštac s prodajom velikih količina antimikrobnih sredstava po dampinškim cijenama, posebno kritičnih antibiotika za humanu primjenu; |
| --- | --- |

127.

| 128. | traži provođenje temeljitih kontrola proizvođača antibiotika kako bi karenciju prilagodili stvarnim uvjetima i na taj način zajamčili da u prehrambenim proizvodima nisu prisutni antibiotici; |
| --- | --- |

128.

| 129. | poziva Komisiju da i dalje posvećuje visoku razinu političke pozornosti AMR-u te da predano djeluje na rješavanju tog problema, među ostalim na forumima Ujedinjenih naroda, G7 i G20; ističe da znanstvena tijela EU-a, poput ECDC-a, imaju priliku zauzeti upravljačku ulogu na globalnoj razini; traži od Komisije da se zalaže za suradnju između organizacija Unije i međunarodnih organizacija uključujući Svjetsku zdravstvenu organizaciju, Organizaciju za hranu i poljoprivredu (FAO) te Svjetsku organizaciju za zdravlje životinja (OIE); pozdravlja Deklaraciju iz Davosa o suzbijanju antimikrobne otpornosti objavljenu na Svjetskom ekonomskom forumu u Davosu u siječnju 2016., na kojem su farmaceutska, biotehnološka i dijagnostička industrija pozvale na kolektivno djelovanje kako bi se stvorilo održivo i predvidljivo tržište za antibiotike, cjepiva i dijagnostiku, čime se promiče očuvanje novih i postojećih terapija; |
| --- | --- |

129.

| 130. | poziva na promicanje, poticanje i prijelaz na proizvodni model koji se temelji na agroekologiji; |
| --- | --- |

130.

o

o o

| 131. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Europskom centru za sprečavanje i kontrolu bolesti, Europskoj agenciji za lijekove, Europskoj agenciji za kemikalije, Europskoj agenciji za sigurnost hrane, Europskoj agenciji za okoliš, Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji i Svjetskoj organizaciji za zdravlje životinja. |
| --- | --- |

131.

---

(1)  Savez veterinara Europe, „Uporaba antimikrobnih sredstava u životinja koje se koriste za proizvodnju hrane: odgovori na pitanja EFSA-e/EMA-e u vezi s uporabom antimikrobnih sredstava u životinja koje se koriste za proizvodnju hrane u EU-u i mogućim mjerama za smanjenje uporabe antimikrobnih sredstava”, 2016.

(2)  SL C 353, 27.9.2016., str. 12.

(3)  SL C 434, 23.12.2015., str. 49.

(4)  SL L 293, 5.11.2013., str. 1.

(5)  SL C 366, 27.10.2017., str. 149.

(6)  https://ec.europa.eu/info/consultations/public-consultation-pharmaceuticals-environment_hr

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0061.

(8)  http://www.efsa.europa.eu/en/press/news/180227

(9)  https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/media/en/publications/Publications/healthcare-associated-infections-antimicrobial-use-PPS.pdf

(10)  EFSA, ECDC, Sažeto izvješće Europske unije iz 2014. o antimikrobnoj otpornosti zoonotskih i indikatorskih bakterija kod ljudi, životinja i u hrani, 2016.

(11)  World Health Organisation, Global guidelines on the prevention of surgical site infection (Globalne smjernice WHO-a za sprečavanje infekcije kirurške rane), 2016., dostupne na: http://www.who.int/gpsc/ssi-guidelines/en/

(12)  Celsus Academie voor Betaalbare Zorg, „Cost-effectiveness of policies to limit antimicrobial resistance in Dutch healthcare organisations” (Isplativost politika za ograničavanje antimikrobne otpornosti u nizozemskim zdravstvenim organizacijama), siječanj 2016. Dostupno na: https://goo.gl/wAeN3L

(13)  http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_021.pdf

(14)  World Health Organisation, Global guidelines on the prevention of surgical site infection (Globalne smjernice WHO-a za sprečavanje infekcije kirurške rane), 2016., dostupne na: http://www.who.int/gpsc/ssi-guidelines/en/

(15)  https://amr-review.org/sites/default/files/160525_Final%20paper_with%20cover.pdf

(16)  http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2018.5182/epdf

(17)  http://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2016/06/17/epsco-conclusions-antimicrobial-resistance/

(18)  http://www.ema.europa.eu/ema/index.jsp?curl=pages/news_and_events/news/2017/10/news_detail_002827.jsp&mid=WC0b01ac058004d5c1

(19)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/audit_reports/index.cfm

(20)  Članak 8. točka (c) Direktive 2013/39/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. kolovoza 2013. o izmjeni direktiva 2000/60/EZ i 2008/105/EZ u odnosu na prioritetne tvari u području vodne politike (SL L 226, 24.8.2013., str. 1.).

(21)  Kako su ga u Nizozemskoj osmislili Ministarstvo infrastrukture i vodnog gospodarstva, Nizozemski institut za javno zdravstvo i okoliš (RIVM), sektor vodoprivrede i lokalne uprave za vode.

(22)  Članak 78. predstojeće Uredbe o veterinarsko-medicinskim proizvodima.

(23)  Europska komisija, Europski akcijski plan „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti, lipanj 2017., str. 10.

(24)  Ibid., str. 12.

(25)  Ibid., str. 15.

(26)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

(27)  Uredba (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (SL L 347, 20.12.2013., str. 549.), primjenjujući pravila iz Direktive Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (SL L 221, 8.8.1998., str. 23.); Direktiva Vijeća 91/630/EEZ od 19. studenoga 1991. o utvrđivanju minimalnih standarda za zaštitu svinja (SL L 340, 11.12.1991., str. 33.); Direktiva Vijeća 91/629/EEZ od 19. studenoga 1991. o utvrđivanju minimalnih standarda za zaštitu teladi (SL L 340, 11.12.1991., str. 28.).

(28)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/animals/docs/aw_other_aspects_labelling_ip-09-1610_en.pdf

(29)  Mevius, D. et al., „ESBL-Attribution-Analysis (ESBLAT) Searching for the sources of antimicrobial resistance in humans” (Analiza pripisivanja ESBL-a (ESBLAT) U potrazi za izvorima antimikrobne otpornosti u ljudi), 2018. dostupno na: http://www.1health4food.nl/esblat

(30)  Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti i Europska agencija za sigurnost hrane: https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/media/en/publications/Publications/antimicrobial-resistance-zoonotic-bacteria-humans-animals-food-EU-summary-report-2014.pdf

(31)  http://www.thelancet.com/pdfs/journals/lanplh/PIIS2542-5196(17)30141-9.pdf

(32)  Mevius, D. et al., „ESBL-Attribution-Analysis (ESBLAT) Searching for the sources of antimicrobial resistance in humans” (Analiza pripisivanja ESBL-a (ESBLAT) U potrazi za izvorima antimikrobne otpornosti u ljudi), 2018. dostupno na: http://www.1health4food.nl/esblat

(33)  http://www.imi.europa.eu/content/nd4bb

(34)  http://www.jpiamr.eu

(35)  Pamer, E. G., „Resurrecting the Intestinal Microbiota to Combat Antibiotic-Resistant Pathogens.” (Oživljavanje crijevnih mikrobiotika radi suzbijanja patogena otpornih na antibiotike), Science, sv. 352(6285), 2016., str. 535. – 538.

(36)  http://www.wipo.int/publications/en/details.jsp?id=4197

(37)  Uredba (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o kliničkim ispitivanjima lijekova za primjenu kod ljudi te o stavljanju izvan snage Direktive 2001/20/EZ (SL L 158, 27.5.2014., str. 1.).

(38)  Uredba (EZ) br. 141/2000 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1999. o lijekovima za rijetke bolesti (SL L 18, 22.1.2000., str. 1.).

(39)  http://www.who.int/mediacentre/news/releases/2017/bacteria-antibiotics-needed/en/

(40)  https://amr-review.org/sites/default/files/160518_Final%20paper_with%20cover.pdf

(41)  http://www.who.int/foodsafety/areas_work/antimicrobial-resistance/cia_guidelines/en/

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/173 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/173

---

P8_TA(2018)0355

Europa u pokretu: program za budućnost mobilnosti u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. na temu Europa u pokretu: program za budućnost mobilnosti u EU-u (2017/2257(INI))

(2019/C 433/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europa u pokretu: Program za socijalno pravedan prelazak na čistu, konkurentnu i povezanu mobilnost za sve”(COM(2017)0283), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europa u pokretu: Program za socijalno pravedan prelazak na čistu, konkurentnu i povezanu mobilnost za sve”(COM(2017)0283),

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum o klimi, koji su Europski parlament i Vijeće ratificirali 4. listopada 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum o klimi, koji su Europski parlament i Vijeće ratificirali 4. listopada 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. listopada 2017. o čistoj, konkurentnoj i povezanoj mobilnosti za sve (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. listopada 2017. o čistoj, konkurentnoj i povezanoj mobilnosti za sve (3),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 5. srpnja 2017. o utjecaju digitalizacije i robotizacije prometa na kreiranje politika EU-a (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 5. srpnja 2017. o utjecaju digitalizacije i robotizacije prometa na kreiranje politika EU-a (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. travnja 2009. o akcijskom planu za inteligentne prometne sustave (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. travnja 2009. o akcijskom planu za inteligentne prometne sustave (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. prosinca 2013. naslovljenu „Akcijski plan CARS 2020.: prema snažnoj, konkurentnoj i održivoj europskoj automobilskoj industriji (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. prosinca 2013. naslovljenu „Akcijski plan CARS 2020.: prema snažnoj, konkurentnoj i održivoj europskoj automobilskoj industriji (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2015. o provedbi multimodalnih integriranih sustava izdavanja putnih i zrakoplovnih karata u EU-u (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2015. o provedbi multimodalnih integriranih sustava izdavanja putnih i zrakoplovnih karata u EU-u (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o provedbi Bijele knjige o prometu iz 2011.: razmatranje aktualnog stanja i put naprijed prema održivoj mobilnosti (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o provedbi Bijele knjige o prometu iz 2011.: razmatranje aktualnog stanja i put naprijed prema održivoj mobilnosti (8),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Vallette o sigurnosti na cestama od 29. ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Vallette o sigurnosti na cestama od 29. ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima”(COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima”(COM(2011)0144),

| — | uzimajući u obzir studiju iz 2016. naslovljenu „Samovozeći automobili. Budućnost cestovnog prijevoza?”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz 2016. naslovljenu „Samovozeći automobili. Budućnost cestovnog prijevoza?”,

| — | uzimajući u obzir studiju iz 2017. naslovljenu „Izazovi povezani s financiranjem infrastrukture u ekonomiji dijeljenja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz 2017. naslovljenu „Izazovi povezani s financiranjem infrastrukture u ekonomiji dijeljenja”,

| — | uzimajući u obzir studiju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora iz 2017. naslovljenu „Utjecaj digitalizacije i ekonomije na zahtjev na tržišta rada i posljedice za zapošljavanje i industrijske odnose”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora iz 2017. naslovljenu „Utjecaj digitalizacije i ekonomije na zahtjev na tržišta rada i posljedice za zapošljavanje i industrijske odnose”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0241/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0241/2018),

| A. | budući da su u sektoru prometa u tijeku strukturne promjene te da se budućnost prometa u EU-u nalazi na sjecištu glavnih prioriteta okvira klimatske i energetske politike do 2030., programa Čisti zrak za Europu i smjernica za sigurnost prometa na cestama EU-a za razdoblje 2011.– 2020.; |
| --- | --- |

A.

budući da su u sektoru prometa u tijeku strukturne promjene te da se budućnost prometa u EU-u nalazi na sjecištu glavnih prioriteta okvira klimatske i energetske politike do 2030., programa Čisti zrak za Europu i smjernica za sigurnost prometa na cestama EU-a za razdoblje 2011.– 2020.;

| B. | budući da dekarbonizacija prometa i korištenje tehnologija s niskom razinom emisija nude prilike za budućnost mobilnosti i održiv gospodarski rast; |
| --- | --- |

B.

budući da dekarbonizacija prometa i korištenje tehnologija s niskom razinom emisija nude prilike za budućnost mobilnosti i održiv gospodarski rast;

| C. | budući da ekonomija suradnje i dijeljenja mijenja prometnu industriju diljem svijeta; budući da je vrijednost transakcija ekonomije suradnje u sektoru prometa u Europi 2015. procijenjena na 5,1 milijardu EUR, što je povećanje od 77 % u usporedbi s prethodnom godinom, dok nenovčane interakcije u okviru ekonomije dijeljenja uvelike nadilaze taj scenarij, što naglašava važnost te pojave; |
| --- | --- |

C.

budući da ekonomija suradnje i dijeljenja mijenja prometnu industriju diljem svijeta; budući da je vrijednost transakcija ekonomije suradnje u sektoru prometa u Europi 2015. procijenjena na 5,1 milijardu EUR, što je povećanje od 77 % u usporedbi s prethodnom godinom, dok nenovčane interakcije u okviru ekonomije dijeljenja uvelike nadilaze taj scenarij, što naglašava važnost te pojave;

| D. | budući da se procjenjuje da će između 2010. i 2050. promet putnika porasti za oko 42 % i da će se u istom vremenskom razdoblju prijevoz tereta povećati za 60 %; |
| --- | --- |

D.

budući da se procjenjuje da će između 2010. i 2050. promet putnika porasti za oko 42 % i da će se u istom vremenskom razdoblju prijevoz tereta povećati za 60 %;

| E. | budući da se u Bijeloj knjizi o prometu iz 2011. poziva na to da se do 2030. godine 30 % cestovnog teretnog prijevoza duž glavnih koridora prebaci na održivije načine prijevoza kao što je željeznički i da do 2050. godine taj udio iznosi 50 %, dok se istovremeno zahtijeva razvoj odgovarajuće zelene infrastrukture; |
| --- | --- |

E.

budući da se u Bijeloj knjizi o prometu iz 2011. poziva na to da se do 2030. godine 30 % cestovnog teretnog prijevoza duž glavnih koridora prebaci na održivije načine prijevoza kao što je željeznički i da do 2050. godine taj udio iznosi 50 %, dok se istovremeno zahtijeva razvoj odgovarajuće zelene infrastrukture;

| F. | budući da će se primjenom načela „korisnik plaća”i „onečišćivač plaća”u svim načinima prijevoza, uključujući cestovni, željeznički, pomorski i zračni prijevoz, doprinijeti stvaranju jednakih uvjeta za sve vrste prijevoza; |
| --- | --- |

F.

budući da će se primjenom načela „korisnik plaća”i „onečišćivač plaća”u svim načinima prijevoza, uključujući cestovni, željeznički, pomorski i zračni prijevoz, doprinijeti stvaranju jednakih uvjeta za sve vrste prijevoza;

| G. | budući da se novim uslugama mobilnosti nastoji znatno poboljšati gradski prijevoz te da one imaju potencijal za to jer se njima smanjuju zagušenja i emisije te pruža alternativa posjedovanju osobnog automobila s obzirom na to da je osobni automobil i dalje glavno prijevozno sredstvo kad je riječ o broju obavljenih putovanja; budući da se njima može omogućiti prijelaz na multimodalni i zajednički prijevoz, koji je stoga održiviji, te da one mogu biti dopuna javnim i aktivnim oblicima prijevoza; |
| --- | --- |

G.

budući da se novim uslugama mobilnosti nastoji znatno poboljšati gradski prijevoz te da one imaju potencijal za to jer se njima smanjuju zagušenja i emisije te pruža alternativa posjedovanju osobnog automobila s obzirom na to da je osobni automobil i dalje glavno prijevozno sredstvo kad je riječ o broju obavljenih putovanja; budući da se njima može omogućiti prijelaz na multimodalni i zajednički prijevoz, koji je stoga održiviji, te da one mogu biti dopuna javnim i aktivnim oblicima prijevoza;

| H. | budući da sektor prometa ima ključnu ulogu za funkcioniranje gospodarstva EU-a jer čini oko 4 % BDP-a u EU-u i više od 5 % svih radnih mjesta u EU-u (9); budući da udio žena u radnoj snazi tog sektora iznosi samo 22 % i da je trećina svih radnika u sektoru starija od 50 godina; |
| --- | --- |

H.

budući da sektor prometa ima ključnu ulogu za funkcioniranje gospodarstva EU-a jer čini oko 4 % BDP-a u EU-u i više od 5 % svih radnih mjesta u EU-u (9); budući da udio žena u radnoj snazi tog sektora iznosi samo 22 % i da je trećina svih radnika u sektoru starija od 50 godina;

| I. | budući da se očekuje da će u budućnosti povezana i autonomna vozila povećati efikasnost i sigurnost cestovnog prometa jer je ljudska pogreška glavni uzrok svih prometnih nesreća na europskim cestama; |
| --- | --- |

I.

budući da se očekuje da će u budućnosti povezana i autonomna vozila povećati efikasnost i sigurnost cestovnog prometa jer je ljudska pogreška glavni uzrok svih prometnih nesreća na europskim cestama;

| J. | budući da je proteklih desetljeća postignut velik napredak te je EU postao najsigurnija regija za cestovni promet na svijetu; budući da velik broj žrtava prometnih nesreća, u kojima je prošle godine na europskim cestama poginulo 25 500 osoba, a 135 000 teško ozlijeđeno, i dalje prouzročuje veliku ljudsku patnju i neprihvatljive ekonomske troškove koji se procjenjuju na 100 milijardi EUR godišnje te budući da nije ostvaren cilj da se do 2020. za pola smanji broj žrtava prometnih nesreća u usporedbi s 2010. te da je udio teško ozlijeđenih i poginulih nezaštićenih sudionika u cestovnom prometu kao što su pješaci, biciklisti ili vozači manjih motornih vozila na dva kotača u znatnom porastu; |
| --- | --- |

J.

budući da je proteklih desetljeća postignut velik napredak te je EU postao najsigurnija regija za cestovni promet na svijetu; budući da velik broj žrtava prometnih nesreća, u kojima je prošle godine na europskim cestama poginulo 25 500 osoba, a 135 000 teško ozlijeđeno, i dalje prouzročuje veliku ljudsku patnju i neprihvatljive ekonomske troškove koji se procjenjuju na 100 milijardi EUR godišnje te budući da nije ostvaren cilj da se do 2020. za pola smanji broj žrtava prometnih nesreća u usporedbi s 2010. te da je udio teško ozlijeđenih i poginulih nezaštićenih sudionika u cestovnom prometu kao što su pješaci, biciklisti ili vozači manjih motornih vozila na dva kotača u znatnom porastu;

| K. | budući da je promet glavni izvor onečišćenja zraka u gradskim područjima i da je odgovoran za više od 25 % emisija stakleničkih plinova u EU-u, od čega je cestovni promet zaslužan za više od 70 %, što je udio koji i dalje raste; |
| --- | --- |

K.

budući da je promet glavni izvor onečišćenja zraka u gradskim područjima i da je odgovoran za više od 25 % emisija stakleničkih plinova u EU-u, od čega je cestovni promet zaslužan za više od 70 %, što je udio koji i dalje raste;

| L. | buduću da nedavna istraživanja i procjene upućuju na snažniju vezu između izloženosti onečišćenju zraka i većeg rizika za javno zdravlje, uključujući kardiovaskularne bolesti kao što su moždani udar i ishemijska bolest srca te rak, te budući da su prema procjenama u EU-u sitne čestice uzrok prerane smrti 399 000 ljudi godišnje, dok za dušikove okside ta brojka iznosi 75 000, a za ozon 13 600; budući da su osobe koje žive u gradskim okružjima posebno izložene toj opasnosti; |
| --- | --- |

L.

buduću da nedavna istraživanja i procjene upućuju na snažniju vezu između izloženosti onečišćenju zraka i većeg rizika za javno zdravlje, uključujući kardiovaskularne bolesti kao što su moždani udar i ishemijska bolest srca te rak, te budući da su prema procjenama u EU-u sitne čestice uzrok prerane smrti 399 000 ljudi godišnje, dok za dušikove okside ta brojka iznosi 75 000, a za ozon 13 600; budući da su osobe koje žive u gradskim okružjima posebno izložene toj opasnosti;

| M. | budući da se trenutačno diljem svijeta ulažu veliki napori u pogledu postizanja uključivijeg, sigurnijeg i pravednijeg sektora prometa, uključujući uvođenje ambicioznih ciljeva i obvezujućih standarda, te budući da EU ne bi trebao propustiti priliku da bude predvodnik kad je riječ o tim socijalnim inovacijama; |
| --- | --- |

M.

budući da se trenutačno diljem svijeta ulažu veliki napori u pogledu postizanja uključivijeg, sigurnijeg i pravednijeg sektora prometa, uključujući uvođenje ambicioznih ciljeva i obvezujućih standarda, te budući da EU ne bi trebao propustiti priliku da bude predvodnik kad je riječ o tim socijalnim inovacijama;

Utjecaj prometne tranzicije na vještine i načine rada

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije naslovljenu „Europa u pokretu: Program za socijalno pravedan prelazak na čistu, konkurentnu i povezanu mobilnost za sve”, u kojoj se prepoznaje da sektor mobilnosti prolazi kroz dubinske promjene i naglašava da bi revolucija digitalne mobilnosti trebala dovesti do sigurnijeg, inovativnijeg, bolje integriranog, održivijeg, pravednijeg, konkurentnijeg i čišćeg sektora cestovnog prometa, međupovezanog s drugim, održivijim načinima prijevoza; pozdravlja strateški pristup za postizanje koherentnog regulatornog okvira za sve složenije područje cestovnog prometa koji je naveden u komunikaciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da sektor mobilnosti EU-a treba iskoristiti prilike koje pružaju digitalne tehnologije; smatra da bi trebalo razvijati i promicati nove poslovne modele koji dovode do inovativnih usluga zajedničke mobilnosti, uključujući nove internetske platforme za prijevoz tereta, zajedničku vožnju automobilom, usluge zajedničkog korištenja automobila ili bicikla ili aplikacije za pametne telefone koje nude analize i podatke o prometnim uvjetima u stvarnom vremenu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potiče Komisiju i države članice da predlože i primjenjuju mjere u pogledu kooperativnih inteligentnih prometnih sustava (C-ITS) u skladu s ciljevima i inicijativama navedenima u Bijeloj knjizi o prometu iz 2011. i Pariškom sporazumu o klimatskim promjenama iz prosinca 2015.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava činjenicu da automobilski sektor EU-a zapošljava osam milijuna ljudi te čini 4 % bruto dodane vrijednosti EU-a i donosi trgovinski višak od 120 milijardi EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da će za promjene u automobilskoj industriji povezane s digitalizacijom, automatizacijom ili čišćim automobilima biti potrebna nova stručna znanja i načini rada; naglašava da te promjene trebaju rezultirati stvaranjem novih mogućnosti zahvaljujući kojima će sektor prometa postati privlačniji i na temelju kojih će se stati na kraj problemu manjka radne snage u tom sektoru; naglašava da će izrada čišćih, povezanijih i automatiziranijih vozila utjecati na proizvodnju, razvoj, održavanje i servisiranje te da će za to biti potrebne nove vještine, kao što su vještine sastavljanja električnih motora ili proizvodnje akumulatora druge generacije, gorivnih ćelija te računalne ili senzorske opreme; naglašava da se industrija već suočava s golemim izazovima kad je riječ o zapošljavanju osoblja s odgovarajućim vještinama te da će, iako se očekuje daljnji rast potražnje za inženjerima, softverske vještine biti jedan od novih zahtjeva u pogledu vještina koje poduzeća trebaju tražiti; poziva Komisiju i države članice da prilagode osposobljavanje na radnom mjestu i razvoj vještina djelatnika u sektoru prometa EU-a tim novim izazovima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da se u programu za budućnost sektora prometa kao prioritet moraju odrediti jednake mogućnosti za muškarce i žene; naglašava da u sektoru prometa prevladavaju muškarci, koji čine tri četvrtine ukupne radne snage, i da je potrebno poticati ravnotežu spolova; pozdravlja uspostavu platforme „Žene u prometu – Platforma EU-a za promjene”čija je svrha poticanje zapošljavanja žena i jednakih mogućnosti u sektoru prometa; poziva Komisiju i države članice da surađuju s tom platformom kako bi se cilj otvaranja radnih mjesta za žene ostvarivao usporedno s digitalizacijom tog sektora; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da će digitalna revolucija transformirati vrijednosni lanac automobilske industrije, njezine istraživačke i ulagačke prioritete te tehnološke mogućnosti, koji moraju biti transparentni, koherentni i usklađeni s pravnim standardima, te će utjecati na njezin konkurentni položaj na globalnoj razini; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća na to da će automatizirana vožnja bitno utjecati na radnu snagu u sektoru prometa te da će za određena zanimanja obuhvaćena tim promjenama biti potrebne nove kvalifikacije; poziva države članice da poduzmu odgovarajuće mjere u očekivanju tog zaokreta na tržištu rada, koji bi morao biti popraćen snažnijim socijalnim dijalogom; poziva Komisiju da razvije strategiju EU-a koja će uključivati nove mogućnosti za zapošljavanje stvorene digitalizacijom sektora prometa i u kojoj će biti objedinjene najbolje prakse iz država članica kako bi se ostvario cilj da se podupre stvaranje radnih mjesta u sektoru prometa, uključujući kao prioritet pravedne prijelazne dogovore za zaposlenike čiji su poslovi zbog digitalizacije sektora prometa zastarjeli; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da bi automatizirana vožnja u konačnici potaknula pitanja o tumačenju postojećeg zakonodavstva EU-a o vremenu vožnje i razdobljima odmora; poziva Komisiju da kontinuirano prati je li potrebno poduzimati zakonodavne mjere; |
| --- | --- |

9.

| 10. | skreće pozornost na pozitivan učinak digitalizacije u sektoru prometa jer će doprinijeti smanjenju birokracije i pojednostavljenju postupaka i za tijela vlasti i za poduzeća te će olakšati provjeru usklađenosti sa zakonodavstvom o vremenu vožnje i odmora te s pravilima o kabotaži uvođenjem digitalnih tahografa, čime će se poboljšati uvjeti za profesionalne vozače i pomoći u stvaranju jednakih uvjeta za sve prijevoznike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja Komisijin Program novih vještina za Europu i inicijative kao što su Plan za sektorsku suradnju u području vještina i Koalicija za digitalne vještine i radna mjesta, kojima se promiče suradnja između sindikata, ustanova za osposobljavanje i aktera iz privatnog sektora u cilju predviđanja, utvrđivanja i rješavanja problema neusklađenosti vještina; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja činjenicu da je automobilska industrija jedan od šest pilotnih sektora (tzv. „Blueprint”sektori) za koje su dostupna sredstva u sklopu saveza za sektorske vještine u okviru programa Erasmus +; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da predstavi srednjoročnu evaluaciju pokrenutih projekata za vještine u automobilskom sektoru, uključujući trogodišnji istraživački projekt SKILLFULL i preporuke koje je utvrdila Skupina na visokoj razini GEAR 2030.; smatra da će, na temelju ishoda projekta SKILLFUL, biti moguće procijeniti prikladnost postojećih zahtjeva u pogledu osposobljavanja i kvalifikacija za vozače u cestovnom prometu, posebno u svjetlu novih zanimanja/vještina; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice da umjesto reagiranja na pojedinačne izazove budu anticipativne u pružanju odgovora na digitalizaciju te donesu sveobuhvatne i strateške odluke na temelju tehnološke neutralnosti u cilju maksimalnog povećanja koristi te da rade na postizanju dogovora o pristupu EU-a ključnim pitanjima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe temeljnu ulogu koju korisnici i potrošači mogu imati u poticanju prijevozne tranzicije te poziva Komisiju i države članice da povećaju transparentnost i javnu dostupnost relevantnih podataka kako bi se povećala razina osviještenosti javnosti i potrošačima omogućilo da donesu informirane odluke; |
| --- | --- |

15.

Tranzicija kroz napredak u području istraživanja i inovacija

| 16. | ističe da je Europa svjetski predvodnik u proizvodnji i aktivnostima prijevoza te ističe da je ključno da se europski sektor prometa nastavi razvijati i obnavljate i da ulaže i stvara inovacije na održiv način kako bi se zadržala njegova vodeća pozicija u tehnologiji te njegov konkurentan položaj; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća na ključni cilj ostvarenja jedinstvenog europskog prometnog prostora bez prepreka u kojemu svaki način prijevoza u okviru učinkovite komodalnosti ima svoje mjesto i gdje je povećana interakcija među načinima prijevoza, te stoga poziva države članice da uspostave odgovarajuće okvirne uvjete koji se temelje na poticajima kako bi se povećala efikasnost načina prijevoza i uklonile postojeće prepreke kao što je nepotrebna birokracija; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća na to da će biti potrebne održive i inovativne prometne tehnologije i rješenja za mobilnost kako bi se povećala sigurnost na cestama, ograničile klimatske promjene i emisije ugljikovog dioksida, onečišćenje zraka i zagušenje, kao i da je potreban europski regulatorni okvir koji će poticati inovacije; u tom kontekstu poziva na to da se dodijeli više sredstava za međusobno povezano međusektorsko istraživanje i razvoj u pogledu povezanih automobila i automobila vez vozača, elektrifikacije željezničke i cestovne infrastrukture, alternativnih goriva, dizajna i proizvodnje vozila, upravljanja mrežom i prometom, kao i usluga pametne mobilnosti i infrastrukture, a da se pritom ne zanemaruju postojeći sustavi u drugim sektorima; napominje da će za učinkovit razvoj tih ključnih inovacija biti potrebna primjena brojnih oblika industrijskog stručnog znanja; u tom kontekstu primjećuje da kooperativna, automatizirana i povezana vozila mogu ojačati konkurentnost europske industrije i smanjiti potrošnju energije i emisija iz prometa te doprinijeti smanjenju smrtnih slučajeva u prometnim nesrećama; ističe da bi zbog toga trebalo utvrditi zahtjeve u pogledu infrastrukture kako bi se zajamčilo sigurno funkcioniranje tih sustava. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da je Europi potreban bolji okvir za zajedničko djelovanje u području istraživanja i inovacija u sektoru prometa kako bi se držao korak s tehnološkim razvojem i europskim građanima omogućila najbolja moguća rješenja u pogledu prijevoza i mobilnosti te istovremeno osiguralo da europska poduzeća mogu zadržati i proširiti svoju konkurentsku prednost; smatra da se ambiciozni ciljevi za naš budući prometni sustav mogu postići samo ako se nove ideje i koncepti mogu razviti, testirati i provesti u bliskoj interakciji s političkim i regulatornim programima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na pružanje dodatne transparentne financijske potpore za istraživanja, inovacije i osposobljavanje, kao što je to bio slučaj u okviru strategija pametne specijalizacije, u kojem je Europski fond za regionalni razvoj sufinancirao potporu u područjima kao što su pogonski sklopovi ili inteligentni prometni sustavi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća da će europsko financiranje tijekom sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021. –2027. biti od ključne važnosti za dovršenje prekograničnih infrastruktura i uklanjanje uskih grla duž osnovnih koridora transeuropske prometne mreže (TEN-T) i primjećuje da financiranje infrastrukture potiče privatna i javna ulaganja u visokokvalitetne i održive prometne usluge i tehnologije; stoga poziva da se u okviru sljedećeg VFO-a stave na raspolaganje sredstva kako bi se potaknuo brz razvoj i implementacija sustava, usluga i digitalnih rješenja za promet u budućnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da bi trebalo smanjiti financijske prepreke i pojednostavniti pristup financiranju, s obzirom na to da troškovi birokracije i administrativni troškovi imaju proporcionalno veći utjecaj na mala i srednja poduzeća zbog pomanjkanja vještina i kapaciteta; poziva Komisiju da prati jesu li javni natječaji država članica koji se odnose na pametnu prometnu infrastrukturu u skladu s odredbama o olakšavanju pristupa malim i srednjim poduzećima iz Direktive 2014/24/EU o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da Europa mora poboljšati inovacijski ekosustav u rasponu od osnovnih tehnoloških istraživanja do istraživanja novih usluga i poslovnih modela koji dovode do socijalnih inovacija (jednom kad se postigne široka primjena na tržištu); naglašava da bi javna potpora za inovacijski ekosustav trebala biti usmjerena na tržišne nedostatke u pogledu istraživanja i inovacija, kao i na politike koje pogoduju inovacijama, omogućavanje europske normizacije i regulacije te financijske instrumente za poticanje ulaganja privatnog sektora u inovacije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | napominje da će istraživanja na razini EU-a, prije svega u sklopu programa Obzor 2020., biti od ključne važnosti za postizanje rezultata, što je vidljivo iz javno-privatnih partnerstava, kao što su Zajedničko poduzeće za gorivne ćelije i vodik i Europska inicijativa za zelena vozila, te poziva na posebno javno-privatno partnerstvo za povezanu i automatiziranu vožnju; podupire rad Komisije na osnivanju europskog saveza za baterije te poziva na dodatnu financijsku potporu za razvoj održivih akumulatora te proizvodnju i recikliranje akumulatorskih ćelija u EU-u za buduća vozila s niskom ili nultom stopom emisija te na primjenu globalnog pristupa utemeljenog na pravednoj trgovini pri uvozu materijala kao što su litij i kobalt, s obzirom na to da će napredak tih tehnologija imati ključnu ulogu u budućnosti održive mobilnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da je važno predvidjeti strategije gospodarskog i industrijskog razvoja koje će biti usklađene sa zacrtanim ciljevima, kao što je sve snažnije poticanje proizvodnje i upotrebe vozila s niskom razinom emisija, te pritom predvidjeti resurse za postizanje tih ciljeva, i to u smislu infrastrukture i komponenti povezanih s upotrebom poput akumulatora, na što bi Komisija i države članice također trebale obratiti posebnu pozornost kako bi izradile strategije za europsku proizvodnju akumulatora; naglašava da su poticaji za proizvođače i uvođenje na tržište važni kako bi se smanjili troškovi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja činjenicu da je i Komisija uspostavila vezu s kružnim gospodarstvom s posebnim naglaskom na rijetkim materijalima i akumulatorima; u tom smislu potiče Komisiju da dodatno ocijeni utjecaj proizvodnje akumulatora i njihova recikliranja na okoliš da bi se dobila prava slika utjecaja koji na okoliš imaju električna vozila s napajanjem na akumulator kako bi se olakšala usporedba cjeloživotne održivosti različitih pogonskih sustava; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava potencijalne koristi ponovne upotrebe akumulatora iz vozila, na primjer u pametnim mrežama i pametnim rješenjima za skladištenje u kućanstvima, te poziva Komisiju i države članice da programima financiranja podupru istraživanja i pilot-projekte u tom području; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podržava veće korištenje digitalnih tehnologija u provedbi načela „onečišćivač plaća”poput elektroničke naplate cestarine i prodaje karata na temelju ekološke učinkovitosti vozila; pozdravlja smjernice Komisije za gradove o reguliranju pristupa vozila gradovima; međutim, ističe da je na europskoj razini potrebno učiniti više kako bi se izbjegla fragmentacija jedinstvenog prometnog područja; u tom kontekstu naglašava važnost financiranja projekata prometne infrastrukture i znatnih ulaganja u goriva s niskom razinom emisije ugljika koja su najpogodnija za okoliš kako bi se promicala transformacija prometnog sustava i osigurala integracija energetskih i prijevoznih objekata kao način za ubrzanje prijelaza na održiviju mješavinu goriva; smatra da bi svrsishodnost za ostvarivanje klimatskih ciljeva trebala biti jedno od mjerila za prihvatljivost projekata kad je riječ o financijskim sredstvima EU-a za promet; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponovno ističe obveze u vezi s borbom protiv klimatskih promjena koje je EU preuzeo u okviru Pariškog sporazuma, Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. i klimatskog i energetskog okvira za 2030. godinu; pozdravlja već usvojene mjere kao što su prijelaz na Globalno usklađen ispitni postupak za laka vozila (WLTP) te paketi o stvarnim emisijama tijekom vožnje (RDE) kojima se želi smanjiti raskorak između deklariranih ciljeva dekarbonizacije i stvarnih razina emisija na cestama; traži od Komisije da prati učinkovitost tih mjera i da po potrebi predloži daljnja poboljšanja; smatra da je postupak testiranja emisija u Globalno usklađenom ispitnom postupku za laka vozila korak u pravom smjeru kad je riječ o mjerenju potrošnje goriva i emisija CO2 osobnih automobila; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da je davanje informacija potrošačima o putničkim vozilima od ključne važnosti za ubrzavanje dekarbonizacije u prometu te stoga poziva na to da informacije o emisijama i potrošnji goriva vozila, uključujući standardizirane, vidljive i jasne oznake vozila, budu bolje, pouzdanije i dostupnije kako bi se potrošačima omogućilo da donesu informirane odluke i promiču promjene u ponašanju poduzeća i privatnih osoba te kako bi se poticala čišća mobilnost; ističe da će točnije informacije javnim tijelima država članica, regija i gradova olakšati i omogućiti upotrebu postupaka „zelene”javne nabave; pozdravlja Preporuku Komisije (EU) 2017/948 (10) te istodobno poziva Komisiju da razmotri reviziju Direktive o označivanju vozila 1999/94/EZ (11); |
| --- | --- |

30.

| 31. | prima na znanje postojeće financijske i nefinancijske prepreke s kojima se potrošači suočavaju pri kupovini vozila s niskom razinom emisija; podsjeća da prihvaćanje goriva s niskom razinom emisija od strane krajnjih korisnika snažno ovisi o raspoloživosti i dostupnosti sveobuhvatne i prekogranične infrastrukture; s tim u vezi pozdravlja postojeće privatne i javne inicijative za roaming među operatorima infrastrukture za punjenje; poziva Komisiju i države članice da poduzmu sve potrebne korake za olakšavanje roaminga i dostupnost infrastrukture za punjenje u Europi; poziva Komisiju da pruži veću podršku državama članicama u naporima koje ulažu u širenje svoje infrastrukture za alternativna goriva kako bi se što prije postigla osnovna pokrivenost diljem EU-a; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da je potrebno stvoriti poticaje za korištenje goriva niskom razinom emisija i razvoj kompatibilnih vozila kako bi se ubrzao prodor tih goriva na tržište te u potpunosti iskoristile njihove prednosti za okoliš; međutim, ponavlja da će za ispunjenje obveza iz Pariškog sporazuma emisije stakleničkih plinova koje nastaju u prometu do sredine stoljeća morati pokazati jasnu tendenciju prema nultoj stopi; ističe da se europski sektor cestovnog prometa ne može preobraziti u ekološki i gospodarsko održiv sektor daljnjim ustrajanjem na jednom tehnološkom pristupu za sve i da je stoga potreban zaokret prema istinski tehnološki neutralnoj ocjeni sustava vožnje u vezi s razvojem budućih vozila koji će odgovarati različitim potrebama za mobilnošću; naglašava da su potrebni višesektorski napori za ubrzanje ulaganja u infrastrukturu za goriva s niskom razinom emisija, što je preduvjet za veću primjenu i upotrebu vozila na alternativni pogon; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da se u Direktivi o čistim vozilima (12) za ostvarivanje njezina punog potencijala mora voditi računa o potrebama i raspoloživim resursima općina i regionalnih tijela, osobito u pogledu složenosti i administrativnog opterećenja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja obvezu Komisije da do 2. svibnja 2018. predstavi zakonodavni prijedlog za emisije CO2 i standarde potrošnje goriva za teška vozila koji bi trebali biti ambiciozni, realistični i temeljeni na podacima prikupljenima s pomoću Alata za izračun potrošnje energije vozila (VECTO) da bi zakonodavstvo o teškim vozilima bilo usklađeno; naglašava da alat VECTO treba brzo i redovito ažurirati kako bi se u obzir uzele nove tehnologije za pravovremeno poboljšanje učinkovitosti vozila; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da ambicije koje se odnose na ciljeve u vezi s CO2 za teška vozila moraju biti u skladu s budućim ambicijama da se smanje emisije onečišćivača, na primjer u okviru standarda Euro 7, te sa zahtjevima iz Direktive (EU) 2015/719 o masi i dimenzijama (13); |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća na zastrašujuće eksperimente s izlaganjem ljudi i majmuna ispušnim plinovima koje je provodila Europska skupina za istraživanja o okolišu i zdravlju u sektoru prometa (EUTG), koju financiraju najveća automobilska poduzeća; podsjeća da to nije prvi skandal automobilske industrije te vrste; poziva da sva istraživanja na kojima se temelji politika EU-a budu potpuno neovisna od automobilske industrije, što obuhvaća i financiranje i podugovaranje; |
| --- | --- |

36.

Tranzicija u sektoru prometa koja odgovara svim korisnicima

| 37. | ističe da za osiguranje neometanog prometa glavni dugoročni cilj mora biti povezivost između autonomnih vozila, između vozila i infrastrukture te vozila, bicikala i pješaka te unutar same mreže; stoga poziva Komisiju da riješi probleme povezane s upravljanjem podacima i njihovom uporabom, s naglaskom na zaštiti podataka, te da procijeni sve planirane aplikacije u okviru tehnologije za računalno potpomognut dizajn koje uključuju visoku razinu autonomije i pružanje usluga s dodanom vrijednošću; naglašava da je potrebno razviti telekomunikacijsku i satelitsku infrastrukturu za bolje pozicioniranje i komunikacijske usluge između vozila i infrastrukture te poziva Komisiju da utvrdi gdje i do kada postojeću prometnu infrastrukturu treba uskladiti sa standardima pametne prometne infrastrukture; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da će za autonomnu vožnju i čista vozila biti potrebno integrirano planiranje i ulaganje u infrastrukturu kako bi se ceste opremile potrebnom telekomunikacijskom infrastrukturom i infrastrukturom za punjenje, primjerice za električne automobile, te pružili visokokvalitetni podaci o cestama, na primjer za digitalne karte visoke rezolucije, te u potpunosti interoperabilnu opremu u vozilu; poziva Komisiju i države članice da povećaju ulaganja kako bi se financirala inovativna i održiva modernizacija prometne infrastrukture; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podsjeća Komisiju da se, kako bi se postigla odgovarajuća povezivost prijevoza i pravilno upravljanje sigurnošću, signalizacijom, automatizacijom i digitalnim funkcijama za potrošače te sigurno upravljanje podacima, mora što prije osigurati potpuna pokrivenost koridora mreže TEN-T za željeznički i cestovni promet te promet unutarnjim plovnim putovima tehnologijom 5G; poziva na razvoj projekata pametnih autocesta i uspostavu inteligentnih prometnih koridora; smatra da bi glavne prometnice trebale biti opremljene optičkim i bežičnim instalacijama te baznim stanicama 5G; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća na to da bi glavni cilj trebao biti nulti broj žrtava na europskim cestama te naglašava da je potrebno omogućiti sigurno supostojanje starih i novih načina prijevoza pri čemu bi se obaveznom ugradnjom određenih sustava za pomoć u vožnji i osiguravanjem odgovarajuće infrastrukture olakšao taj prijelaz; poziva Komisiju da pripremi detaljnu i tehnološki neutralnu procjenu posljedica za sigurnost korištenja automatiziranih sustava u prometu na temelju sveobuhvatnog pristupa analizi posljedica za sigurnost u svim intermodalnim prometnim sustavima; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe da još nisu ostvareni ciljevi u pogledu smanjenja broja smrtnih slučajeva i teških ozljeda u prometnim nesrećama, pa bi stoga u europskoj prometnoj politici naglasak trebao biti na njihovu ostvarivanju; ističe važnost odgovarajućih sigurnosnih propisa za povećanje sigurnosti sektora cestovnog prometa; podsjeća Komisiju i države članice da, kako bi se smanjio broj prometnih nesreća i žrtava na europskim cestama, u cijeloj Europskoj uniji treba zajamčiti odgovarajuće uvjete za parkiranje i odmor; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da je razvoj povezanih i automatiziranih automobila u velikoj mjeri potaknut tehnologijom; stoga poziva na istraživanje i priznavanje njihova socijalnog učinka te smatra da treba zajamčiti da uvođenje povezanih i automatiziranih vozila bude potpuno kompatibilno sa socijalnim, ljudskim i ekološkim vrijednostima i ciljevima; naglašava da u slučaju nesreće jednog automatiziranog vozila ili više njih mora biti jasno tko snosi odgovornost: poduzeće koje je proizvelo softver, proizvođač vozila, vozač ili osiguravajuće društvo. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da se te predstojeće promjene ne bi smjele provesti nauštrb socijalne uključenosti i povezivosti u državama članicama i područjima u kojima postoje nedostaci u pogledu mobilnosti; ističe potrebu da se iskorištavajući postojeću mrežnu infrastrukturu i buduće bitne inovacije nadogradi kapacitet mreže kako bi se omogućila dublja integracija digitalnih tehnologija i riješio problem velikih razlika u povezivosti između država članica te između urbanih i ruralnih te između središnjih i udaljenih područja, za što bi se trebao razviti cijeli niz rješenja prilagođenih kontekstu uz potporu javnog i privatnog sektora te na temelju njihove međusobne koordinacije; ističe da konvencionalni načini prijevoza kao što su autobusi i dalje imaju ključnu ulogu u udaljenim i planinskim područjima te se u tom procesu ne bi smjeli zanemariti; podsjeća na to da iskustvo iz više zemalja EU-a pokazuje da se strukturiranjem kolektivnog i javnog cestovnog prijevoza u sklopu ugovora za ispunjavanje obveze pružanja javnih usluga, koji objedinjuju profitabilne i neprofitabilne linije, mogu ostvariti optimalni rezultati za građane, javne financije i tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podsjeća na to da je potrebno dati prednost kolektivnim i sigurnijim načinima za prijevoz putnika i tereta u velikim prekograničnim koridorima i velegradskim područjima kako bi se smanjilo onečišćenje, prometne gužve i ljudske žrtve te zaštitilo zdravlje građana i sudionika u prometu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju i države članice da promiču planove za urbanu i ruralnu mobilnost koji su opravdani ciljevima javnog interesa i uključuju sve nove načine prijevoza, koji osim poticanja turizma podržavaju uvođenje sustava multimodalnog prijevoza za putnike i poboljšavaju mobilnost i kvalitetu usluga za građane, među ostalim za starije i građane s invaliditetom, omogućuju im alternative i internalizaciju ili smanjenje troškova za zdravstvenu zaštitu i zaštitu okoliša za gradove; napominje da bi se takvim planovima trebalo poticati uključivanje, sudjelovanje i zapošljavanje građana koji žive u udaljenim područjima kako bi se suzbila prijetnja od depopulacije ruralnih područja, poboljšala dostupnost i komunikacija s perifernim područjima i prekograničnim regijama; naglašava da se ruralna mobilnost suštinski razlikuje od urbane mobilnosti ne samo zbog udaljenosti i dostupnosti javnog prijevoza, već i po svojim okolišnim i gospodarskim faktorima kao što su niži pritisak emisija onečišćivača na okoliš, niži prosječni dohodak i više prepreke za ulaganja u infrastrukturu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | napominje da pouke iz prethodnih i postojećih projekata, kao što su program rada u području prometa, Instrument za povezivanje Europe i održiva zajednička mobilnost povezana s javnim prijevozom u europskim ruralnim područjima (SMARTA), pružaju elemente za osnivanje pametnih sela, što obuhvaća učinkovitiju i pametniju logistiku od vrata do vrata, inovativne koncepte mobilnosti kao usluge (MaaS), pametnu prometnu infrastrukturu sljedeće generacije, povezan i automatiziran promet te pametnu urbanu mobilnost (prijevoz u gradove i iz njih); |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava da se mobilnost sve više smatra uslugom pa bi stoga trebalo omogućiti veći neometani multimodalni prekogranični prijevoz od vrata do vrata te, slijedom toga, poziva države članice da na raspolaganje stave multimodalne informacije o putovanju i usluge rezervacije s informacijama u stvarnom vremenu, a Komisiju poziva da do kraja 2018. podnese zakonodavni prijedlog o pravima putnika u multimodalnom prijevozu; smatra da bi nove prometne usluge, na primjer za plaćanje naknada za ceste, trebalo smatrati načinima putovanja koji su barem jednako dobri kao privatna motorna vozila, ako ne i bolji od njih, te da se njihovo uvođenje ne bi smjelo usporavati zakonodavnim preprekama; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da promiče najbolje postojeće regulatorne prakse na nacionalnoj i lokalnoj razini kojima se integriraju novi i tradicionalni oblici mobilnosti, podupire izbor potrošača stavljajući im na raspolaganje informacije o multimodalnosti i uslugama izdavanja karata, potičući upotrebu javnog prijevoza umjesto osobnog automobila i podupirući ponude koje proizlaze iz prometnih inicijativa u okviru ekonomije suradnje, kojima se daje poticaj i potrebna potpora za poticanje održivog turizma te prirodne i kulturne baštine, osobito u korist malih i srednjih poduzeća te s naglaskom na državama članicama i područjima u kojima postoje nedostaci u pogledu mobilnosti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ponavlja da je putovanje jedan od sektora najviše pogođenih digitalizacijom te da novo i utjecajnije digitalno okružje potiče potrošače da preuzmu aktivniju ulogu dok istražuju, kupuju, rezerviraju i plaćaju svoja putovanja; naglašava da je potrebno poštovati postojeća pravila kojima se jamče transparentnost i neutralnost kako bi potrošači mogli donijeti informirane odluke na temelju pouzdanih informacija; |
| --- | --- |

49.

| 50. | upućuje na važnost usmjeravanja mobilnosti; smatra važnim da se ljude potiče na usvajanje održivih navika kad je riječ o mobilnosti s pomoću ekonomskih poticaja i podizanjem razine osviještenosti o utjecajima na okoliš pojedinačnih načina prijevoza te koordiniranjem i razvojem prometnih usluga s niskom razinom emisija ugljika poput javnog prijevoza i uspostavom ili poboljšanjem infrastrukture za meku mobilnost (hodanje, vožnja bicikla itd.) kako bi se ljudima dala alternativa cestovnom prijevozu; ističe da je potrebno financirati projekte za poboljšanje lokalne i regionalne mobilnosti s niskom razinom emisija ugljika, kao što je sustav gradskih bicikala; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju da promiče učinkovitu i zelenu logistiku radi pružanja boljeg odgovora na predviđeno povećanje potražnje u pogledu prijevoza tereta boljom optimizacijom kapaciteta utovara kamiona te da smanji broj praznih ili djelomično natovarenih kamiona; poziva Komisiju da ojača napore za povećanje multimodalnog prijelaza i potiče multimodalne platforme za koordinaciju potražnje za prijevozom te poziva države članice da u cijeloj Europi standardno koriste elektroničke prijevozne isprave za prijevoz tereta radi smanjenja birokracije i administrativnog opterećenja te povećanja učinkovitosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe da vožnja u konvoju i upotreba dugih kamiona može imati velik doprinos u povećanju učinkovitosti i uštedi na gorivu u cestovnom prijevozu tereta te stoga poziva Komisiju i države članice da ostvare ciljeve Deklaracije iz Amsterdama i uvedu poticaje za veću upotrebu dugih kamiona; |
| --- | --- |

52.

| 53. | potiče Komisiju da podrži inicijative kojima se doprinosi smanjenju i izbjegavanju gužvi na cestama bez prenošenja obujma prijevoza na alternativne cestovne dionice, kao što su primjeri najboljih praksi u pogledu naplate „naknade zbog zagušenja”kao i uspješne mjere za modalni prijelaz; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da provede temeljitu procjenu pitanja povezanih s privatnošću podataka i odgovornošću, a koja bi se mogla pojaviti tijekom razvoja automatiziranih automobila; |
| --- | --- |

54.

| 55. | upućuje na potencijal modela ekonomije suradnje za poboljšanje učinkovitosti prometnog sustava i smanjenje neželjenih vanjskih učinaka prometa kao što su zagušenja i emisije; u pogledu načela supsidijarnosti poziva nadležna tijela da razmotre potpunu integraciju istinski kolaborativnih usluga prijevoza u konvencionalni prometni sustav kako bi se potaklo stvaranje cjelovitih i potpuno funkcionalnih prometnih lanaca te pružili novi oblici održive mobilnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe da su u kontekstu ekonomije suradnje najhitnija pitanja povezana sa zaštitom potrošača, raspodjelom odgovornosti, oporezivanjem, sustavima osiguranja, socijalnom zaštitom radnika (zaposlenih ili samozaposlenih) i zaštitom podataka te očekuje poduzimanje regulatornih mjera u tim područjima; poziva Komisiju i države članice da zajamče da ekonomija suradnje neće dovesti do nepoštenog tržišnog natjecanja, socijalnog i fiskalnog dampinga i da neće zamijeniti regulirani javni prijevoz; |
| --- | --- |

56.

| 57. | smatra da je u svjetlu presude Suda Europske unije od 20. prosinca 2017. u predmetu C-434/15 (14) potrebno jasno razgraničiti obično posredovanje na internetskim platformama od pružanja usluga prijevoza; smatra da usluga nije usluga informacijskog društva onda kad njezina djelatnost pretežno obuhvaća pružanje profesionalnih usluga i, u svakom slučaju, kad se u okviru tehnološke platforme izravno ili neizravno određuju cijene, količina ili kvaliteta pruženih usluga; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva države članice da poduzmu mjere za smanjenje rizika i mogućnosti izbjegavanja poreza u vezi s uslugama ekonomije suradnje te da insistiraju na tome da se porezi naplaćuju tamo gdje se stvara dobitak i gdje se te usluge pružaju; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  SL L 282, 19.10.2016., str. 1.

(2)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(3)  SL C 81, 2.3.2018., str. 195.

(4)  SL C 345, 13.10.2017., str. 52.

(5)  SL C 184 E, 8.7.2010., str. 50.

(6)  SL C 468, 15.12.2016., str. 57.

(7)  SL C 265, 11.8.2017., str. 2.

(8)  SL C 316, 22.9.2017., str. 155.

(9)  Promet u EU-u u brojkama: Statistička knjižica 2015., Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2015.

(10)  SL L 142, 2.6.2017., str. 100.

(11)  SL L 12, 18.1.2000., str. 16.

(12)  SL L 120, 15.5.2009., str. 5.

(13)  SL L 115, 6.5.2015., str. 1.

(14)  Presuda Suda (Veliko vijeće) od 20. prosinca 2017., Asociación Profesional Elite Taxi / Uber Systems Spain, SL, C-434/15, ECLI:EU:C:2017:981.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/183 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/183

---

P8_TA(2018)0356

Provedba Uredbe o sredstvima za zaštitu bilja

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o sredstvima za zaštitu bilja (2017/2128(INI))

(2019/C 433/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. veljače 2017. o pesticidima niskog rizika biološkog podrijetla (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. veljače 2017. o pesticidima niskog rizika biološkog podrijetla (5),

| — | uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana od 18. veljače 2016. u predmetu 12/2013/MDC o praksama Komisije u pogledu odobravanja i stavljanja na tržište sredstava za zaštitu bilja (pesticida) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana od 18. veljače 2016. u predmetu 12/2013/MDC o praksama Komisije u pogledu odobravanja i stavljanja na tržište sredstava za zaštitu bilja (pesticida) (6),

| — | uzimajući u obzir Ocjenu provedbe na europskoj razini Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i i njezinih relevantnih priloga, koju je u travnju 2018. objavila Europska služba za parlamentarna istraživanja (DG EPRS) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ocjenu provedbe na europskoj razini Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i i njezinih relevantnih priloga, koju je u travnju 2018. objavila Europska služba za parlamentarna istraživanja (DG EPRS) (7),

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 23. studenoga 2016. u predmetima C-673/13 P Komisija protiv Stichting Greenpeace Nederland i PAN Europe te C-442/14 Bayer CropScience i Stichting De Bijenstichting protiv College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 23. studenoga 2016. u predmetima C-673/13 P Komisija protiv Stichting Greenpeace Nederland i PAN Europe te C-442/14 Bayer CropScience i Stichting De Bijenstichting protiv College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 11. travnja 2018. o transparentnosti i održivosti EU-ove procjene rizika u prehrambenom lancu, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 178/2002 [o općim propisima o hrani], Direktive 2001/18/EZ [o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama], Uredbe (EZ) br. 1829/2003 [o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje], Uredbe (EZ) br. 1831/2003 [o dodacima hrani za životinje], Uredbe (EZ) br. 2065/2003 [o aromama dima], Uredbe (EZ) br. 1935/2004 [o materijalima koji dolaze u dodir s hranom], Uredbe (EZ) br. 1331/2008 [o zajedničkom postupku odobravanja prehrambenih aditiva, prehrambenih enzima i prehrambenih aroma], Uredbe (EZ) br. 1107/2009 [o proizvodima za zaštitu bilja] i Uredbe (EU) br. 2015/2283 [o novoj hrani] (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 11. travnja 2018. o transparentnosti i održivosti EU-ove procjene rizika u prehrambenom lancu, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 178/2002 [o općim propisima o hrani], Direktive 2001/18/EZ [o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama], Uredbe (EZ) br. 1829/2003 [o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje], Uredbe (EZ) br. 1831/2003 [o dodacima hrani za životinje], Uredbe (EZ) br. 2065/2003 [o aromama dima], Uredbe (EZ) br. 1935/2004 [o materijalima koji dolaze u dodir s hranom], Uredbe (EZ) br. 1331/2008 [o zajedničkom postupku odobravanja prehrambenih aditiva, prehrambenih enzima i prehrambenih aroma], Uredbe (EZ) br. 1107/2009 [o proizvodima za zaštitu bilja] i Uredbe (EU) br. 2015/2283 [o novoj hrani] (8),

| — | uzimajući u obzir rad Posebnog odbora Europskog parlamenta za postupak Unije za odobravanje pesticida (PEST), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Posebnog odbora Europskog parlamenta za postupak Unije za odobravanje pesticida (PEST),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0268/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0268/2018),

| A. | budući da je evaluacijom provedbe Uredbe (EZ) br. 1107/2009 (dalje u tekstu „Uredba”) otkriveno da se ciljevi zaštite zdravlja ljudi i životinja te okoliša ne postižu u potpunosti i da postoji prostor za poboljšanja kako bi se postigli svi ciljevi Uredbe; |
| --- | --- |

A.

budući da je evaluacijom provedbe Uredbe (EZ) br. 1107/2009 (dalje u tekstu „Uredba”) otkriveno da se ciljevi zaštite zdravlja ljudi i životinja te okoliša ne postižu u potpunosti i da postoji prostor za poboljšanja kako bi se postigli svi ciljevi Uredbe;

| B. | budući da bi se ocjena provedbe Uredbe trebala razmatrati u vezi sa širom politikom EU-a koja se odnosi na pesticide, uključujući pravila utvrđena u Direktivi 2009/128/EZ [Direktiva o održivoj upotrebi pesticida], Uredbi (EU) br. 528/2012 [Uredba o biocidima], Uredbi (EZ) br. 396/2005 [Uredba o maksimalnim razinama ostataka pesticida] i Uredbi (EZ) br. 178/2002 [Uredba o općim propisima o hrani]; |
| --- | --- |

B.

budući da bi se ocjena provedbe Uredbe trebala razmatrati u vezi sa širom politikom EU-a koja se odnosi na pesticide, uključujući pravila utvrđena u Direktivi 2009/128/EZ [Direktiva o održivoj upotrebi pesticida], Uredbi (EU) br. 528/2012 [Uredba o biocidima], Uredbi (EZ) br. 396/2005 [Uredba o maksimalnim razinama ostataka pesticida] i Uredbi (EZ) br. 178/2002 [Uredba o općim propisima o hrani];

| C. | budući da se provedba Uredbe nije pokazala zadovoljavajućom i da bi trebala biti usklađena sa srodnim politikama EU-a, uključujući politike u vezi s pesticidima; |
| --- | --- |

C.

budući da se provedba Uredbe nije pokazala zadovoljavajućom i da bi trebala biti usklađena sa srodnim politikama EU-a, uključujući politike u vezi s pesticidima;

| D. | budući da raspoloživi dokazi pokazuju da praktična provedba triju glavnih instrumenata Uredbe – odobravanja tvari, odobravanja sredstava za zaštitu bilja i provedba regulatornih odluka – pokazuje prostor za poboljšanje i ne osigurava potpuno postizanje ciljeva te Uredbe; |
| --- | --- |

D.

budući da raspoloživi dokazi pokazuju da praktična provedba triju glavnih instrumenata Uredbe – odobravanja tvari, odobravanja sredstava za zaštitu bilja i provedba regulatornih odluka – pokazuje prostor za poboljšanje i ne osigurava potpuno postizanje ciljeva te Uredbe;

| E. | budući da Komisija određene odredbe Uredbe nije uopće primjenjivala, osobito članak 24. o odobravanju safenera i sinergista i članak 27. o popisu neprihvatljivih koformulanata; |
| --- | --- |

E.

budući da Komisija određene odredbe Uredbe nije uopće primjenjivala, osobito članak 24. o odobravanju safenera i sinergista i članak 27. o popisu neprihvatljivih koformulanata;

| F. | budući da primjena drugih ključnih odredbi kao što je odredba o primjeni isključujućih kriterija za aktivne tvari koje djeluju kao endokrini disruptori uvelike kasni zbog nezakonitog ponašanja Komisije; |
| --- | --- |

F.

budući da primjena drugih ključnih odredbi kao što je odredba o primjeni isključujućih kriterija za aktivne tvari koje djeluju kao endokrini disruptori uvelike kasni zbog nezakonitog ponašanja Komisije;

| G. | budući da su dionici zabrinuti zbog pristupa evaluaciji, koji je utvrđen zakonom, posebno kada je riječ o tome tko bi trebao dostaviti znanstvene studije i dokaze za evaluacije aktivnih tvari i primjeni pristupa temeljenog na opasnosti tijekom tih evaluacija; |
| --- | --- |

G.

budući da su dionici zabrinuti zbog pristupa evaluaciji, koji je utvrđen zakonom, posebno kada je riječ o tome tko bi trebao dostaviti znanstvene studije i dokaze za evaluacije aktivnih tvari i primjeni pristupa temeljenog na opasnosti tijekom tih evaluacija;

| H. | budući da teret dokazivanja i dalje treba snositi podnositelj zahtjeva, kako bi se osiguralo da se javni novac ne troši na studije koje bi eventualno mogle biti korisne privatnim interesima; budući da se u isto vrijeme u svakom koraku postupka odobravanja mora osigurati transparentnost potpuno usklađena s pravima intelektualnog vlasništva i da se pritom treba osigurati da se dobra laboratorijska načela sustavno poštuju u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

H.

budući da teret dokazivanja i dalje treba snositi podnositelj zahtjeva, kako bi se osiguralo da se javni novac ne troši na studije koje bi eventualno mogle biti korisne privatnim interesima; budući da se u isto vrijeme u svakom koraku postupka odobravanja mora osigurati transparentnost potpuno usklađena s pravima intelektualnog vlasništva i da se pritom treba osigurati da se dobra laboratorijska načela sustavno poštuju u cijeloj Uniji;

| I. | budući da postoji zabrinutost u vezi s praktičnom provedbom utvrđenog pristupa evaluaciji; budući da konkretno postoje veće poteškoće s nepotpunom usklađenošću zahtjeva u vezi s podacima i metoda koje se upotrebljavaju, a te poteškoće mogu ometati postupak ocjene; |
| --- | --- |

I.

budući da postoji zabrinutost u vezi s praktičnom provedbom utvrđenog pristupa evaluaciji; budući da konkretno postoje veće poteškoće s nepotpunom usklađenošću zahtjeva u vezi s podacima i metoda koje se upotrebljavaju, a te poteškoće mogu ometati postupak ocjene;

| J. | budući da je utvrđeno da je ponašanje nacionalnih nadležnih tijela glavni faktor koji utječe na ocjenjivanje aktivnih tvari; budući da postoje znatne razlike među državama članicama u pogledu dostupnog stručnog znanja i osoblja; budući da se Uredba i relevantni popratni pravni zahtjevi ne provode ujednačeno u državama članicama i da to ima značajne posljedice za zdravlje i okoliš; |
| --- | --- |

J.

budući da je utvrđeno da je ponašanje nacionalnih nadležnih tijela glavni faktor koji utječe na ocjenjivanje aktivnih tvari; budući da postoje znatne razlike među državama članicama u pogledu dostupnog stručnog znanja i osoblja; budući da se Uredba i relevantni popratni pravni zahtjevi ne provode ujednačeno u državama članicama i da to ima značajne posljedice za zdravlje i okoliš;

| K. | budući da bi se transparentnost u svim fazama postupka odobrenja trebala povećati, a veća transparentnost bi mogla povećati povjerenje javnosti u sustav kojim se reguliraju proizvodi za zaštitu bilja; budući da ni transparentnost aktivnosti vezanih uz odobravanje od strane nadležnih tijela u mnogim slučajevima nije zadovoljavajuća; budući da je Komisija predložila izmjene Uredbe o općim propisima o hrani s ciljem rješavanja pitanja u vezi s podacima i dokazima pribavljenima tijekom postupka ocjenjivanja i povećati transparentnost; |
| --- | --- |

K.

budući da bi se transparentnost u svim fazama postupka odobrenja trebala povećati, a veća transparentnost bi mogla povećati povjerenje javnosti u sustav kojim se reguliraju proizvodi za zaštitu bilja; budući da ni transparentnost aktivnosti vezanih uz odobravanje od strane nadležnih tijela u mnogim slučajevima nije zadovoljavajuća; budući da je Komisija predložila izmjene Uredbe o općim propisima o hrani s ciljem rješavanja pitanja u vezi s podacima i dokazima pribavljenima tijekom postupka ocjenjivanja i povećati transparentnost;

| L. | budući da kod odobravanja sredstava za zaštitu bilja, koja se isključivo odvijaju na nacionalnoj razini, često dolazi do kašnjenja u odlukama u vezi s upravljanjem rizikom; budući da se zbog toga u nekim slučajevima povećava broj odobrenja koje države članice dodjeljuju u skladu s odstupanjem, koristeći se člankom 53. Uredbe; budući postoje slučajevi u kojima se takva odstupanja koriste protivno prvobitnoj namjeri zakonodavca; |
| --- | --- |

L.

budući da kod odobravanja sredstava za zaštitu bilja, koja se isključivo odvijaju na nacionalnoj razini, često dolazi do kašnjenja u odlukama u vezi s upravljanjem rizikom; budući da se zbog toga u nekim slučajevima povećava broj odobrenja koje države članice dodjeljuju u skladu s odstupanjem, koristeći se člankom 53. Uredbe; budući postoje slučajevi u kojima se takva odstupanja koriste protivno prvobitnoj namjeri zakonodavca;

| M. | budući da se Uredbom uvodi odredba da je integrirana zaštita bilja trebala postati dijelom propisanih zahtjeva za upravljanje prema pravilima o višestrukoj sukladnosti zajedničke poljoprivredne politike; budući da se to tek treba dogoditi; |
| --- | --- |

M.

budući da se Uredbom uvodi odredba da je integrirana zaštita bilja trebala postati dijelom propisanih zahtjeva za upravljanje prema pravilima o višestrukoj sukladnosti zajedničke poljoprivredne politike; budući da se to tek treba dogoditi;

| N. | budući da raspoloživi dokazi upućuju na to da se ovom konkretnom Uredbom na razini EU-a doprinosi nacionalnim naporima i aktivnostima te se povećava njihova vrijednost; |
| --- | --- |

N.

budući da raspoloživi dokazi upućuju na to da se ovom konkretnom Uredbom na razini EU-a doprinosi nacionalnim naporima i aktivnostima te se povećava njihova vrijednost;

| O. | budući da se ozbiljna razmatranja o alternativnim rješenjima često pojave tek nakon promjene zakonodavnih odredbi, budući da, primjerice u slučaju produženja zabrana za neonikotinoide, u posljednjoj ocjeni (30. svibnja 2018.) (9) stoji da postoje dostupne nekemijske alternative za 78 % slučajeva u kojima se koriste neonikotinoidi; |
| --- | --- |

O.

budući da se ozbiljna razmatranja o alternativnim rješenjima često pojave tek nakon promjene zakonodavnih odredbi, budući da, primjerice u slučaju produženja zabrana za neonikotinoide, u posljednjoj ocjeni (30. svibnja 2018.) (9) stoji da postoje dostupne nekemijske alternative za 78 % slučajeva u kojima se koriste neonikotinoidi;

| P. | budući da od 31. svibnja 2016. nije podnesen niti jedan novi zahtjev za odobravanje aktivne tvari; budući da su važni inovacija i razvoj novih proizvoda, osobito proizvoda niskog rizika; |
| --- | --- |

P.

budući da od 31. svibnja 2016. nije podnesen niti jedan novi zahtjev za odobravanje aktivne tvari; budući da su važni inovacija i razvoj novih proizvoda, osobito proizvoda niskog rizika;

| Q. | budući da je dostupnost krivotvorenih pesticida na tržištu razlog za ozbiljnu zabrinutost; budući da krivotvoreni pesticidi mogu biti štetni za okoliš i ugroziti djelotvornost ove Uredbe; |
| --- | --- |

Q.

budući da je dostupnost krivotvorenih pesticida na tržištu razlog za ozbiljnu zabrinutost; budući da krivotvoreni pesticidi mogu biti štetni za okoliš i ugroziti djelotvornost ove Uredbe;

Glavni zaključci

| 1. | smatra da je EU prikladna razina na kojoj se i dalje trebaju donositi regulatorne mjere u vezi s pesticidima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da mjere za zaštitu okoliša namijenjene za sprečavanje, ograničavanje i obuzdavanje širenja patogena i štetnika trebaju i dalje biti u središtu svih trenutačnih i budućih radnji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je donošenje i provedba Uredbe važan korak naprijed kad je riječ o stavu prema sredstvima za zaštitu bilja u EU-u u odnosu na prethodna razdoblja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti ulozi malih i srednjih poduzeća (MSP) u razvoju novih proizvoda jer MSP-ovi često nemaju značajne resurse koji su potrebni za postupak razvoja i odobravanja novih tvari; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zabrinut je zbog činjenice da se Uredba ne provodi učinkovito i da se zbog toga njezini ciljevi koji se odnose na poljoprivrednu proizvodnju i inovacije ne ostvaruju u praksi; ističe činjenicu da se, dijelom i zbog niske razine inovacija, smanjuje broj aktivnih tvari koje se koriste u pesticidima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da postoji velika potreba za integriranim pristupom te da Uredba (EZ) br. 1185/2009 o statističkim podacima o pesticidima (10) treba biti dio procjene i da se rezultati iste trebaju upotrijebiti za smanjenje količina, čime se smanjuju rizici i njihov negativni učinak na zdravlje i okoliš; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da ciljevi i instrumenti Uredbe i njezina provedba nisu uvijek dovoljno usklađeni s politikama EU-a u području poljoprivrede, zdravlja, dobrobiti životinja, sigurnosti hrane, kvalitete vode, klimatskih promjena, održivog korištenja pesticida te najviših razina ostataka pesticida u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zabrinut je zbog provedbe Uredbe, u pogledu korištenja životinja u ispitivanjima za utvrđivanje opasnosti i procjenama rizika, koja nije u skladu s načelom zamjene, smanjenja i poboljšanja utvrđenim u Direktivi 2010/63/EU o pokusima na životinjama, kao i zbog toga što dvogodišnja bioanaliza karcinogenosti može dovesti do upitnih rezultata; (11) |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da je načelo opreznosti opće načelo EU-a utvrđeno u članku 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i da je cilj tog načela zajamčiti visoku razinu zaštite okoliša preventivnim donošenjem odluka; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra neprihvatljivom činjenicu da se unatoč članku 25. Uredbe još ne primjenjuju zahtjevi za odobravanje safenera i sinergista; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra neprihvatljivom činjenicu da još nije donesen popis neprihvatljivih koformulanata, osobito nakon zabrane polietoksiliranog lojeva amina u kombinaciji s glifosatom, koja je na površinu iznijela moguće negativne posljedice određenih koformulanata; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prima na znanje evaluaciju Uredbe (EZ) br. 1107/2009 koja je u tijeku, a koju provodi Komisija u okviru programa REFIT, i njezin planirani završetak do studenoga 2018.; vjeruje da će ti nalazi biti odgovarajuća osnova za raspravu suzakonodavaca o budućem razvoju Uredbe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zabrinut je zbog sve češće upotrebe i utvrđenih slučajeva zlouporabe hitnih odobrenja izdanih u skladu s člankom 53. u nekim državama članicama; napominje da se neke države članice u mnogo značajnijoj mjeri oslanjaju na članak 53. od drugih; prima na znanje tehničku pomoć Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) u skladu s člankom 53. stavkom 2. u preispitivanju korištenja hitnih odobrenja; prima na znanje rezultate istrage hitnih odobrenja za tri neonikotinoida koje je provela EFSA i koje su pokazale da neka hitna odobrenja nisu bila opravdana, dok su druga bila potrebna i unutar parametara utvrđenih u zakonodavstvu; smatra da je ključno da države članice dostave potrebne podatke koji će EFSA-i omogućiti da učinkovito obavlja svoje zadaće; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe važnost da se pri osmišljavanju politika uzima u obzir regulatorna znanost, da se proizvode provjerljivi i ponovljivi dokazi uz primjenu međunarodno dogovorenih načela, uključujući smjernice, dobru laboratorijsku praksu i istorazinska istraživanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zabrinut je zbog toga što nepotpuna usklađenost zahtjeva u vezi s podacima i ispitivanjima u nekim znanstvenim područjima dovodi do neučinkovitih metoda rada, nepovjerenja među nacionalnim tijelima te kašnjenja u postupku odobravanja, što može imati negativne učinke na zdravlje ljudi i životinja, okoliš i poljoprivrednu proizvodnju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | žali zbog ograničene javne dostupnosti informacija o postupku evaluacije i odobravanja, kao i zbog ograničenog pristupa informacijama; žali zbog toga što je razina transparentnosti država članica izvjestiteljica niska (u okviru postupka odobravanja), predlaže da se poboljša dostupnost i pristupačnost informacija za korisnike dok se nalaze u fazi za koju je nadležna EFSA te zbog toga što se čini da nema transparentnosti u fazi upravljanja rizikom i da tu činjenicu i dionici smatraju problematičnom; pozdravlja napore koje Europska agencija za kemikalije (ECHA) ulaže u povećanje transparentnosti i lakoće korištenja preko njezinih internetskih stranica i smatra da je to model koji bi se mogao ubuduće primjenjivati za jačanje transparentnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da vjerodostojnost sustava odobravanja sredstava za zaštitu bilja znatno ovisi o povjerenju javnosti u agencije EU-a koje daju znanstvena mišljenja koja su osnova za odobrenja i upravljanje rizicima; ističe da je transparentnost procesa znanstvene procjene važna za održavanje povjerenja javnosti; stoga poziva da se relevantne agencije financiraju na odgovarajući način i da imaju osoblje potrebno da bi se osigurao neovisan, transparentan i pravodoban proces odobravanja; nadalje pozdravlja stalne napore EFSA-e da poboljša svoj sustav kako bi zajamčila neovisnost i upravljanje mogućim sukobima interesa, što je Revizorski sud pohvalio kao najnapredniji sustav revidiranih agencija 2012., a koji je nedavno ažuriran u lipnju 2017.; poziva Komisiju da predloži poboljšanja kako bi se dodatno povećala transparentnost regulatornog postupka, uključujući pristup podacima o studijama o sigurnosti koje podnose proizvođači kao dio svojeg zahtjeva za odobrenje za stavljanje sredstava za zaštitu bilja na tržište EU-a; priznaje da treba preispitati postupak kako bi se poboljšalo ocjenjivanje, povećala neovisnost tijela zaduženih za provođenje studija, spriječili sukobi interesa i postupak učinio transparentnijim; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da na europskoj razini uspostavi katalog namjena u cilju boljeg usklađivanja Uredbe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zabrinut je zbog činjenice da u nekim slučajevima sredstva za zaštitu bilja koja su dostupna na tržištu i njihova primjena od strane korisnika ne udovoljavaju nužno relevantnim uvjetima odobrenja u smislu njihova sastava i upotrebe; ističe da bi se neprofesionalna upotreba trebala ograničiti gdje god je to moguće kako bi se smanjila zloupotreba; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava važnost osposobljavanja profesionalnih korisnika kako bi se osigurala pravilna i odgovarajuća uporaba sredstava za zaštitu bilja; smatra da bi se trebalo razlikovati između profesionalnih korisnika i amatera; napominje da se sredstva za zaštitu bilja koriste u privatnim vrtovima, na željezničkim prugama i u javnim parkovima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | navodi da pravo država članica da odbiju odobrena sredstva za zaštitu bilja ostaje nepromijenjeno; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da bi Uredba trebala bolje odražavati potrebu za promicanjem poljoprivrednih praksi temeljenih na integriranoj zaštiti bilja, među ostalim poticanjem razvoja niskorizičnih tvari; ističe da nedostupnost niskorizičnih sredstava za zaštitu bilja ometa razvoj u području integrirane zaštite bilja: naglašava da je od gotovo 500 sredstava za zaštitu bilja dostupnih na tržištu EU-a samo deset tvari odobreno kao niskorizična sredstva za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da je odobravanje i promocija niskorizičnih i nekemijskih pesticida važna mjera potpore zaštite bilja uz ograničenu primjenu pesticida; svjestan je potrebe za više istraživanja tih sredstava s obzirom na to da se njihov sastav i djelovanje radikalno razlikuju od sastava i djelovanja konvencionalnih proizvoda; ističe da to uključuje i potrebu za većom stručnošću unutar EFSA-e i nacionalnih nadležnih tijela kad je riječ o evaluaciji tih biološki aktivnih tvari; napominje da bi sredstva za zaštitu bilja biološkog podrijetla trebala podlijegati istim strogim postupcima evaluacije kao i druge tvari; u skladu sa svojom Rezolucijom od 15. veljače 2017. o pesticidima niskog rizika biološkog podrijetla poziva Komisiju da podnese poseban zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1107/2009, izvan okvira opće revizije u vezi s inicijativom u sklopu REFIT-a, u cilju uspostave brzog postupka ispitivanja, odobravanja i registracije pesticida niskog rizika; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da se i Uredba (EZ) br. 1107/2009 mora prilagoditi kako bi se uzele u obzir tvari koje se ne smatraju sredstvima za zaštitu bilja, a koje, upotrijebljene za zaštitu bilja, podliježu toj istoj Uredbi; napominje da su te tvari zanimljiva alternativna rješenja povezana s integriranim metodama proizvodnje i određenim proizvodima za ekološki nadzor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da je potrebno posvetiti osobitu pozornost sredstvima za zaštitu bilja koja se koriste u malim količinama jer trenutačno nema dovoljno ekonomskih poticaja za poduzeća da razvijaju takva sredstva; pozdravlja uspostavu koordinacijskog instrumenta za male namjene kao foruma za poboljšanje koordinacije između država članica, organizacija uzgajivača i industrije u razvoju rješenja za male namjene; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da mnoga odobrena sredstva za zaštitu bilja zbog kašnjenja u postupcima odobravanja nisu ocijenjena u odnosu na norme EU-a više od 15 godina; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe važnost izrade regulatornog okvira pogodnog za inovacije kojim će se omogućiti zamjena starijih kemijskih proizvoda novijim i boljim sredstvima za zaštitu usjeva; naglašava važnost dostupnosti širokog spektra sredstava za zaštitu bilja s različitim načinima djelovanja kako bi se izbjegao razvoj otpornosti i zadržala učinkovitost primjene sredstava za zaštitu usjeva; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zabrinut je zbog toga što usklađivanje smjernica još nije konsolidirano; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da su nepostojanje smjernica ili nepotpune smjernice ozbiljni propusti koji se negativno odražavaju na provedbu Uredbe, a time i na postizanje njezinih ciljeva; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da dostupne smjernice nisu pravno obvezujući dokumenti, što izaziva pravnu nesigurnost kod podnositelja zahtjeva i dovodi u pitanje rezultate ocjena provedenih u okviru postupaka odobravanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja ideju o sustavu zona i cilju te ideje da se olakša učinkovito odobravanje sredstava za zaštitu bilja; smatra da su postupci uzajamnog priznavanja jednako važni za raspodjelu tereta i poticanje na poštovanje rokova; žali zbog problema u provedbi povezanih s načelom uzajamnog priznavanja; poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama unaprijedi funkcioniranje sustava zona; naglašava da bi potpuna provedba postojećeg zakonodavstva trebala imati cilj koji se odnosi na izbjegavanje udvostručavanja posla i omogućavanje dostupnosti novih tvari poljoprivrednicima bez nepotrebnih kašnjenja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe potrebu za razmjenom znanja i stjecanjem vještina u pogledu alternativa za kemijske pesticide i integriranu zaštitu bilja, uključujući pronalaženje optimalne rotacije usjeva za poljoprivredno tržište i klimatska stanja; nadalje napominje da je to već predviđeno u horizontalnoj uredbi u okviru zajedničke poljoprivredne politike, posebno u poljoprivrednim savjetodavnim službama koje se financiraju u okviru ruralnog razvoja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | izražava zabrinutost zbog malog broja novih tvari koje su odobrene, ističe važnost postojanja odgovarajućeg paketa alata u pogledu sredstava za zaštitu bilja kako bi se poljoprivrednicima omogućilo da osiguraju opskrbu hranom u EU-u; |
| --- | --- |

33.

| 34. | izražava zabrinutost zbog toga što se u nedavnim raspravama sve više dovodi u pitanje trenutačni znanstveno utemeljeni sustav EU-a za ocjenjivanje sredstava za zaštitu bilja; ističe da je važno zadržati i dodatno učvrstiti sustav koji je stabilan, objektivan i utemeljen na stručno ocijenjenim dokazima koji proizlaze iz otvorenog, neovisnog i multidisciplinarnog znanstvenog pristupa pri odobravanju svake aktivne tvari, u skladu s načelima analize rizika EU-a i načelom opreznosti utvrđenim u Općim propisima o hrani; ustraje u tome da se pri postupku ponovnog odobravanja aktivnih tvari u obzir uzima praktična upotreba sredstava za zaštitu bilja, kao i znanstveni i tehnološki napredak u tom području; ističe da složenost sadašnjeg sustava ocjenjivanja i odobravanja dovodi do nepoštovanja rokova, a to bi moglo značiti da cijeli sustav ne može pravilno funkcionirati; stoga ističe da je potrebno provesti reviziju sustava i pojednostaviti ga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe neravnotežu u broju zahtjeva između nekih država članica iz iste zone koje su slične veličine i sličnih poljoprivrednih uvjeta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra da bi proizvodi uvezeni u EU, a koji su uzgojeni upotrebom sredstava za zaštitu bilja, trebali podlijegati jednakim strogim kriterijima kao i proizvodi proizvedeni u EU-u; zabrinut je zbog toga što se sredstva za zaštitu bilja koja nisu registrirana u EU-u mogu upotrebljavati pri proizvodnji uvezenih proizvoda; |
| --- | --- |

36.

Preporuke

| 37. | poziva Komisiju i države članice da zajamče učinkovitu provedbu Uredbe s obzirom na svoje specifične uloge u postupcima odobravanja aktivnih tvari i odobravanja sredstava za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice da poboljšaju stanje u pogledu ozbiljnog i kroničnog nedostatka zaposlenika u nacionalnim nadležnim tijelima zbog kojeg dolazi do kašnjenja u fazi utvrđivanja opasnosti i početne procjene rizika koju provode države članice; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se proceduralno produljenje razdoblja odobrenja tijekom trajanja postupka, u skladu s člankom 17. Uredbe, ne koristi za aktivne tvari koje su mutagene, karcinogene, toksične za reprodukciju i stoga pripadaju u kategoriju 1A ili 1B ili aktivne tvari koje remete rad endokrinih žlijezda te su štetne za ljude ili životinje, kao što je trenutačno slučaj za tvari poput flumioksazina, tiakloprida, klorotolurona i dimoksistrobina (12); |
| --- | --- |

39.

| 40. | korištenje aktivnih tvari koje su mutagene, karcinogene, toksične za reprodukciju i stoga pripadaju u kategoriju 1A ili 1B ili aktivne tvari koje remete rad endokrinih žlijezda te su štetne za ljude ili životinje i za koje je razdoblje odobrenja već jednom ili više puta produženo, u skladu s člankom 17. moraju se hitno zabraniti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju i države članice da prepoznaju da su zaštita zdravlja ljudi i životinja i zaštita okoliša uz istovremeno unapređenje poljoprivredne proizvodnje i očuvanje konkurentnosti sektora poljoprivrede ključni ciljevi ovog zakonodavstva; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva industriju da sve podatke i znanstvene studije u ujednačenom elektroničkom i strojno čitljivom formatu pruži zemljama članicama izvjestiteljicama i agencijama EU-a; poziva Komisiju da izradi usklađeni model za unošenje podataka kako bi se u svim fazama procesa olakšala razmjena podataka među državama članicama; potvrđuje da se s tim podacima mora postupati u okviru parametara prava EU-au u području zaštite podataka i intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice da strogu primjenjuju članak 9. Uredbe o prihvatljivosti podnesenih zahtjeva i da prihvaćaju samo potpune zahtjeve za ocjenu aktivne tvari; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju i države članice da zajamče potpunu i ujednačenu primjenu isključujućih kriterija na temelju opasnosti, vodeći se postojećim usklađenim smjernicama, te da se pobrinu za procjenu rizika tvari samo ako postoje dokazi da nemaju opasna (isključujuća) svojstva, kako se zahtijeva u Uredbi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da konačno provede odredbe o koformulantima, safenerima i sinergistima, sastavi popis neprihvatljivih koformulanata i uvede pravila kako bi se safeneri i sinergisti ispitivali na razini EU-a i kako bi se osiguralo da se na tržište stavljaju samo one kemikalije koje su u skladu s kriterijima EU-a za davanje odobrenja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja tumačenje načela opreznosti koje je Komisija pružila u evaluaciji Općih propisa o hrani (13) u okviru programa REFIT, prema kojemu nije riječ o alternativnom rješenju za pristup upravljanja rizikom, nego o posebnom obliku upravljanja rizikom; podsjeća da je to stajalište podržano i presudama Suda EU-a (14); |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju i države članice da pri upravljanju rizikom u postupcima odobravanja tvari i sredstava za zaštitu bilja propisno primjenjuju načelo opreznosti i posebnu pozornost posvete zaštiti ranjivih skupina stanovništva iz članka 3. stavka 14. ove Uredbe; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju, agencije i nadležna tijela da preispitaju i poboljšaju svoju komunikaciju o postupcima procjene rizika i odlukama o upravljanju rizikom kako bi u javnosti stvorili povjerenje u sustav odobravanja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice da bolje provode postupke odobravanja na nacionalnoj razini kako bi se odstupanja i produljenja koja se odobravaju u skladu s člankom 53. Uredbe ograničila na stvarno hitne situacije; poziva Komisiju da u potpunosti koristi svoja prava kontrole iz članka 53. stavaka 2. i 3.; nadalje poziva države članice da u potpunosti poštuju obvezu obavještavanja drugih država članica i Komisije iz članka 53. stavka 1., osobito u vezi s poduzetim mjerama za sigurnost korisnika, ranjivih skupina i potrošača; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da dovrši metode za utvrđivanje trenutka u kojem se određena odstupanja trebaju primjenjivati, posebno kada je riječ o „zanemarivom izlaganju”ili „ozbiljnoj opasnosti za zdravlje bilja”, a de se pritom ne izmijeni slovo ili duh zakona; upozorava Komisiju da bi bilo kakvo novo tumačenje pojma „zanemarivog izlaganja”kao „zanemarivog rizika”bilo protivno slovu i duhu zakona; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju i države članice da ulažu u poticanje istraživanja aktivnih tvari, uključujući biološke tvari niskog rizika i sredstva za zaštitu bilja, u okviru programa Obzor Europa i višegodišnjeg financijskog okvira 2021. – 2027.; ističe važnost zakonodavnog okvira za sredstva za zaštitu bilja na razini EU-a kojim se štiti okoliš i zdravlje ljudi te potiče istraživanje i inovacije kako bi se razvili djelotvorna i sigurna sredstva za zaštitu bilja uz istodobno osiguravanje održivih poljoprivrednih praksi i integrirane zaštite bilja; naglašava da je za zaštitu zdravlja bilja potreban širok spektar sigurnih i djelotvornih alata; naglašava potencijal koji precizne tehnike uzgoja i tehnološke inovacije mogu imati pri pomaganju europskim poljoprivrednicima da poboljšaju kontrolu nametnika na usmjereniji i održiviji način; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da strogo ograniči upotrebu postupka u vezi s potvrđujućim podacima isključivo za potrebe utvrđene člankom 6. točkom (f) Uredbe, tj. kada se tijekom procesa evaluacije utvrde novi zahtjevi ili zbog novih znanstvenih i tehničkih otkrića; ističe da su za odobravanje aktivne tvari važni potpuni predmeti; žali što je postupak odobrenja odstupanja potvrdnim podacima doveo do toga da se pesticidi koji bi u protivnom bili zabranjeni dulje zadrže na tržištu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju i države članice da povećaju sveukupnu transparentnost postupaka, između ostalog i tako što će osigurati detaljne zapisnike komitoloških rasprava i stajališta, posebice objašnjavanjem i obrazlaganjem odluka Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje (odbor PAFF); |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju bolju usklađenost Uredbe i njezine provedbe sa srodnim zakonodavstvom i politikama EU-a, a posebno Direktivom o održivoj upotrebi pesticida te da predvide poticaje, uključujući dovoljno resursa, kojima se promiče i stimulira razvoj i upotreba sigurnih i netoksičnih alternativnih sredstava za zaštitu bilja u krakoročnom razdoblju; napominje da se regulatornim okvirom nisu razmotrili neizbježni neciljani učinci, posebice na pčele, druge oprašivače i druge kukce koji su korisni u poljoprivredi, kao i grabežljivce koji napadaju štetnike; skreće pozornost na nedavnu znanstvenu studiju u kojoj je istaknuta „katastrofa kukaca”, kada je 75 % krilatih kukaca regionalno izumrlo diljem Njemačke, čak i u prirodnim rezervatima gdje se nisu upotrebljavali pesticidi u poljoprivredne svrhe; poziva Komisiju i države članice da osiguraju usklađenost ZPP-a sa zakonodavstvom o sredstvima za zaštitu bilja pridržavanjem obveza iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 i Direktive 2009/128/EZ u vezi s popisom propisanih zahtjeva za upravljanje (zahtjevi 12. i 13.) kao što je Komisija predložila u Prijedlogu uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a (15); |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva države članice da zajamče učinkovitu provedbu Uredbe, osobito u pogledu kontrola sredstava za zaštitu bilja koja se stavljaju na tržište u EU-u, bez obzira na to jesu li proizvedena u EU-u ili uvezena iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | Nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(2)  SL L 70, 16.3.2005., str. 1.

(3)  SL L 353, 31.12.2008., str. 1.

(4)  SL L 309, 24.11.2009., str. 71.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0042.

(6)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/64069

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/615668/EPRS_STU(2018)615668_EN.pdf

(8)  COM(2018)0179.

(9)  ANSES, Francuska nacionalna agencija za sigurnost hrane, okoliš i posao – zaključci, 2018.

(10)  SL L 324, 10.12.2009., str. 1.

(11)  Izvor: Na temelju informacija i rezultata procjene provedbe na razini Europe, studija EPRS-a, travanj 2018., str. 36. i II-33.

(12)  Izvor: https://www.foodwatch.org/fileadmin/foodwatch.nl/Onze_campagnes/Schadelijke_stoffen/Documents/Rapport_foodwatch_Ten_minste_onhoudbaar_tot.pdf

(13)  SWD(2018)0038.

(14)  Primjerice, presuda Općeg suda od 9. rujna 2011., Francuska Republika protiv Komisije, T-257/07, ECLI:EU:T:2011:444.

(15)  Prijedlog uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a, COM(2018)0392.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/191

---

P8_TA(2018)0357

Dvojna kvaliteta proizvoda na jedinstvenom tržištu

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o dvojnoj kvaliteti proizvoda na jedinstvenom tržištu (2018/2008(INI))

(2019/C 433/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu i o izmjeni Direktive Vijeća 84/450/EEZ, Direktiva 97/7/EZ, 98/27/EZ i 2002/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kao i Uredbe (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu i o izmjeni Direktive Vijeća 84/450/EEZ, Direktiva 97/7/EZ, 98/27/EZ i 2002/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kao i Uredbe (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 2017/2394 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisâ o zaštiti potrošača i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 2017/2394 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisâ o zaštiti potrošača i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 (3),

| — | uzimajući u obzir obavijest Komisije od 26. rujna 2017. naslovljenu: „Primjena zakonodavstva EU-a o hrani i zaštiti potrošača na pitanja dvojne kvalitete proizvoda – Konkretni slučaj prehrambenih proizvoda”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obavijest Komisije od 26. rujna 2017. naslovljenu: „Primjena zakonodavstva EU-a o hrani i zaštiti potrošača na pitanja dvojne kvalitete proizvoda – Konkretni slučaj prehrambenih proizvoda”,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 25. svibnja 2016. o smjernicama o provedbi/primjeni Direktive 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi (SWD(2016)0163), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 25. svibnja 2016. o smjernicama o provedbi/primjeni Direktive 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi (SWD(2016)0163),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. svibnja 2016. o sveobuhvatnom pristupu poticanju prekogranične e-trgovine za europske građane i poduzeća (COM(2016)0320), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. svibnja 2016. o sveobuhvatnom pristupu poticanju prekogranične e-trgovine za europske građane i poduzeća (COM(2016)0320),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. listopada 2017. naslovljenu „Program rada Komisije za 2018.: Plan za ujedinjeniju, snažniju i demokratskiju Europu”(COM(2017)0650), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. listopada 2017. naslovljenu „Program rada Komisije za 2018.: Plan za ujedinjeniju, snažniju i demokratskiju Europu”(COM(2017)0650),

| — | uzimajući u obzir govor predsjednika Jean-Claudea Junckera o stanju u Uniji održan 13. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor predsjednika Jean-Claudea Junckera o stanju u Uniji održan 13. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir zaključke predsjednika Europskog vijeća od 9. ožujka 2017., a posebno njihov stavak 3. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke predsjednika Europskog vijeća od 9. ožujka 2017., a posebno njihov stavak 3.

| — | uzimajući u obzir ishod 3 524. sastanka Vijeća za poljoprivredu i ribarstvo od 6. ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod 3 524. sastanka Vijeća za poljoprivredu i ribarstvo od 6. ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir zapisnik 2 203. sastanka Komisije od 8. ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zapisnik 2 203. sastanka Komisije od 8. ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir informativni dokument Resornog odjela A o zavaravajućim praksama pakiranja od siječnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir informativni dokument Resornog odjela A o zavaravajućim praksama pakiranja od siječnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o novoj strategiji za Europsku politiku zaštite potrošača (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o novoj strategiji za Europsku politiku zaštite potrošača (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. svibnja 2012. o strategiji za jačanje prava ugroženih potrošača (5), a posebno njezin stavak 6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. svibnja 2012. o strategiji za jačanje prava ugroženih potrošača (5), a posebno njezin stavak 6.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o provedbi Direktive 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2014. o provedbi Direktive 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o nepoštenim trgovačkim praksama u lancu opskrbe hranom (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o nepoštenim trgovačkim praksama u lancu opskrbe hranom (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (8), a posebno njezin stavak 14., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (8), a posebno njezin stavak 14.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o godišnjem izvješću o politici (9) tržišnog natjecanja EU-a, a posebno njezin stavak 178., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o godišnjem izvješću o politici (9) tržišnog natjecanja EU-a, a posebno njezin stavak 178.,

| — | uzimajući u obzir dulje zastupničko pitanje od 15. ožujka 2017. o razlikama u deklaracijama, sastavu i okusu proizvoda na tržištima država članica EU-a u srednjoj/istočnoj i zapadnoj Europi (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dulje zastupničko pitanje od 15. ožujka 2017. o razlikama u deklaracijama, sastavu i okusu proizvoda na tržištima država članica EU-a u srednjoj/istočnoj i zapadnoj Europi (10),

| — | uzimajući u obzir kratko izvješće Službe Europskog parlamenta za parlamentarna istraživanja iz lipnja 2017. naslovljeno „Dvostruki standardi u kvaliteti brendiranih prehrambenih proizvoda: razmatranje moguće podjele na Istok i Zapad”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kratko izvješće Službe Europskog parlamenta za parlamentarna istraživanja iz lipnja 2017. naslovljeno „Dvostruki standardi u kvaliteti brendiranih prehrambenih proizvoda: razmatranje moguće podjele na Istok i Zapad”,

| — | uzimajući u obzir istraživanje o prehrambenim proizvodima i češkim potrošačima koje je provelo češko inspekcijsko tijelo za poljoprivredu i hranu u veljači 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje o prehrambenim proizvodima i češkim potrošačima koje je provelo češko inspekcijsko tijelo za poljoprivredu i hranu u veljači 2016.,

| — | uzimajući u obzir posebnu studiju koju je 2017. proveo Pravi fakultet Sveučilišta Palacký u Olomoucu o pitanju dvojne kvalitete i sastava proizvoda koji se prodaju na jedinstvenom tržištu Europske unije s gledišta prava zaštite potrošača (osobito nepoštene poslovne prakse), prava tržišnog natjecanja (osobito nepošteno tržišno natjecanje) i prava industrijskog vlasništva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebnu studiju koju je 2017. proveo Pravi fakultet Sveučilišta Palacký u Olomoucu o pitanju dvojne kvalitete i sastava proizvoda koji se prodaju na jedinstvenom tržištu Europske unije s gledišta prava zaštite potrošača (osobito nepoštene poslovne prakse), prava tržišnog natjecanja (osobito nepošteno tržišno natjecanje) i prava industrijskog vlasništva,

| — | uzimajući u obzir razna istraživana, studije i ispitivanja koja su posljednjih nekoliko godina u brojnim državama članicama iz srednje i istočne Europe provela tijela za kontrolu hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razna istraživana, studije i ispitivanja koja su posljednjih nekoliko godina u brojnim državama članicama iz srednje i istočne Europe provela tijela za kontrolu hrane,

| — | uzimajući u obzir izvješće tvrtke Nielsen iz studenog 2014. o statusu privatnih marki u svijetu (The State of Private Label Around the World), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće tvrtke Nielsen iz studenog 2014. o statusu privatnih marki u svijetu (The State of Private Label Around the World),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. travnja 2018. o novim pogodnostima za potrošače (COM(2018)0183), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. travnja 2018. o novim pogodnostima za potrošače (COM(2018)0183),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 11. travnja 2018. u pogledu boljeg izvršavanja i modernizacije pravila EU-a o zaštiti potrošača (COM(2018)0185), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 11. travnja 2018. u pogledu boljeg izvršavanja i modernizacije pravila EU-a o zaštiti potrošača (COM(2018)0185),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (11),

| — | uzimajući u obzir članak 17. stavak 2. Povelje Europske unije o temeljnim pravima koji se odnosi na zaštitu intelektualnog vlasništva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 17. stavak 2. Povelje Europske unije o temeljnim pravima koji se odnosi na zaštitu intelektualnog vlasništva,

| — | uzimajući u obzir zajedničko pismo Republike Hrvatske, Češke Republike, Mađarske, Litve, Republike Poljske i Slovačke Republike Komisiji od 23. ožujka 2018. na temu dvojne kvalitete proizvoda u kontekstu inicijative „Nove pogodnosti za potrošače”upućeno Europskoj komisiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko pismo Republike Hrvatske, Češke Republike, Mađarske, Litve, Republike Poljske i Slovačke Republike Komisiji od 23. ožujka 2018. na temu dvojne kvalitete proizvoda u kontekstu inicijative „Nove pogodnosti za potrošače”upućeno Europskoj komisiji,

| — | uzimajući u obzir rezultate komparativnih studija koje su provela tijela i organizacije za zaštitu potrošača u nekoliko država članica EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate komparativnih studija koje su provela tijela i organizacije za zaštitu potrošača u nekoliko država članica EU-a,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije da se ažurira Direktiva 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi kako bi se izrijekom utvrdilo da nacionalna tijela mogu ocjenjivati zavaravajuće poslovne prakse koje uključuju stavljanje proizvoda na tržište uz tvrdnju da su identični u nekoliko zemalja EU-a kada se njihov sastav ili svojstva značajno razlikuju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije da se ažurira Direktiva 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi kako bi se izrijekom utvrdilo da nacionalna tijela mogu ocjenjivati zavaravajuće poslovne prakse koje uključuju stavljanje proizvoda na tržište uz tvrdnju da su identični u nekoliko zemalja EU-a kada se njihov sastav ili svojstva značajno razlikuju,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0267/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0267/2018),

| A. | budući da bi trgovačka društva pri promicanju, prodaji i isporuci proizvoda trebala pružiti potrošačima točne i lako razumljive informacije o točnom sastavu proizvoda, kao i o lokalnim proizvodima i receptima, kako bi im omogućili donošenje informirane odluke o kupnji; |
| --- | --- |

A.

budući da bi trgovačka društva pri promicanju, prodaji i isporuci proizvoda trebala pružiti potrošačima točne i lako razumljive informacije o točnom sastavu proizvoda, kao i o lokalnim proizvodima i receptima, kako bi im omogućili donošenje informirane odluke o kupnji;

| B. | budući da bi glavno načelo za brendove trebalo biti povjerenje koje potrošači imaju u sastav, vrijednost i kvalitetu proizvoda budući da je stoga dužnost proizvođača osigurati da ta očekivanja budu ispunjena; |
| --- | --- |

B.

budući da bi glavno načelo za brendove trebalo biti povjerenje koje potrošači imaju u sastav, vrijednost i kvalitetu proizvoda budući da je stoga dužnost proizvođača osigurati da ta očekivanja budu ispunjena;

| C. | budući da potrošači nisu svjesni toga da su proizvodi istog brenda i u istom pakiranju prilagođeni lokalnim sklonostima i ukusima i budući da neujednačena kvaliteta proizvoda izaziva zabrinutost da se s nekim državama članicama postupa drugačije nego s drugima; budući da je Europska unija već razvila oznake kako bi ispunila posebna očekivanja potrošača i uzela u obzir specifičnosti proizvodnje kroz neobavezne uvjete za kvalitetu; |
| --- | --- |

C.

budući da potrošači nisu svjesni toga da su proizvodi istog brenda i u istom pakiranju prilagođeni lokalnim sklonostima i ukusima i budući da neujednačena kvaliteta proizvoda izaziva zabrinutost da se s nekim državama članicama postupa drugačije nego s drugima; budući da je Europska unija već razvila oznake kako bi ispunila posebna očekivanja potrošača i uzela u obzir specifičnosti proizvodnje kroz neobavezne uvjete za kvalitetu;

| D. | budući da je Direktiva 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi glavi zakonodavni alat Unije kojim se osigurava da se potrošači ne izlažu zavaravajućem oglašavanju i drugim nepoštenim praksama poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču, uključujući stavljanje na tržište proizvoda istog brenda na način koji bi mogao zavarati potrošača; |
| --- | --- |

D.

budući da je Direktiva 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi glavi zakonodavni alat Unije kojim se osigurava da se potrošači ne izlažu zavaravajućem oglašavanju i drugim nepoštenim praksama poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču, uključujući stavljanje na tržište proizvoda istog brenda na način koji bi mogao zavarati potrošača;

| E. | budući da nepoštene poslovne prakse u relevantnoj Direktivi mogu biti formulirane na takav način da ih se zabrani u svim ili pak pod određenim okolnostima; budući da, prema Komisiji, navođenje prakse u Prilogu I. Direktivi o nepoštenoj poslovnoj praksi, gdje je to primjenjivo, pridonosi većoj pravnoj sigurnosti i time poštenijem tržišnom natjecanju među proizvođačima na tržištu; |
| --- | --- |

E.

budući da nepoštene poslovne prakse u relevantnoj Direktivi mogu biti formulirane na takav način da ih se zabrani u svim ili pak pod određenim okolnostima; budući da, prema Komisiji, navođenje prakse u Prilogu I. Direktivi o nepoštenoj poslovnoj praksi, gdje je to primjenjivo, pridonosi većoj pravnoj sigurnosti i time poštenijem tržišnom natjecanju među proizvođačima na tržištu;

| F. | budući da potrošači povezuju brend, proizvod i kvalitetu te u skladu s tim očekuju da proizvodi istog brenda i/ili proizvodi identičnog izgleda budu i jednako kvalitetni bez obzira na to prodaju li se u njihovoj ili nekoj drugoj državi članici; |
| --- | --- |

F.

budući da potrošači povezuju brend, proizvod i kvalitetu te u skladu s tim očekuju da proizvodi istog brenda i/ili proizvodi identičnog izgleda budu i jednako kvalitetni bez obzira na to prodaju li se u njihovoj ili nekoj drugoj državi članici;

| G. | budući da potrošači isto tako povezuju brend proizvoda ili oznaku ili pakiranje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda s kvalitetom te u skladu s tim očekuju da proizvodi istog brenda koji se stavljaju na tržište pod istom robnom markom ili jednakim izgledom budu jednaki i po pitanju kvalitete i sastava bez obzira na to prodaju li se u matičnoj državi ili nekoj drugoj državi članici; budući da svi poljoprivrednici u Europskoj uniji proizvode osnovne proizvode u skladu s istim visokim standardima, a potrošači očekuju da se ta ujednačenost kvalitete proteže i na druge proizvode u prehrambenom lancu, bez obzira na to gdje žive; |
| --- | --- |

G.

budući da potrošači isto tako povezuju brend proizvoda ili oznaku ili pakiranje poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda s kvalitetom te u skladu s tim očekuju da proizvodi istog brenda koji se stavljaju na tržište pod istom robnom markom ili jednakim izgledom budu jednaki i po pitanju kvalitete i sastava bez obzira na to prodaju li se u matičnoj državi ili nekoj drugoj državi članici; budući da svi poljoprivrednici u Europskoj uniji proizvode osnovne proizvode u skladu s istim visokim standardima, a potrošači očekuju da se ta ujednačenost kvalitete proteže i na druge proizvode u prehrambenom lancu, bez obzira na to gdje žive;

| H. | budući da svi građani EU-a zaslužuju jednako postupanje u pogledu prehrambenih i neprehrambenih proizvoda koji se prodaju na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

H.

budući da svi građani EU-a zaslužuju jednako postupanje u pogledu prehrambenih i neprehrambenih proizvoda koji se prodaju na jedinstvenom tržištu;

| I. | budući da se takve nepoštene prakse moraju ukloniti kako se potrošačima ne bi davale netočne informacije i budući da se samo jakom sinergijom na razini EU-a može riješiti to prekogranično pitanje; |
| --- | --- |

I.

budući da se takve nepoštene prakse moraju ukloniti kako se potrošačima ne bi davale netočne informacije i budući da se samo jakom sinergijom na razini EU-a može riješiti to prekogranično pitanje;

| J. | budući da države članice moraju procijeniti za svaki pojedinačni slučaj je li poslovna praksa nepoštena prema Direktivi o nepoštenoj poslovnoj praksi, osim u slučaju praksi navedenih u Prilogu I.; |
| --- | --- |

J.

budući da države članice moraju procijeniti za svaki pojedinačni slučaj je li poslovna praksa nepoštena prema Direktivi o nepoštenoj poslovnoj praksi, osim u slučaju praksi navedenih u Prilogu I.;

| K. | budući da je predsjednik Juncker u svom govoru o stanju Unije naglasio da je neprihvatljivo da se u nekim dijelovima Europe prodaje hrana čija je kvaliteta lošija nego u drugim zemljama, usprkos tome što je jednako označena i pakirana; |
| --- | --- |

K.

budući da je predsjednik Juncker u svom govoru o stanju Unije naglasio da je neprihvatljivo da se u nekim dijelovima Europe prodaje hrana čija je kvaliteta lošija nego u drugim zemljama, usprkos tome što je jednako označena i pakirana;

| L. | budući da postoje znatne razlike u primjeni Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi među državama članicama, pri čemu metodološki pristupi i učinkovitost rješenja te provedba Direktive u državama članicama znatno variraju; |
| --- | --- |

L.

budući da postoje znatne razlike u primjeni Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi među državama članicama, pri čemu metodološki pristupi i učinkovitost rješenja te provedba Direktive u državama članicama znatno variraju;

| M. | budući da brend često ima najvažniju ulogu u odlukama o vrijednosti proizvoda; |
| --- | --- |

M.

budući da brend često ima najvažniju ulogu u odlukama o vrijednosti proizvoda;

| N. | budući da bi se ojačanim i učinkovitijim okvirom za suradnju u području provedbe potaknulo povjerenje potrošača i smanjila šteta za potrošače; |
| --- | --- |

N.

budući da bi se ojačanim i učinkovitijim okvirom za suradnju u području provedbe potaknulo povjerenje potrošača i smanjila šteta za potrošače;

| O. | budući da svi potrošači u EU-u imaju ista prava i budući da analize pokazuju da određeni proizvođači prodaju proizvode različite kvalitete pod istom robnom markom i s obmanjujuće jednakim izgledom te da određeni proizvodi u nekim zemljama sadržavaju manju količinu glavnog sastojka ili sastojke niže kakvoće koji zamjenjuju one više kvalitete; budući da je taj problem rasprostranjeniji u državama članicama koje su pristupile EU-u nakon 2004.; budući da su u analizama utvrđeni slučajevi gdje se isti proizvodi ili proizvodi obmanjujuće jednakog izgleda i niže kvalitete ili drukčijeg okusa, konzistencije ili druge organoleptičke karakteristike prodaju po cijenama koje se uvelike razlikuju od jedne države članice do druge; budući da to predstavlja zlouporabu identiteta robne marke te sprečava provođenje načela jednakog postupanja sa svim potrošačima, čak i ako se time ne krše načela slobodnog tržišnog gospodarstva ili postojeća pravila o označavanju ili drugi propisi o hrani; |
| --- | --- |

O.

budući da svi potrošači u EU-u imaju ista prava i budući da analize pokazuju da određeni proizvođači prodaju proizvode različite kvalitete pod istom robnom markom i s obmanjujuće jednakim izgledom te da određeni proizvodi u nekim zemljama sadržavaju manju količinu glavnog sastojka ili sastojke niže kakvoće koji zamjenjuju one više kvalitete; budući da je taj problem rasprostranjeniji u državama članicama koje su pristupile EU-u nakon 2004.; budući da su u analizama utvrđeni slučajevi gdje se isti proizvodi ili proizvodi obmanjujuće jednakog izgleda i niže kvalitete ili drukčijeg okusa, konzistencije ili druge organoleptičke karakteristike prodaju po cijenama koje se uvelike razlikuju od jedne države članice do druge; budući da to predstavlja zlouporabu identiteta robne marke te sprečava provođenje načela jednakog postupanja sa svim potrošačima, čak i ako se time ne krše načela slobodnog tržišnog gospodarstva ili postojeća pravila o označavanju ili drugi propisi o hrani;

| P. | budući da je bilo slučajeva značajnih razlika u proizvodima poput dječje hrane, čime se dovode u pitanje načela i tvrdnje proizvođača o prilagodbama proizvoda lokalnim sklonostima; budući da rezultati određenih laboratorijskih ispitivanja potvrđuju da proizvodi lošije kvalitete mogu sadržavati manje zdrave kombinacije sastojaka, čime se krši načelo jednakog postupanja prema svim potrošačima; budući da su neki zastupnici proizvođača pristali izmijeniti recepte svojih proizvoda u nekim zemljama kako bi se na cijelom jedinstvenom tržištu nudili identični proizvodi; |
| --- | --- |

P.

budući da je bilo slučajeva značajnih razlika u proizvodima poput dječje hrane, čime se dovode u pitanje načela i tvrdnje proizvođača o prilagodbama proizvoda lokalnim sklonostima; budući da rezultati određenih laboratorijskih ispitivanja potvrđuju da proizvodi lošije kvalitete mogu sadržavati manje zdrave kombinacije sastojaka, čime se krši načelo jednakog postupanja prema svim potrošačima; budući da su neki zastupnici proizvođača pristali izmijeniti recepte svojih proizvoda u nekim zemljama kako bi se na cijelom jedinstvenom tržištu nudili identični proizvodi;

| Q. | budući da u okviru te neprihvatljive prakse poznate multinacionalne kompanije iz poljoprivredno-prehrambenog sektora nastoje ostvariti najveću moguću profitnu maržu iskorištavanjem razlika u kupovnoj moći među državama članicama; |
| --- | --- |

Q.

budući da u okviru te neprihvatljive prakse poznate multinacionalne kompanije iz poljoprivredno-prehrambenog sektora nastoje ostvariti najveću moguću profitnu maržu iskorištavanjem razlika u kupovnoj moći među državama članicama;

| R. | budući da je Komisija u svojem prijedlogu „Nove pogodnosti za potrošače”, ciljanoj reviziji direktiva o zaštiti potrošača u EU-u koja proizlazi iz provjere prikladnosti zakonodavstva EU-a u području zaštite potrošača i stavljanja proizvoda na tržište, predložila da se ažurira Direktiva o nepoštenoj poslovnoj praksi kako bi se izrijekom utvrdilo da nacionalna tijela mogu ocjenjivati i rješavati slučajeve zavaravajućih poslovnih praksi koje uključuju stavljanje proizvoda na tržište uz tvrdnju da su identični u nekoliko zemalja EU-a kada se njihov sastav ili obilježja znatno razlikuju; |
| --- | --- |

R.

budući da je Komisija u svojem prijedlogu „Nove pogodnosti za potrošače”, ciljanoj reviziji direktiva o zaštiti potrošača u EU-u koja proizlazi iz provjere prikladnosti zakonodavstva EU-a u području zaštite potrošača i stavljanja proizvoda na tržište, predložila da se ažurira Direktiva o nepoštenoj poslovnoj praksi kako bi se izrijekom utvrdilo da nacionalna tijela mogu ocjenjivati i rješavati slučajeve zavaravajućih poslovnih praksi koje uključuju stavljanje proizvoda na tržište uz tvrdnju da su identični u nekoliko zemalja EU-a kada se njihov sastav ili obilježja znatno razlikuju;

| S. | budući da se razlike u proizvodima i inovacije ne bi kao takve smjele ograničiti iako se potrošače ne bi smjelo zavaravati; |
| --- | --- |

S.

budući da se razlike u proizvodima i inovacije ne bi kao takve smjele ograničiti iako se potrošače ne bi smjelo zavaravati;

| T. | budući da subjekti u lancu opskrbe hranom imaju veliku korist od jedinstvenog tržišta, a trgovina hranom ima sve važniju prekograničnu dimenziju i vrlo je važna za funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

T.

budući da subjekti u lancu opskrbe hranom imaju veliku korist od jedinstvenog tržišta, a trgovina hranom ima sve važniju prekograničnu dimenziju i vrlo je važna za funkcioniranje unutarnjeg tržišta;

| U. | budući da je za potpuno iskorištavanje prednosti unutarnjeg tržišta presudna bolja primjena postojećeg zakonodavstva EU-a u području hrane i potrošača kako bi se identificirali i riješili neopravdani dvostruki standardi i time potrošače zaštitilo od zavaravajućih informacija i poslovnih praksi; |
| --- | --- |

U.

budući da je za potpuno iskorištavanje prednosti unutarnjeg tržišta presudna bolja primjena postojećeg zakonodavstva EU-a u području hrane i potrošača kako bi se identificirali i riješili neopravdani dvostruki standardi i time potrošače zaštitilo od zavaravajućih informacija i poslovnih praksi;

| V. | budući da postoji stalna potreba da se u tom pogledu ojača uloga udruga potrošača; budući da udruge potrošača imaju jedinstvenu ulogu u jamčenju povjerenja potrošača te da bi ih trebalo još više podržati dodatnim pravnim i gospodarskim mjerama i jačanjem njihovih kapaciteta; |
| --- | --- |

V.

budući da postoji stalna potreba da se u tom pogledu ojača uloga udruga potrošača; budući da udruge potrošača imaju jedinstvenu ulogu u jamčenju povjerenja potrošača te da bi ih trebalo još više podržati dodatnim pravnim i gospodarskim mjerama i jačanjem njihovih kapaciteta;

| W. | budući da bi dokazane razlike u sastojcima usporedivih proizvoda dugoročno mogle predstavljati rizik za zdravlje potrošača, osobito u slučaju osjetljivih potrošača, poput djece i osoba sa prehrambenim i/ili zdravstvenim problemima, čime se doprinosi pogoršanju dobrobiti građana; budući da je to primjerice slučaj ako je razina masti i/ili šećera viša od očekivanog, ako su masti životinjskog podrijetla zamijenjene mastima biljnog podrijetla ili obrnuto, ako je šećer zamijenjen umjetnim sladilima ili ako je povećan udio soli; budući da oznake koje ne daju detaljni opis upotrijebljenih aditiva ili broj zamjenskih tvari koje zamjenjuju osnovne sastojke zavaravaju potrošače i mogu predstavljati rizik za njihovo zdravlje; |
| --- | --- |

W.

budući da bi dokazane razlike u sastojcima usporedivih proizvoda dugoročno mogle predstavljati rizik za zdravlje potrošača, osobito u slučaju osjetljivih potrošača, poput djece i osoba sa prehrambenim i/ili zdravstvenim problemima, čime se doprinosi pogoršanju dobrobiti građana; budući da je to primjerice slučaj ako je razina masti i/ili šećera viša od očekivanog, ako su masti životinjskog podrijetla zamijenjene mastima biljnog podrijetla ili obrnuto, ako je šećer zamijenjen umjetnim sladilima ili ako je povećan udio soli; budući da oznake koje ne daju detaljni opis upotrijebljenih aditiva ili broj zamjenskih tvari koje zamjenjuju osnovne sastojke zavaravaju potrošače i mogu predstavljati rizik za njihovo zdravlje;

| X. | budući da ne postoji zakonodavna regulativa o dvojnoj kvaliteti na razini EU-a, zbog čega je nemoguće uspoređivati kvalitetu ili utvrđivati slučajeve dvojne kvalitete te ne postoje instrumenti koji bi se mogli upotrijebiti za rješavanje tog pitanja; budući da službe Komisije za reviziju i analizu u području hrane i zdravlja redovito izvještavaju o manjkavoj primjeni i provedbi primjenjivih zahtjeva iz zakonodavstva EU-a o hrani, primjerice o označavanju strojno otkoštenog mesa (12) ili korištenju prehrambenih aditiva (13); |
| --- | --- |

X.

budući da ne postoji zakonodavna regulativa o dvojnoj kvaliteti na razini EU-a, zbog čega je nemoguće uspoređivati kvalitetu ili utvrđivati slučajeve dvojne kvalitete te ne postoje instrumenti koji bi se mogli upotrijebiti za rješavanje tog pitanja; budući da službe Komisije za reviziju i analizu u području hrane i zdravlja redovito izvještavaju o manjkavoj primjeni i provedbi primjenjivih zahtjeva iz zakonodavstva EU-a o hrani, primjerice o označavanju strojno otkoštenog mesa (12) ili korištenju prehrambenih aditiva (13);

| Y. | budući da se razlike u sastavu koje mogu utjecati na zdravlje potrošača mogu vidjeti ne samo u prehrambenim namirnicama, nego i u kozmetičkim proizvodima, higijenskim proizvodima i proizvodima za čišćenje; |
| --- | --- |

Y.

budući da se razlike u sastavu koje mogu utjecati na zdravlje potrošača mogu vidjeti ne samo u prehrambenim namirnicama, nego i u kozmetičkim proizvodima, higijenskim proizvodima i proizvodima za čišćenje;

| Z. | budući da reformulacija sastojaka u cilju smanjenja udjela masti, šećera i soli u hrani kasni u mnogim zemljama središnje, istočne i jugoistočne Europe; |
| --- | --- |

Z.

budući da reformulacija sastojaka u cilju smanjenja udjela masti, šećera i soli u hrani kasni u mnogim zemljama središnje, istočne i jugoistočne Europe;

| 1. | ističe da su rezultati brojnih ispitivanja i istraživanja provedenih u nekoliko država članica, prije svega u srednjoj i istočnoj Europi s različitim metodologijama laboratorijskog testiranja, dokazali da postoje razlike s više ili manje odstupanja, među ostalim u sastavu i korištenim sastojcima, između proizvoda koji se na jedinstvenom tržištu prodaju i oglašavaju pod istim brendom i u naizgled identičnim pakiranju, na štetu potrošača; napominje da u skladu s istraživanjem provedenim za jedno nadležno nacionalno tijelo veliku većinu potrošača te razlike zabrinjavaju; stoga na temelju rezultata tih ispitivanja i istraživanja zaključuje da su potrošači zabrinuti zbog diskriminacije između različitih tržišta u državama članicama; ističe da nije prihvatljiv niti jedan takav oblik diskriminacije i da bi svi potrošači u EU-u trebali imati pristup proizvodima jednake razine kvalitete; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da se slučajevi takvih znatnih razlika ne odnose samo na prehrambene proizvode, već često i na neprehrambene proizvode, uključujući deterdžente, kozmetičke i higijenske proizvode te proizvode namijenjene za dojenčad; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na to da je Parlament 2013. godine pozvao Komisiju da provede smislenu istragu kako bi se moglo procijeniti postoji li potreba za prilagodbom postojećeg zakonodavstva Unije te da izvijesti Europski parlament i potrošače o rezultatima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja nedavne inicijative za rješavanje tog pitanja koje je najavila Komisija, osobito njezinu predanost uspostavljanju zajedničkih metodologija ispitivanja, dodjeljivanju proračunskih sredstava za njezinu pripremu i provedbu, prikupljanju dodatnih pouzdanih i usporedivih dokaza, ažuriranju Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi i pokretanju Centra znanja za prijevare s hranom i kvalitetu hrane; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prima na znanje da je Europsko vijeće povjerilo rješavanje pitanja dvojne kvalitete Forumu na visokoj razini za poboljšano funkcioniranje lanca opskrbe hranom; potiče države članice i njihova nadležna tijela da aktivno sudjeluju u postojećim inicijativama, uključujući razvoj i uključivanje usklađene metodologije ispitivanja u njihovu radnu praksu te prikupljanje dodatnih dokaza; naglašava da strane koje zastupaju interese potrošača, što uključuje predstavnike organizacija za zaštitu potrošača, predstavnike proizvođača i istraživačke organizacije koje su provodile ispitivanja proizvoda u državama članicama, trebaju biti aktivno uključene u taj postupak i da im se treba dopustiti da izdaju mišljenja u svoje ime; vjeruje da bi Parlament trebao biti uključen u sve tekuće inicijative koje bi mogle utjecati na pokušaje da se riješi pitanje dvojne kvalitete proizvoda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | preporučuje dotičnim državama članicama da izrade vlastitu procjenu metodologije i učinkovitosti provedbe Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi i drugog postojećeg zakonodavstva o pitanju dvojne kvalitete prehrambenih i drugih proizvoda te da je dostave Komisiji radi objektivne procjene ozbiljnosti problema; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja činjenicu da je Parlament usvojio pilot projekt za 2018., koji uključuje niz istraživanja tržišta podijeljenih u nekoliko kategorija potrošačkih proizvoda s ciljem procjene različitih aspekata dvojne kvalitete; očekuje da se projekt provodi i objavi na vrijeme, kako je prvotno planirano; vjeruje da bi se projekt trebao proširiti i na 2019. godinu kako bi se postigla veća širina znanja i obuhvatili sektori izvan prehrambenog; poziva na to da se zastupnike više uključi u nadzor projekta; potiče Parlament, Komisiju i države članice da iskoriste sve raspoložive instrumente, uključujući pilot projekte i nacionalne projekte kako bi dodatno ocijenili različite aspekte dvojne kvalitete prehrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da su sveobuhvatne informacije o javnom tijelu koje je nadležno za poduzimanje mjera i o odgovarajućim administrativnim ili sudskim postupcima, što obuhvaća mogućnost da građani podnose pritužbe na internetu, ključne za učinkovitu provedbu Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi; stoga smatra negativnim nedostatak informacija u državama članicama o kojima je riječ koje, usprkos tome što su neke države članice upozorile na potrebu da se riješi pitanje dvojne kvalitete proizvoda, te informacije ne objavljuju na mrežnim stranicama nadležnih tijela; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je Komisija već primila obavijest o novim nacionalnim mjerama za označivanje koje su osmišljene kako bi se upozorilo potrošače na razlike u sastavu prehrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja činjenicu da je Komisija, kako bi se dodatno poboljšala zaštita potrošača u EU-u te pružila potpora poduzećima, pokrenula program osposobljavanja na internetu kako bi se poduzećima pomoglo da bolje razumiju i poštuju prava potrošača u EU-u; |
| --- | --- |

10.

Obavijest Komisije o primjeni zakonodavstva EU-a o hrani i zaštiti potrošača na pitanja dvojne kvalitete proizvoda

| 11. | prima na znanje Obavijest Komisije o primjeni zakonodavstva EU-a o hrani i zaštiti potrošača na pitanja dvojne kvalitete proizvoda; ističe da se tom obavijesti želi pomoći nacionalnim tijelima da utvrde krši li poduzeće koje u različitim državama prodaje proizvode dvojne kvalitete propise EU-a u području hrane i potrošača i dati savjete o međusobnoj suradnji; ističe da nacionalna tijela pristup izložen u Obavijesti, koji se sastoji od pojedinačnih koraka, a kojim ta tijela utvrđuju krši li se proizvodima zakonodavstvo EU-a, trenutačno ne primjenjuje u praski, što bi moglo značiti da se krše prava potrošača; |
| --- | --- |

11.

| 12. | slaže se s Komisijom da na jedinstvenom tržištu potrošači koji imaju opće razumijevanje načela slobodnog kretanja robe i jednakog pristupa robi ne očekuju da će se proizvodi koji se prodaju pod istim brendom u različitim državama razlikovati; podsjeća da prema mišljenju Komisije studije o vjernosti određenom brendu pokazuju da brendovi u svijesti potrošača funkcioniraju kao određena vrsta potvrde kontrolirane i dosljedne kvalitete; isto se tako slaže s Komisijom da se time objašnjava zašto neki potrošači očekuju da će proizvodi određenog brenda biti jednake kvalitete, ako ne i potpuno isti, bez obzira na to gdje su i kada kupljeni, i da će ih vlasnici tog brenda obavijestiti kada odluče promijeniti sastav proizvoda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | stoga smatra da pružanje dodatnih informacija, neovisno o tome nalaze li se one u glavnom vidnom polju potrošača, nije dovoljno osim ako potrošač jasno razumije da se dotični proizvod razlikuje od naizgled identičnih proizvoda istog brenda koji se prodaje u drugoj državi članici; |
| --- | --- |

13.

| 14. | u tom se kontekstu isto tako slaže s Komisijom da proizvođači ne moraju nužno nuditi identične proizvode u različitim geografskim područjima i da slobodno kretanje robe ne znači da svaki proizvod mora svugdje na jedinstvenom tržištu biti jednak; naglašava da je poslovnim subjektima dopušteno da stavljaju na tržište i prodaju robu različitog sastava i obilježja na temelju legitimnih čimbenika, pod uvjetom da u potpunosti poštuju zakonodavstvo EU-a; međutim, naglašava da se ti proizvodi ne bi trebali razlikovati u kvaliteti ako su ponuđeni potrošačima na različitim tržištima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da je pružanje točnih i lako razumljivih informacija potrošačima ključno za rješavanje pitanja dvojne kvalitete proizvoda; uvjeren je da, u slučaju da određeno poduzeće namjerava na tržište različitih država članica staviti proizvod koji se razlikuje po pojedinim obilježjima, takav proizvod ne smije biti označen i brendiran na naizgled identičan način; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da mogu postojati prihvatljive razlike u sastavu proizvoda jednog brenda i da se proizvodi mogu razlikovati zbog regionalnih sklonosti potrošača, nabavljanja lokalnih sastojaka, zahtjeva nacionalnog zakonodavstva ili ciljeva reformulacije; naglašava da namjera nije utvrditi ili uskladiti zahtjeve u pogledu kvalitete hrane te da nije poželjno proizvođačima propisivati točan sastav raznih proizvoda; međutim, smatra da se sklonosti potrošača ne bi trebalo koristiti kao izliku za snižavanje kvalitete ili ponudu različitih stupnjeva kvalitete na različitim tržištima; naglašava da se potrošače mora na jasan način informirati i osvijestiti o toj prilagodbi za svaki pojedini proizvod, a ne samo općenito o postojanju te „ustaljene prakse”; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da se Obavijest ponajprije odnosi na prehrambene proizvode; smatra da bi se odredbe o primjeni zakona o zaštiti potrošača trebale primjenjivati općenito na sve prehrambene i neprehrambene proizvode dostupne na jedinstvenom tržištu i da etikete trebaju biti čitljive potrošačima i sadržavati sve informacije o proizvodu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | skreće pozornost na smjernice Komisije za primjenu Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi iz 2016. u kojima stoji da se roba istog brenda te jednakog ili sličnog pakiranja može razlikovati u sastavu ovisno o mjestu proizvodnje i odredišnom tržištu, tj. može se razlikovati od jedne do druge države članice i da se prema toj Direktivi poslovne prakse za prodaju proizvoda različitog sastava nisu same po sebi nepoštene; naglašava važnost smjernica koje je objavila Komisija za olakšavanje ispravne i usklađene primjene Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi; stoga poziva Komisiju da pojasni odnos između Obavijesti, smjernica i dokumenta koji je sastavila podskupina za unutarnje tržište Foruma na visokoj razini za poboljšano funkcioniranje lanca opskrbe hranom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da mogu postojati različiti zahtjevi za metode kontrole koje koriste nacionalna nadležna tijela; ističe da su već provedene različite analize koje bi mogle poslužiti kao temelj za osmišljavanje i provedbu zajedničke metodologije ispitivanja, čak i ako su se njihove metodologije razlikovale, a rezultati nisu ocjenjivani na isti način; smatra da treba jasno navesti svrhu razvoja metodologije koju izrađuje Zajednički istraživački centar Komisije kako bi se osiguralo usklađeno tumačenje dobivene metodologije, uključujući definiciju „znatnih razlika”i nadležnim tijelima omogućilo da je koriste; ističe da bi utvrđivanje toga koji je od raznih proizvoda najbliži standardu, a time i „referentni proizvod”, u stvarnosti moglo negativno utjecati na ukupnu procjenu jer bi to moglo biti preteško utvrditi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja nastojanja Komisije da pomogne nacionalnim tijelima za provedbu u prepoznavanju nepoštenih poslovnih praksi pri stavljanju prehrambenih proizvoda na tržište; poziva Komisiju da u tom pogledu koordinira nacionalna nadležna tijela; ističe da je cilj te metodologije osigurati da države članice na zajedničkoj osnovi prikupljaju pouzdane i usporedive dokaze te doprinijeti ukupnoj ocjeni ozbiljnosti i raširenosti problema dvojne kvalitete na jedinstvenom tržištu; podsjeća na to će se činjenice u slučajevima nepoštenih praksi i dalje ocjenjivati na temelju okolnosti svakog pojedinog slučaja, s obzirom na to da je razmjer zavaravanja potrošača uvijek stvar subjektivne prosudbe nadležnog tijela ili suda; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja odluku Komisije da pozove nadležna tijela da u državama članicama provode više ispitivanja tržišta koja obuhvaćaju usporedbu proizvoda u različitim regijama i zemljama; no ističe da bi se prema Komisiji takva ispitivanja trebala provoditi prema zajedničkom pristupu ispitivanju, koji još nije u potpunosti razvijen; naglašava da je potrebno pridržavati se rokova kako bi se rezultati ispitivanja provedenih u okviru zajedničkog pristupa ispitivanju prikupili, objavili na svim službenim jezicima EU-a u javno dostupnoj bazi podataka i analizirali što je prije moguće, ali najkasnije do kraja 2018. godine; isto tako naglašava da je potrebno odmah objaviti te rezultate kako bi se potrošači i proizvođači mogli informirati i kako bi se podigla svijest i time pomoglo u smanjivanju broja slučajeva proizvoda dvojne kvalitete; |
| --- | --- |

21.

Ostali aspekti dvojne kvalitete

| 22. | naglašava da su privatne marke postale neizostavan dio potrošačkih košara i da je u posljednjih deset godina njihov tržišni udio porastao u većini kategorija proizvoda u većini država članica; smatra da, kako bi se spriječilo zbunjivanje potrošača, privatne marke ne bi smjele podsjećati na proizvod određenog brenda; ponovno tvrdi da Komisija treba posvetiti posebnu pozornost pitanju privatnih marki, kako bi se riješio problem miješanja privatnih marki i brendiranih proizvoda; napominje da je jedinstveno tržište dostupno proizvođačima, ali da istodobno vlada velika konkurencija i da su neke robne marke sveprisutne ili imaju dobar ugled na razini Unije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća da je Parlament više puta pozvao Komisiju da utvrdi ima li dvojna kvaliteta negativne posljedice za lokalnu i regionalnu proizvodnju, posebno mala i srednja poduzeća; izražava žaljenje zbog činjenice da Komisija dosad nije iznijela nikakve podatke; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da krivotvorenje proizvoda poznatih robnih marki izlaže potrošače zdravstvenim i sigurnosnim rizicima, potkopava povjerenje potrošača u brendove i dovodi do gubitka prihoda za proizvođače; napominje da je raspon krivotvorenih proizvoda otkrivenih u EU-u i dalje širok i obuhvaća gotovo sve vrste robe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zabrinut je zbog ograničenja koja su postavljena trgovcima pri kupnji robe, što se može negativno odraziti na izbor potrošača; potiče Komisiju da utvrdi čimbenike kojima se doprinosi rascjepkanosti jedinstvenog tržišta robe i nezakonito ograničava mogućnost potrošača da u potpunosti ostvare korist od jedinstvenog tržišta, s posebnim fokusom na teritorijalna ograničenja u opskrbi i njihove posljedice; poziva Komisiju da se posluži zakonodavstvom o tržišnom natjecanju, ako je primjenjivo, kako bi se riješilo pitanje takvih praksi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da nadležna nacionalna tijela mogu uzimati uzorke i obavljati ispitivanja samo na teritoriju svoje države članice; ističe potrebu za pojačanom, učinkovitom, transparentnom i brzom prekograničnom suradnjom, kao i razmjernom podataka, uključujući podatke o potencijalno nesukladnim proizvodima i informacije o mogućim nepoštenim praksama, među nacionalnim tijelima za zaštitu potrošača i hranu, udrugama za zaštitu potrošača i komisije kako bi se riješio problem dvojne kvalitete proizvoda te unaprijedila i uskladila primjena zakonodavstva; poziva Komisiju i države članice da u tom ssmislu intenzivnije surađuju; u tom pogledu pozdravlja usvajanje revidirane Uredbe o suradnji u zaštiti potrošača kojom se jačaju istražne i provedbene ovlasti, poboljšava razmjena informacija i podataka kao i pristup svim relevantnim informacijama te se uspostavljaju usklađena pravila o postupku koordinacije mjera istrage i provedbe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prepoznaje korisnost „opsežnih provjera”kao važnog oblika koordinacije provedbe u okviru Uredbe o suradnji u zaštiti potrošača te poziva Komisiju i države članice da ih dodatno pojačaju i povećaju njihov doseg; |
| --- | --- |

27.

Preporuke i daljnji koraci

| 28. | naglašava vrijednost opsežne i pravovremene javne rasprave koja povećava svijest potrošača o proizvodima i njihovim obilježjima; napominje da su neki proizvođači i vlasnici privatnih marki već najavili promjenu recepata ili upotrebu jedinstvenog standarda proizvodnje na razini EU-a; naglašava važnost uloge industrije u poboljšanju transparentnosti i jasnoće u pogledu sastava proizvoda te kvalitete i bilo kakvih promjena u tom pogledu; pozdravlja inicijativu Komisije da u tom pogledu razvije kodeks ponašanja; poziva da se i proizvođačima i trgovcima dozvoli veća uključenost da što prije pomognu pronaći učinkovito rješenje za sadašnju situaciju, što je u njihovom vlastitom interesu jer se ne bi moralo posegnuti za postupcima sankcioniranja, i osiguraju europskim potrošačima pristup proizvodima iste kvalitete diljem cijelog jedinstvenog tržišta; poziva proizvođače da razmisle o logotipu na pakiranju kojim bi se naznačilo da su sadržaj i kvaliteta proizvoda istog brenda isti u svim državama članicama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva organizacije za zaštitu potrošača, civilnog društva i prijavljena nacionalna tijela nadležna za provedbu Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi i drugog relevantnog zakonodavstva da aktivnije sudjeluju u javnoj raspravi i informiranju potrošača; izražava uvjerenje da bi organizacije potrošača mogu uvelike doprinijeti rješavanju problema dvojne kvalitete proizvoda; poziva Komisiju i države članice da financijskim i pravnim mehanizmima povećaju potporu nacionalnim organizacijama za zaštitu potrošača kako bi ove mogle izgraditi kapacitete, razviti aktivnosti ispitivanja, provoditi komparativna ispitivanja te, u suradnji s nadležnim tijelima, pomoći pratiti i objelodaniti nepoštene razlike među proizvodima; nadalje, smatra da bi trebalo promicati poboljšanu prekograničnu razmjenu informacija među udrugama za zaštitu potrošača; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra, na temelju prijašnjih iskustava, da nadležna tijela nisu bila u mogućnosti sama učinkovito riješiti konkretne slučajeve dvojne kvalitete na nacionalnoj razini ili provesti postojeće zakonodavstvo ili su to pokušala učiniti samo u najmanjoj mogućoj mjeri, među ostalim i zbog nepostojanja izričitih pravnih propisa na razini EU-a; podsjeća da su države članice odgovorne za provedbu Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi i da bi stoga to trebale i činiti kako zavaravajuće marketinške prakse potrošače ne bi dovele u zabludu; naglašava da bi države članice trebale osigurati da nadležna nacionalna tijela raspolažu odgovarajućim tehničkim, financijskim i ljudskim kapacitetima kako bi se osigurala učinkovita provedba; poziva države članice da potrošačima osiguraju prostor za podnošenje pritužbi i njihovo istraživanje te da ih u najvećoj mogućoj mjeri informiraju o njihovim pravima i mogućnostima u okviru provedbe postojećeg zakonodavstva te o obvezama prodavača da ih informiraju o sastavu i, gdje je to primjenjivo, podrijetlu proizvoda; |
| --- | --- |

30.

| 31. | skreće pozornost na činjenicu da je pitanje dvojne kvalitete izravno povezano s temeljem funkcioniranja jedinstvenog tržišta i povjerenja potrošača koji su ugroženi te stoga, između ostalog, zahtijeva rješenje na razini Unije pomoću izravno izvršivih mjera; uvjeren je da će djelovanje na razini Unije, s obzirom na mogućnost djelovanja na nacionalnoj razini, zaštititi cjelovitost jedinstvenog tržišta; poziva Komisiju da izradi inventar postojećih nacionalnih standarda za prehrambene i neprehrambene proizvode u EU-u i procijeni njihovu relevantnost za slučajeve dvojne kvalitete na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na hitno razvijanje kapaciteta i mehanizama na razini EU-a u okviru specijalizirane jedinice za praćenje i nadzor u postojećem tijelu EU-a (Zajednički istraživački centar, Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) ili neko drugo tijelo), čime bi se birokracija svela na minimum, na praćenje usklađenosti u sastavu i proporcionalne korištenje sastojaka u identično označenim i pakiranim prehrambenim proizvodima te ocjenjivanje komparativnih laboratorijskih analiza kako bi se prepoznale te nepoštene poslovne prakse pri promidžbi prehrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja Komisijin prijedlog „Nove pogodnosti za potrošače”, u kojem se želi riješiti problem dvojne kvalitete proizvoda kroz izmjenu članka 6. Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi i stavljanje određenog proizvoda na tržište uz tvrdnju da je identičan istom proizvodu koji je stavljen na tržište u više drugih država članica, kada se radi o proizvodima s razlikama u sastavu ili obilježjima, definirati kao zavaravajuću poslovnu praksu; međutim, napominje da prijedlog sadržava i neke nejasne odredbe koje zahtijevaju pojašnjenje kako bi se osiguralo ispravno tumačenje i primjena; |
| --- | --- |

33.

| 34. | snažno je uvjeren, međutim, da bi se izmjenom Priloga I. Direktivi o nepoštenoj poslovnoj praksi stavljanjem dodatnog stavka na „crnu listu”kojom se definiraju prakse koje su zabranjene u svim uvjetima i kojom se eksplicitno spominje dvojna kvaliteta proizvoda istog brenda u slučajevima kad je različita i ne ispunjava očekivanja potrošača, na najučinkovitiji način riješili neopravdani slučajevi dvojne kvalitete; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da bi rezultat zakonodavnog postupka trebala biti jasna definicija dvojne kvalitete i jasno utvrđen način na koji bi nadležna tijela trebala procjenjivati i rješavati svaki pojedini slučaj; u tom pogledu naglašava da bi otvoreni popis takozvanih „legitimnih čimbenika”mogao ugroziti sposobnost nadležnih tijela da provedu procjenu i primijene propise; zabrinut je da bi pojam „definiranih sklonosti potrošača”pri ocjenjivanju je li razlika u sastavu proizvoda opravdana ili ne mogao dovesti do proturječnih tumačenja među nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da produži mandat Zajedničkog istraživačkog centra kako bi u roku jedne godine razvio usklađenu metodologiju na razini EU-a za uspoređivanje obilježja neprehrambenih proizvoda i smjernice za povećanje transparentnosti proizvoda uz pomoć te ocijenio rezultate ispitivanja; ističe da bi Zajednički istraživački centar u svrhu razmjene najboljih praksi u tom području isto tako trebao surađivati s tijelima država članica koja su već provela svoja ispitivanja proizvoda, ali nacionalnim tijelima država članica još nisu dostavila rezultate; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da su najviši prioritet sigurnost i kvaliteta prehrambenih proizvoda te zaštita potrošača od zavaravanja; podsjeća Komisiju na njezinu odluku o boljem praćenju i poboljšanju pravilne primjene zakonodavstva EU-a; smatra da bi nadležna nacionalna tijela trebala stvarno nadzirati usklađenost s mjerodavnim propisima u tim područjima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja prijedlog Komisije za poboljšanje transparentnosti znanstvenih studija u području sigurnosti hrane kao odgovor na zabrinutost javnosti, kako bi se povećao pristup informacijama koje su potrebne za donošenje odluka o kupnji na temelju pouzdane znanstvene procjene rizika; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva nacionalna tijela za hranu da u pojedinim slučajevima utvrde jesu li potencijalno diskriminatorne prakse stvarno nezakonite u odnosu na odredbe Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi i njihovu interakciju sa zahtjevima o poštenom informiranju utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1169/2011 o informiranju potrošača o hrani; |
| --- | --- |

39.

| 40. | napominje da su svi građani EU-a pogođeni praksama dvojne kvalitete, uključujući u slučajevima kada putuju iz jedne države članice u drugu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | međutim ističe da značajne razlike u proizvodima za bebe, poput hrane za dojenčad i malu djecu, ne mogu biti opravdane samo na temelju raznolikosti regionalnih preferencija u pogledu okusa u EU-u; |
| --- | --- |

41.

| 42. | snažno odbacuje tvrdnje nekih proizvođača da se promjene u sastavu i/ili kvaliteti provode kako bi cijene odgovarale očekivanjima potrošača; ističe da su razne studije pokazale da su proizvodi niže kvalitete često skuplji nego njihovi pandani više kvalitete drugdje u EU-u; |
| --- | --- |

42.

| 43. | snažno potiče korištenje načela kružnog gospodarstva za pakiranja proizvoda i ističe da proizvođač, ako je pakiranje proizvoda u jednoj državi članici usklađeno s tim načelom, mora uložiti usklađene napore kako bi osigurao da su takvi svi njegovi proizvodi koji se stavljaju na tržište pod istom robnom markom u istoj vrsti ambalaže diljem EU-a i izvan njega; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe da neki slučajevi dvojne kvalitete proizvoda proizlaze iz neprovođenja zakonodavstva EU-a; poziva tijela država članica da pod hitno počnu provoditi postojeće propise EU-a o označavanju hrane, uključujući u pogledu, primjerice, strojno otkoštenog mesa; |
| --- | --- |

44.

o

oo

| 45. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  SL L 149, 11.6.2005., str. 22.

(2)  SL L 345, 27.12.2017., str. 1.

(3)  SL L 304, 22.11.2011., str. 18.

(4)  SL C 65, 19.2.2016., str. 2.

(5)  SL C 264 E, 13.9.2013., str. 11.

(6)  SL C 93, 24.3.2017., str. 27.

(7)  SL C 86, 6.3.2018., str. 40.

(8)  SL C 11, 12.1.2018., str. 2.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0027.

(10)  O-000019/2017.

(11)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

(12)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/overview_reports/act_getPDF.cfm?PDF_ID=219

(13)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/overview_reports/act_getPDF.cfm?PDF_ID=1148

---

III. Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/201 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/201

---

P8_TA(2018)0318

Jednakovrijednost pregleda na terenu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Brazilu nad sjemenskim usjevima krmnog bilja i sjemenskim usjevima žitarica i u pogledu jednakovrijednosti sjemena krmnog bilja i sjemena žitarica proizvedenog u Brazilu te u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Moldovi nad sjemenskim usjevima žitarica, sjemenskim usjevima povrća i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja i u pogledu jednakovrijednosti sjemena žitarica, sjemena povrća i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Moldovi (COM(2017)0643 – C8-0400/2017 – 2017/0297(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2019/C 433/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0643), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0643),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0400/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0400/2017),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. veljače 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. veljače 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0253/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0253/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 227, 28.6.2018., str. 76.

---

P8_TC1-COD(2017)0297

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. rujna 2018. radi donošenja Odluke (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Saveznoj Republici Brazilu nad sjemenskim usjevima krmnog bilja i sjemenskim usjevima žitarica i o jednakovrijednosti sjemena krmnog bilja i sjemena žitarica proizvedenog u Saveznoj Republici Brazilu te u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Republici Moldovi nad sjemenskim usjevima žitarica, sjemenskim usjevima povrća i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja i o jednakovrijednosti sjemena žitarica, sjemena povrća i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Republici Moldovi

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2018/1674.)

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/203 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/203

---

P8_TA(2018)0319

Zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost u pogledu posebne odredbe za mala poduzeća *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu posebne odredbe za mala poduzeća (COM(2018)0021 – C8-0022/2018 – 2018/0006(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2019/C 433/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0021),

| — | uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0022/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0022/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0260/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0260/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (1) | Direktivom Vijeća 2006/112/EZ (1) državama članicama dopušteno je nastaviti s primjenom posebnih odredbi za mala poduzeća u skladu sa zajedničkim odredbama i imajući u vidu daljnje usklađivanje. Međutim, te su odredbe zastarjele i njima se ne
  umanjuje opterećenje
  za mala poduzeća
  uzrokovano
  usklađivanjem jer su osmišljene za zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost (PDV) na temelju oporezivanja u državi članici podrijetla. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Direktivom Vijeća 2006/112/EZ (1) državama članicama dopušteno je nastaviti s primjenom posebnih odredbi za mala poduzeća u skladu sa zajedničkim odredbama i imajući u vidu daljnje usklađivanje. Međutim, te su odredbe zastarjele i njima se ne
  umanjuje opterećenje
  za mala poduzeća
  uzrokovano
  usklađivanjem jer su osmišljene za zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost (PDV) na temelju oporezivanja u državi članici podrijetla.

| (1) | Direktivom Vijeća 2006/112/EZ (2) državama članicama dopušteno je nastaviti s primjenom posebnih odredbi za mala poduzeća u skladu sa zajedničkim odredbama i imajući u vidu daljnje usklađivanje. Međutim, te su odredbe zastarjele i njima se ne
  ispunjava cilj smanjenja opterećenja
  za mala poduzeća
  uzrokovanog
  usklađivanjem jer su osmišljene za zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost (PDV) na temelju oporezivanja u državi članici podrijetla. |
| --- | --- |

(1)

Direktivom Vijeća 2006/112/EZ (2) državama članicama dopušteno je nastaviti s primjenom posebnih odredbi za mala poduzeća u skladu sa zajedničkim odredbama i imajući u vidu daljnje usklađivanje. Međutim, te su odredbe zastarjele i njima se ne
  ispunjava cilj smanjenja opterećenja
  za mala poduzeća
  uzrokovanog
  usklađivanjem jer su osmišljene za zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost (PDV) na temelju oporezivanja u državi članici podrijetla.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (2) | Komisija je u svojem akcijskom planu o PDV-u (3) najavila sveobuhvatan paket pojednostavnjenja za mala poduzeća čiji je cilj smanjiti njihovo administrativno opterećenje i pomoći stvaranje fiskalnog okruženja za olakšavanje njihova rasta
  te
  razvoja prekogranične trgovine.
  To podrazumijeva preispitivanje
  posebne odredbe za mala poduzeća, kako je navedeno u Komunikaciji o provedbi akcijskog plana o PDV-u (4). Preispitivanje posebne odredbe za mala poduzeća stoga predstavlja važan element paketa reformi iz akcijskog plana o PDV-u. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Komisija je u svojem akcijskom planu o PDV-u (3) najavila sveobuhvatan paket pojednostavnjenja za mala poduzeća čiji je cilj smanjiti njihovo administrativno opterećenje i pomoći stvaranje fiskalnog okruženja za olakšavanje njihova rasta
  te
  razvoja prekogranične trgovine.
  To podrazumijeva preispitivanje
  posebne odredbe za mala poduzeća, kako je navedeno u Komunikaciji o provedbi akcijskog plana o PDV-u (4). Preispitivanje posebne odredbe za mala poduzeća stoga predstavlja važan element paketa reformi iz akcijskog plana o PDV-u.

| (2) | Komisija je u svojem akcijskom planu o PDV-u (5) najavila sveobuhvatan paket pojednostavnjenja za mala poduzeća čiji je cilj smanjiti njihovo administrativno opterećenje i pomoći stvaranje fiskalnog okruženja za olakšavanje njihova rasta
  i
  razvoja prekogranične trgovine
  te za veću usklađenost u području PDV-a
  .
  Mala poduzeća u Uniji osobito su aktivna u određenim sektorima s prekograničnim poslovanjem, kao što su građevinski sektor, komunikacije, prehrambene usluge i maloprodaja, te mogu biti važan izvor radnih mjesta. Kako bi se postigli ciljevi akcijskog plana o PDV-u, potrebno je preispitati
  posebne odredbe za mala poduzeća, kako je navedeno u Komunikaciji o provedbi akcijskog plana o PDV-u (6). Preispitivanje posebne odredbe za mala poduzeća stoga predstavlja važan element paketa reformi iz akcijskog plana o PDV-u. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je u svojem akcijskom planu o PDV-u (5) najavila sveobuhvatan paket pojednostavnjenja za mala poduzeća čiji je cilj smanjiti njihovo administrativno opterećenje i pomoći stvaranje fiskalnog okruženja za olakšavanje njihova rasta
  i
  razvoja prekogranične trgovine
  te za veću usklađenost u području PDV-a
  .
  Mala poduzeća u Uniji osobito su aktivna u određenim sektorima s prekograničnim poslovanjem, kao što su građevinski sektor, komunikacije, prehrambene usluge i maloprodaja, te mogu biti važan izvor radnih mjesta. Kako bi se postigli ciljevi akcijskog plana o PDV-u, potrebno je preispitati
  posebne odredbe za mala poduzeća, kako je navedeno u Komunikaciji o provedbi akcijskog plana o PDV-u (6). Preispitivanje posebne odredbe za mala poduzeća stoga predstavlja važan element paketa reformi iz akcijskog plana o PDV-u.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (3) | Preispitivanje te posebne odredbe usko je povezano s prijedlogom Komisije kojim se utvrđuju načela konačnog sustava PDV-a za prekograničnu trgovinu među poduzećima između država članica na temelju oporezivanja prekograničnih isporuka u državi članici odredišta (7). Prelaskom na sustav PDV-a s oporezivanjem na odredištu uočeno je da određena važeća pravila nisu prikladna za sustav oporezivanja na odredištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Preispitivanje te posebne odredbe usko je povezano s prijedlogom Komisije kojim se utvrđuju načela konačnog sustava PDV-a za prekograničnu trgovinu među poduzećima između država članica na temelju oporezivanja prekograničnih isporuka u državi članici odredišta (7). Prelaskom na sustav PDV-a s oporezivanjem na odredištu uočeno je da određena važeća pravila nisu prikladna za sustav oporezivanja na odredištu.

| (3) | Preispitivanje te posebne odredbe usko je povezano s prijedlogom Komisije kojim se utvrđuju načela konačnog sustava PDV-a za prekograničnu trgovinu među poduzećima između država članica na temelju oporezivanja prekograničnih isporuka u državi članici odredišta (8). Prelaskom na sustav PDV-a s oporezivanjem na odredištu uočeno je da određena važeća pravila nisu prikladna za sustav oporezivanja na odredištu.
  Do glavnih poteškoća u većoj prekograničnoj trgovini za mala poduzeća dolazi zbog složenih i različitih pravila diljem Unije o PDV-u, kao i činjenice da od nacionalnih izuzeća za mala poduzeća koristi imaju samo mala poduzeća u državi članici u kojoj imaju poslovni nastan. |
| --- | --- |

(3)

Preispitivanje te posebne odredbe usko je povezano s prijedlogom Komisije kojim se utvrđuju načela konačnog sustava PDV-a za prekograničnu trgovinu među poduzećima između država članica na temelju oporezivanja prekograničnih isporuka u državi članici odredišta (8). Prelaskom na sustav PDV-a s oporezivanjem na odredištu uočeno je da određena važeća pravila nisu prikladna za sustav oporezivanja na odredištu.
  Do glavnih poteškoća u većoj prekograničnoj trgovini za mala poduzeća dolazi zbog složenih i različitih pravila diljem Unije o PDV-u, kao i činjenice da od nacionalnih izuzeća za mala poduzeća koristi imaju samo mala poduzeća u državi članici u kojoj imaju poslovni nastan.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (4) | Kako bi se riješio problem nerazmjernog opterećenja uzrokovanog usklađivanjem s kojim su suočena mala poduzeća, mjere pojednostavnjenja trebale bi se odobriti i poduzećima koja se smatraju malima u gospodarskom smislu, a ne samo poduzećima izuzetima u skladu s važećim pravilima. Za potrebe pojednostavnjenja pravila o PDV-u poduzeća bi se smatrala „malim”ako na temelju prometa ispunjavaju uvjete opće definicije mikropoduzeća iz Preporuke Komisije 2003/361/EZ (9). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Kako bi se riješio problem nerazmjernog opterećenja uzrokovanog usklađivanjem s kojim su suočena mala poduzeća, mjere pojednostavnjenja trebale bi se odobriti i poduzećima koja se smatraju malima u gospodarskom smislu, a ne samo poduzećima izuzetima u skladu s važećim pravilima. Za potrebe pojednostavnjenja pravila o PDV-u poduzeća bi se smatrala „malim”ako na temelju prometa ispunjavaju uvjete opće definicije mikropoduzeća iz Preporuke Komisije 2003/361/EZ (9).

| (4) | Kako bi se riješio problem nerazmjernog opterećenja uzrokovanog usklađivanjem s kojim su suočena mala poduzeća, mjere pojednostavnjenja trebale bi se odobriti i poduzećima koja se smatraju malima u gospodarskom smislu, a ne samo poduzećima izuzetima u skladu s važećim pravilima.
  Dostupnost takvih mjera osobito je relevantna jer je većina malih poduzeća, bez obzira na to jesu li izuzeta ili nisu, u praksi obvezna koristiti usluge savjetnika ili vanjskih konzultanata kako bi im pomogli u ispunjavanju obveza u području PDV-a, što dodatno financijski opterećuje ta poduzeća25

  . Za potrebe pojednostavnjenja pravila o PDV-u poduzeća bi se smatrala „malim”ako na temelju prometa ispunjavaju uvjete opće definicije mikropoduzeća iz Preporuke Komisije 2003/361/EZ (10). |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se riješio problem nerazmjernog opterećenja uzrokovanog usklađivanjem s kojim su suočena mala poduzeća, mjere pojednostavnjenja trebale bi se odobriti i poduzećima koja se smatraju malima u gospodarskom smislu, a ne samo poduzećima izuzetima u skladu s važećim pravilima.
  Dostupnost takvih mjera osobito je relevantna jer je većina malih poduzeća, bez obzira na to jesu li izuzeta ili nisu, u praksi obvezna koristiti usluge savjetnika ili vanjskih konzultanata kako bi im pomogli u ispunjavanju obveza u području PDV-a, što dodatno financijski opterećuje ta poduzeća25

  . Za potrebe pojednostavnjenja pravila o PDV-u poduzeća bi se smatrala „malim”ako na temelju prometa ispunjavaju uvjete opće definicije mikropoduzeća iz Preporuke Komisije 2003/361/EZ (10).

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (6) | Mala poduzeća mogla bi iskoristiti izuzeće samo ako njihov godišnji promet ne prelazi prag koji se primjenjuje u državi članici u kojoj treba platiti PDV. Države članice bi pri određivanju tih pragova trebale poštovati pravila o pragovima iz Direktive 2006/112/EZ. Većina je tih pravila uvedena 1977. i više nisu prikladna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Mala poduzeća mogla bi iskoristiti izuzeće samo ako njihov godišnji promet ne prelazi prag koji se primjenjuje u državi članici u kojoj treba platiti PDV. Države članice bi pri određivanju tih pragova trebale poštovati pravila o pragovima iz Direktive 2006/112/EZ. Većina je tih pravila uvedena 1977. i više nisu prikladna.

| (6) | Mala poduzeća mogla bi iskoristiti izuzeće samo ako njihov godišnji promet ne prelazi prag koji se primjenjuje u državi članici u kojoj treba platiti PDV. Države članice bi pri određivanju tih pragova trebale poštovati pravila o pragovima iz Direktive 2006/112/EZ. Većina je tih pravila uvedena 1977. i više nisu prikladna.
  U cilju fleksibilnosti i kako bi se zajamčilo da države članice mogu utvrditi odgovarajuće niže pragove razmjerne veličini i potrebama njihovih gospodarstava, na razini Unije trebalo bi utvrditi samo maksimalne pragove. |
| --- | --- |

(6)

Mala poduzeća mogla bi iskoristiti izuzeće samo ako njihov godišnji promet ne prelazi prag koji se primjenjuje u državi članici u kojoj treba platiti PDV. Države članice bi pri određivanju tih pragova trebale poštovati pravila o pragovima iz Direktive 2006/112/EZ. Većina je tih pravila uvedena 1977. i više nisu prikladna.
  U cilju fleksibilnosti i kako bi se zajamčilo da države članice mogu utvrditi odgovarajuće niže pragove razmjerne veličini i potrebama njihovih gospodarstava, na razini Unije trebalo bi utvrditi samo maksimalne pragove.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (8) | Državama članicama trebalo bi prepustiti određivanje nacionalnih pragova za izuzeće na razini koja optimalno odgovara njihovim gospodarskim i političkim uvjetima, što podliježe najvišoj dopuštenoj vrijednosti praga utvrđenoj ovom Direktivom. U tom bi pogledu trebalo pojasniti da ako države članice primjenjuju različite pragove to treba potkrijepiti objektivnim kriterijima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Državama članicama trebalo bi prepustiti određivanje nacionalnih pragova za izuzeće na razini koja optimalno odgovara njihovim gospodarskim i političkim uvjetima, što podliježe najvišoj dopuštenoj vrijednosti praga utvrđenoj ovom Direktivom. U tom bi pogledu trebalo pojasniti da ako države članice primjenjuju različite pragove to treba potkrijepiti objektivnim kriterijima.

| (8) | Državama članicama trebalo bi prepustiti određivanje nacionalnih pragova za izuzeće na razini koja optimalno odgovara njihovim gospodarskim i političkim uvjetima, što podliježe najvišoj dopuštenoj vrijednosti praga utvrđenoj ovom Direktivom. U tom bi pogledu trebalo pojasniti da ako države članice primjenjuju različite pragove to treba potkrijepiti objektivnim kriterijima.
  Kako bi se olakšalo prekogranično poslovanje, popis nacionalnih pragova za izuzeće trebao bi biti lako dostupan svim malim poduzećima koja žele poslovati u više država članica. |
| --- | --- |

(8)

Državama članicama trebalo bi prepustiti određivanje nacionalnih pragova za izuzeće na razini koja optimalno odgovara njihovim gospodarskim i političkim uvjetima, što podliježe najvišoj dopuštenoj vrijednosti praga utvrđenoj ovom Direktivom. U tom bi pogledu trebalo pojasniti da ako države članice primjenjuju različite pragove to treba potkrijepiti objektivnim kriterijima.
  Kako bi se olakšalo prekogranično poslovanje, popis nacionalnih pragova za izuzeće trebao bi biti lako dostupan svim malim poduzećima koja žele poslovati u više država članica.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (12) | Ako se primjenjuje izuzeće, mala poduzeća koja se koriste izuzećem trebala bi barem uživati pogodnosti pojednostavnjenih obveza o prijavi PDV-a, izdavanju računa, računovodstvu i izvješćivanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Ako se primjenjuje izuzeće, mala poduzeća koja se koriste izuzećem trebala bi barem uživati pogodnosti pojednostavnjenih obveza o prijavi PDV-a, izdavanju računa, računovodstvu i izvješćivanju.

| (12) | Ako se primjenjuje izuzeće, mala poduzeća koja se koriste izuzećem trebala bi barem uživati pogodnosti pojednostavnjenih obveza o prijavi PDV-a, izdavanju računa, računovodstvu i izvješćivanju.
  Kako bi se izbjegle nejasnoće i pravna nesigurnost u državama članicama, Komisija treba izraditi smjernice o jednostavnijoj registraciji i računovodstvu te detaljnije obrazložiti postupke koje treba pojednostavniti i u kojoj mjeri. Do ... [tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive] Komisija i države članice trebaju ocijeniti to pojednostavnjenje kako bi se ocijenila njegova potencijalna dodana vrijednost i istinski pozitivni učinak na poduzeća i potrošače. |
| --- | --- |

(12)

Ako se primjenjuje izuzeće, mala poduzeća koja se koriste izuzećem trebala bi barem uživati pogodnosti pojednostavnjenih obveza o prijavi PDV-a, izdavanju računa, računovodstvu i izvješćivanju.
  Kako bi se izbjegle nejasnoće i pravna nesigurnost u državama članicama, Komisija treba izraditi smjernice o jednostavnijoj registraciji i računovodstvu te detaljnije obrazložiti postupke koje treba pojednostavniti i u kojoj mjeri. Do ... [tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive] Komisija i države članice trebaju ocijeniti to pojednostavnjenje kako bi se ocijenila njegova potencijalna dodana vrijednost i istinski pozitivni učinak na poduzeća i potrošače.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (13) | Nadalje, kako bi se osigurala usklađenost s uvjetima za izuzeće koje država članica odobrava poduzećima koja nemaju poslovni nastan na njezinu državnom području, potrebno je propisati prethodnu obavijest o namjeri korištenja izuzeća. Takvu obavijest
  bi malo poduzeće
  trebalo
  podnijeti u državi članici u kojoj ima poslovni nastan
  .
  Ta
  država članica
  bi
  zatim na temelju informacija iz prijave godišnjeg prometa tog poduzeća
  trebala
  te informacije dostaviti ostalim predmetnim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Nadalje, kako bi se osigurala usklađenost s uvjetima za izuzeće koje država članica odobrava poduzećima koja nemaju poslovni nastan na njezinu državnom području, potrebno je propisati prethodnu obavijest o namjeri korištenja izuzeća. Takvu obavijest
  bi malo poduzeće
  trebalo
  podnijeti u državi članici u kojoj ima poslovni nastan
  .
  Ta
  država članica
  bi
  zatim na temelju informacija iz prijave godišnjeg prometa tog poduzeća
  trebala
  te informacije dostaviti ostalim predmetnim državama članicama.

| (13) | Nadalje, kako bi se osigurala usklađenost s uvjetima za izuzeće koje država članica odobrava poduzećima koja nemaju poslovni nastan na njezinu državnom području, potrebno je propisati prethodnu obavijest o namjeri korištenja izuzeća. Takvu obavijest trebalo
  bi proslijediti putem internetskog portala koji treba izraditi Komisija
  . Država članica
  poslovnog nastana
  zatim
  bi
  na temelju informacija iz prijave godišnjeg prometa tog poduzeća te informacije
  trebala
  dostaviti ostalim predmetnim državama članicama. 
  Mala poduzeća mogu u bilo kojem trenutku obavijestiti državu članicu u kojoj su registrirana o tome da se žele vratiti na opći sustav PDV-a. |
| --- | --- |

(13)

Nadalje, kako bi se osigurala usklađenost s uvjetima za izuzeće koje država članica odobrava poduzećima koja nemaju poslovni nastan na njezinu državnom području, potrebno je propisati prethodnu obavijest o namjeri korištenja izuzeća. Takvu obavijest trebalo
  bi proslijediti putem internetskog portala koji treba izraditi Komisija
  . Država članica
  poslovnog nastana
  zatim
  bi
  na temelju informacija iz prijave godišnjeg prometa tog poduzeća te informacije
  trebala
  dostaviti ostalim predmetnim državama članicama. 
  Mala poduzeća mogu u bilo kojem trenutku obavijestiti državu članicu u kojoj su registrirana o tome da se žele vratiti na opći sustav PDV-a.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (15) | Kako bi se za poduzeća koja nisu izuzeta smanjilo opterećenje uzrokovano usklađivanjem, od država članica trebalo bi zahtijevati pojednostavnjenje odredbi o prijavi PDV-a i knjigovodstvu
  te produljenje poreznih razdoblja kako
  bi
  se ostvarilo manje učestalo
  podnošenje prijava PDV-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Kako bi se za poduzeća koja nisu izuzeta smanjilo opterećenje uzrokovano usklađivanjem, od država članica trebalo bi zahtijevati pojednostavnjenje odredbi o prijavi PDV-a i knjigovodstvu
  te produljenje poreznih razdoblja kako
  bi
  se ostvarilo manje učestalo
  podnošenje prijava PDV-a.

| (15) | Kako bi se za poduzeća koja nisu izuzeta smanjilo opterećenje uzrokovano usklađivanjem, od država članica trebalo bi zahtijevati pojednostavnjenje odredbi o prijavi PDV-a i knjigovodstvu.
  Osim toga, Komisija
  bi
  trebala uspostaviti jedinstvenu točku za
  podnošenje prijava PDV-a
  u različitim državama članicama
  . |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se za poduzeća koja nisu izuzeta smanjilo opterećenje uzrokovano usklađivanjem, od država članica trebalo bi zahtijevati pojednostavnjenje odredbi o prijavi PDV-a i knjigovodstvu.
  Osim toga, Komisija
  bi
  trebala uspostaviti jedinstvenu točku za
  podnošenje prijava PDV-a
  u različitim državama članicama
  .

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (17) | Cilj je ove Direktive smanjenje opterećenja za mala poduzeća uzrokovanog usklađivanjem koje nije moguće u dovoljnoj mjeri ostvariti na razini država članica te se stoga može bolje ostvariti na razini Unije. Stoga Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u članku 5., ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Cilj je ove Direktive smanjenje opterećenja za mala poduzeća uzrokovanog usklađivanjem koje nije moguće u dovoljnoj mjeri ostvariti na razini država članica te se stoga može bolje ostvariti na razini Unije. Stoga Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u članku 5., ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (17) | Cilj je ove Direktive smanjenje opterećenja za mala poduzeća uzrokovanog usklađivanjem koje nije moguće u dovoljnoj mjeri ostvariti na razini država članica te se stoga može bolje ostvariti na razini Unije. Stoga Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u članku 5., ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
  Međutim, kontrole PDV-a koje proizlaze iz postupaka usklađivanja koristan su instrument borbe protiv poreznih prijevara a pojednostavnjenje opterećenja uzrokovano usklađivanjem za mala i srednja poduzeća ne treba doći nauštrb borbe protiv prijevara u vezi s PDV-om. |
| --- | --- |

(17)

Cilj je ove Direktive smanjenje opterećenja za mala poduzeća uzrokovanog usklađivanjem koje nije moguće u dovoljnoj mjeri ostvariti na razini država članica te se stoga može bolje ostvariti na razini Unije. Stoga Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u članku 5., ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
  Međutim, kontrole PDV-a koje proizlaze iz postupaka usklađivanja koristan su instrument borbe protiv poreznih prijevara a pojednostavnjenje opterećenja uzrokovano usklađivanjem za mala i srednja poduzeća ne treba doći nauštrb borbe protiv prijevara u vezi s PDV-om.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 284. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Malo poduzeće dužno je prije nego
  se
  počne koristiti izuzećem u drugim državama članicama o tome obavijestiti državu članicu u kojoj ima poslovni nastan
  . | | Komisija uspostavlja internetski portal preko kojega
  se
  registriraju mala poduzeća koja se žele koristiti izuzećem u drugoj državi članici
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Malo poduzeće dužno je prije nego
  se
  počne koristiti izuzećem u drugim državama članicama o tome obavijestiti državu članicu u kojoj ima poslovni nastan
  .

Komisija uspostavlja internetski portal preko kojega
  se
  registriraju mala poduzeća koja se žele koristiti izuzećem u drugoj državi članici
  .

Amandman 12

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 284. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Ako se malo poduzeće koristi izuzećem u državi članici različitoj od one u kojoj ima poslovni nastan, država članica poslovnog nastana poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurala da to malo poduzeće prijavi točan godišnji promet u Uniji i točan godišnji promet u državi članici te obavješćuje porezna tijela u predmetnim državama članicama u kojima malo poduzeće obavlja isporuke.”; | | Ako se malo poduzeće koristi izuzećem u državi članici različitoj od one u kojoj ima poslovni nastan, država članica poslovnog nastana poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurala da to malo poduzeće prijavi točan godišnji promet u Uniji i točan godišnji promet u državi članici te obavješćuje porezna tijela u predmetnim državama članicama u kojima malo poduzeće obavlja isporuke.”
  Države članice također jamče da su u dovoljnoj mjeri upoznate sa statusom malih poduzeća te s njihovim dioničarskim ili vlasničkim odnosima kako bi se mogao potvrditi njihov status malih poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ako se malo poduzeće koristi izuzećem u državi članici različitoj od one u kojoj ima poslovni nastan, država članica poslovnog nastana poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurala da to malo poduzeće prijavi točan godišnji promet u Uniji i točan godišnji promet u državi članici te obavješćuje porezna tijela u predmetnim državama članicama u kojima malo poduzeće obavlja isporuke.”;

Ako se malo poduzeće koristi izuzećem u državi članici različitoj od one u kojoj ima poslovni nastan, država članica poslovnog nastana poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurala da to malo poduzeće prijavi točan godišnji promet u Uniji i točan godišnji promet u državi članici te obavješćuje porezna tijela u predmetnim državama članicama u kojima malo poduzeće obavlja isporuke.”
  Države članice također jamče da su u dovoljnoj mjeri upoznate sa statusom malih poduzeća te s njihovim dioničarskim ili vlasničkim odnosima kako bi se mogao potvrditi njihov status malih poduzeća.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 15.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 288.a – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Ako tijekom sljedeće kalendarske godine godišnji promet u državi članici malog poduzeća premašuje prag za izuzeće iz članka 284. stavka 1., malo poduzeće smije nastaviti ostvarivati korist od izuzeća
  za tu godinu
  uz uvjet da njegov godišnji promet u državi članici
  u toj godini
  ne prelazi prag utvrđen u članku 284. stavku 1. za više od
  50
  %.; | | Ako tijekom sljedeće kalendarske godine godišnji promet u državi članici malog poduzeća premašuje prag za izuzeće iz članka 284. stavka 1., malo poduzeće smije nastaviti ostvarivati korist od izuzeća
  naredne dvije godine
  uz uvjet da njegov godišnji promet u državi članici
  tijekom te dvije godine
  ne prelazi prag utvrđen u članku 284. stavku 1. za više od
  33
  %.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ako tijekom sljedeće kalendarske godine godišnji promet u državi članici malog poduzeća premašuje prag za izuzeće iz članka 284. stavka 1., malo poduzeće smije nastaviti ostvarivati korist od izuzeća
  za tu godinu
  uz uvjet da njegov godišnji promet u državi članici
  u toj godini
  ne prelazi prag utvrđen u članku 284. stavku 1. za više od
  50
  %.;

Ako tijekom sljedeće kalendarske godine godišnji promet u državi članici malog poduzeća premašuje prag za izuzeće iz članka 284. stavka 1., malo poduzeće smije nastaviti ostvarivati korist od izuzeća
  naredne dvije godine
  uz uvjet da njegov godišnji promet u državi članici
  tijekom te dvije godine
  ne prelazi prag utvrđen u članku 284. stavku 1. za više od
  33
  %.;

Amandman 14

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (17) | brišu se članci
  od
  291.
  do 294
  .; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

brišu se članci
  od
  291.
  do 294
  .;

| (17) | brišu se članci 291.
  i 292
  .; |
| --- | --- |

(17)

brišu se članci 291.
  i 292
  .;

Amandman 15

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 17.a (nova)

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 293. – stavak 1.

| Tekst na snazi | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Svake četiri godine, počevši od donošenja ove Direktive, Komisija mora na temelju informacija dobivenih od država članica dostaviti Vijeću izvješće o primjeni ovog poglavlja zajedno s prijedlozima vezanim uz sljedeća pitanja, ako je to potrebno i uzimajući u obzir potrebu za osiguranjem dugoročne konvergencije nacionalnih propisa:






  (1) | poboljšanja posebne odredbe za mala poduzeća; |

Tekst na snazi

Izmjena

Svake četiri godine, počevši od donošenja ove Direktive, Komisija mora na temelju informacija dobivenih od država članica dostaviti Vijeću izvješće o primjeni ovog poglavlja zajedno s prijedlozima vezanim uz sljedeća pitanja, ako je to potrebno i uzimajući u obzir potrebu za osiguranjem dugoročne konvergencije nacionalnih propisa:

(1)

poboljšanja posebne odredbe za mala poduzeća;

| (2) | prilagodba nacionalnih sustava što se tiče izuzeća i
  progresivnih poreznih olakšica
  ; |
| --- | --- |

(2)

prilagodba nacionalnih sustava što se tiče izuzeća i
  progresivnih poreznih olakšica
  ;

| (3) | prilagodba gornjih granica iz odjeljka 2. |
| --- | --- |

(3)

prilagodba gornjih granica iz odjeljka 2.

| (17a) | u članku 293. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

(17a)

„Svake četiri godine, počevši od donošenja ove Direktive, Komisija mora na temelju informacija dobivenih od država članica
  Europskom parlamentu i
  Vijeću dostaviti izvješće o primjeni ovog poglavlja zajedno s prijedlozima vezanim uz sljedeća pitanja, ako je to potrebno i uzimajući u obzir potrebu za osiguranjem dugoročne konvergencije nacionalnih propisa:

| i. | poboljšanja posebne odredbe za mala poduzeća; |
| --- | --- |

i.

poboljšanja posebne odredbe za mala poduzeća;

| ii. | prilagodba nacionalnih sustava što se tiče izuzeća i
  mogućnosti usklađivanja pragova za izuzeće u cijeloj Uniji
  ; |
| --- | --- |

ii.

prilagodba nacionalnih sustava što se tiče izuzeća i
  mogućnosti usklađivanja pragova za izuzeće u cijeloj Uniji
  ;

| iii. | prilagodba gornjih granica iz odjeljka 2.” |
| --- | --- |

iii.

prilagodba gornjih granica iz odjeljka 2.”

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 17.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 17.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (17b) | Članak 294. briše se; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(17b)

Članak 294. briše se;

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 294.e

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Članak 294.e
  Države članice
  mogu osloboditi
  izuzeta mala poduzeća od obveze podnošenja prijave PDV-a iz članka 250.


  Ako se ta mogućnost ne primjenjuje, države članice dopuštaju takvim izuzetim malim poduzećima podnošenje pojednostavnjene prijave PDV-a za kalendarsku godinu.
  Međutim, mala poduzeća mogu se odlučiti za primjenu poreznog razdoblja utvrđenog u skladu s člankom 252. | | Članak 294.e
  Države članice
  oslobađaju
  izuzeta mala poduzeća od obveze podnošenja prijave PDV-a iz članka 250.
  ili od izuzetih malih poduzeća zahtijevaju da za kalendarsku godinu podnesu pojednostavnjenu prijavu PDV-a, koja uključuje barem sljedeće informacije: PDV za koji je nastala obveza, PDV koji se može odbiti, neto iznos PDV-a (koji se plaća ili prima), ukupna vrijednost ulaznih i izlaznih transakcija.
  Međutim, mala poduzeća mogu se odlučiti za primjenu poreznog razdoblja utvrđenog u skladu s člankom 252. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 294.e

Države članice
  mogu osloboditi
  izuzeta mala poduzeća od obveze podnošenja prijave PDV-a iz članka 250.

Ako se ta mogućnost ne primjenjuje, države članice dopuštaju takvim izuzetim malim poduzećima podnošenje pojednostavnjene prijave PDV-a za kalendarsku godinu.
  Međutim, mala poduzeća mogu se odlučiti za primjenu poreznog razdoblja utvrđenog u skladu s člankom 252.

Članak 294.e

Države članice
  oslobađaju
  izuzeta mala poduzeća od obveze podnošenja prijave PDV-a iz članka 250.
  ili od izuzetih malih poduzeća zahtijevaju da za kalendarsku godinu podnesu pojednostavnjenu prijavu PDV-a, koja uključuje barem sljedeće informacije: PDV za koji je nastala obveza, PDV koji se može odbiti, neto iznos PDV-a (koji se plaća ili prima), ukupna vrijednost ulaznih i izlaznih transakcija.
  Međutim, mala poduzeća mogu se odlučiti za primjenu poreznog razdoblja utvrđenog u skladu s člankom 252.

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 294.i

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Članak 294.i


  Porezno razdoblje obuhvaćeno prijavom PDV-a za mala poduzeća je kalendarska godina. Međutim, mala poduzeća mogu se odlučiti za primjenu poreznog razdoblja utvrđenog u skladu s člankom 252. | | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 294.i

Porezno razdoblje obuhvaćeno prijavom PDV-a za mala poduzeća je kalendarska godina. Međutim, mala poduzeća mogu se odlučiti za primjenu poreznog razdoblja utvrđenog u skladu s člankom 252.

Briše se.

Briše se.

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 294.i.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | Članak 294.ia


  Komisija uspostavlja jedinstvenu točku preko koje mala poduzeća mogu podnositi prijave PDV-a za različite države članice u kojima posluju. Država članica poslovnog nastana odgovorna je za naplatu PDV-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 294.ia

Komisija uspostavlja jedinstvenu točku preko koje mala poduzeća mogu podnositi prijave PDV-a za različite države članice u kojima posluju. Država članica poslovnog nastana odgovorna je za naplatu PDV-a.

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 294.j

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Članak 294.j


  Ne dovodeći u pitanje članak 206., države članice ne smiju od malih poduzeća zahtijevati međuplaćanje. | | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 294.j

Ne dovodeći u pitanje članak 206., države članice ne smiju od malih poduzeća zahtijevati međuplaćanje.

Briše se.

Briše se.

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1.a (novi)

Članak 1.a (novi)

Uredba (EU) br. 904/2010

Članak 31. – stavak 1.

| Tekst na snazi | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 1.   1. Nadležna tijela svake države članice osiguravaju da osobe uključene u isporuku roba ili usluga unutar Zajednice i porezni obveznici koji nemaju poslovni nastan, a isporučuju telekomunikacijske usluge, usluge odašiljanja i elektronički isporučene usluge, posebno one navedene u Prilogu II. Direktivi 2006/112/EZ smiju u svrhu takvih transakcija dobiti potvrdu elektroničkim putem o valjanosti PDV identifikacijskog broja konkretne osobe kao i pripadajuće ime i adresu. Ove informacije odgovaraju podacima navedenim u članku 17. | | Članak 1.a


  Uredba (EU) br. 904/2010 mijenja se kako slijedi:




  U članku 31. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:




  „1.   Nadležna tijela svake države članice osiguravaju da osobe uključene u isporuku roba ili usluga unutar Zajednice i porezni obveznici koji nemaju poslovni nastan, a isporučuju telekomunikacijske usluge, usluge odašiljanja i elektronički isporučene usluge, posebno one navedene u Prilogu II. Direktivi 2006/112/EZ smiju u svrhu takvih transakcija dobiti potvrdu elektroničkim putem o valjanosti PDV identifikacijskog broja konkretne osobe kao i pripadajuće ime i adresu. Ove informacije odgovaraju podacima navedenim u članku 17.
  Sustav razmjene informacija o PDV-u precizira koriste li se mala poduzeća koja zadovoljavaju uvjete izuzećem od PDV-a ili ne.
  ” |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.   1. Nadležna tijela svake države članice osiguravaju da osobe uključene u isporuku roba ili usluga unutar Zajednice i porezni obveznici koji nemaju poslovni nastan, a isporučuju telekomunikacijske usluge, usluge odašiljanja i elektronički isporučene usluge, posebno one navedene u Prilogu II. Direktivi 2006/112/EZ smiju u svrhu takvih transakcija dobiti potvrdu elektroničkim putem o valjanosti PDV identifikacijskog broja konkretne osobe kao i pripadajuće ime i adresu. Ove informacije odgovaraju podacima navedenim u članku 17.

Članak 1.a

Uredba (EU) br. 904/2010 mijenja se kako slijedi:

U članku 31. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Nadležna tijela svake države članice osiguravaju da osobe uključene u isporuku roba ili usluga unutar Zajednice i porezni obveznici koji nemaju poslovni nastan, a isporučuju telekomunikacijske usluge, usluge odašiljanja i elektronički isporučene usluge, posebno one navedene u Prilogu II. Direktivi 2006/112/EZ smiju u svrhu takvih transakcija dobiti potvrdu elektroničkim putem o valjanosti PDV identifikacijskog broja konkretne osobe kao i pripadajuće ime i adresu. Ove informacije odgovaraju podacima navedenim u članku 17.
  Sustav razmjene informacija o PDV-u precizira koriste li se mala poduzeća koja zadovoljavaju uvjete izuzećem od PDV-a ili ne.
  ”

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 2. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Države članice najkasnije do
  30. lipnja 2022
  . donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba. | | Države članice najkasnije do
  31. prosinca 2019
  . donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice najkasnije do
  30. lipnja 2022
  . donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

30. lipnja 2022

Države članice najkasnije do
  31. prosinca 2019
  . donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

31. prosinca 2019

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 2. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| One primjenjuju te odredbe od
  1. srpnja 2022
  . | | One primjenjuju te odredbe od
  1. siječnja 2020
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

One primjenjuju te odredbe od
  1. srpnja 2022
  .

1. srpnja 2022

One primjenjuju te odredbe od
  1. siječnja 2020
  .

1. siječnja 2020

---

(1)  SL L 347, 11.12.2006., str. 1.

1

(2)  SL L 347, 11.12.2006., str. 1.

2

(3)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru o akcijskom planu o PDV-u, Put k jedinstvenom europskom području PDV-a – vrijeme je za donošenje odluka (COM(2016)0148 final od 7.4.2016.).

3

(4)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru o provedbi akcijskog plana o PDV-u, Put k jedinstvenom europskom području PDV-a – vrijeme je za djelovanje (COM(2017)0566 final od 4.10.2017.).

4

(5)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru o akcijskom planu o PDV-u, Put k jedinstvenom europskom području PDV-a – vrijeme je za donošenje odluka (COM(2016)0148 final od 7.4.2016.).

5

(6)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru o provedbi akcijskog plana o PDV-u, Put k jedinstvenom europskom području PDV-a – vrijeme je za djelovanje (COM(2017)0566 final od 4.10.2017.).

6

(7)  Prijedlog direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu usklađivanja i pojednostavnjenja određenih pravila sustava poreza na dodanu vrijednost i uvođenja konačnog sustava za oporezivanje trgovine među državama članicama (COM(2017)0569 final od 4.10.2017.).

7

(8)  Prijedlog direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu usklađivanja i pojednostavnjenja određenih pravila sustava poreza na dodanu vrijednost i uvođenja konačnog sustava za oporezivanje trgovine među državama članicama (COM(2017)0569 final od 4.10.2017.).

8

(9)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

9

(10)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

10

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/216 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/216

---

P8_TA(2018)0320

Provedbena odluka o podvrgavanju novih psihoaktivnih tvari ciklopropil-fentanila i metoksiacetil-fentanila kontrolnim mjerama *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju novih psihoaktivnih tvari N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]ciklopropankarboksamida (ciklopropil-fentanil) i 2-metoksi-N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]acetamida (metoksiacetil-fentanil) kontrolnim mjerama (09420/2018 – C8-0278/2018 – 2018/0118(NLE))

(Savjetovanje)

(2019/C 433/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (09420/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (09420/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0278/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0278/2018),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0271/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0271/2018),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 127, 20.5.2005., str. 32.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/217 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/217

---

P8_TA(2018)0321

Mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj, Grčkoj, Litvi i Poljskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj, Grčkoj, Litvi i Poljskoj (COM(2018)0360 – C8-0245/2018 – 2018/2078(BUD))

(2019/C 433/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0360 – C8-0245/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0360 – C8-0245/2018),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenog 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenog 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0272/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0272/2018),

| 1. | pozdravlja odluku kao znak solidarnosti Unije s građanima i regijama Unije pogođenima prirodnim katastrofama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava hitnu potrebu za dostavom financijske pomoći preko Fonda solidarnosti Europske unije („Fond”) regijama koje su pogođene prirodnim katastrofama i žali zbog broja poginulih u prirodnim katastrofama u Uniji tijekom 2017.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva na daljnju optimizaciju postupka mobilizacije kako bi se smanjilo vrijeme proteklo od podnošenja zahtjeva do isplate; podsjeća da je brza isplata sredstava korisnicima od velike važnosti za lokalne zajednice, lokalne vlasti i njihovo povjerenje u solidarnost Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podržava činjenicu da države članice upotrebljavaju europske strukturne i investicijske fondove za obnovu u pogođenim regijama; poziva Komisiju da podrži i brzo odobri financijsku preraspodjelu sporazuma o partnerstvu koje su u tu svrhu zatražile države članice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice na korištenje financijskog doprinosa iz Fonda na transparentan način, osiguravajući pravednu raspodjelu u pogođenim regijama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj, Grčkoj, Litvi i Poljskoj

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2018/1505.)

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/220 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/220

---

P8_TA(2018)0322

Nacrt izmjene proračuna br. 4/2018: mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj, Grčkoj, Litvi i Poljskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2018 Europske unije za financijsku godinu 2018. uz prijedlog za mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj, Grčkoj, Litvi i Poljskoj (11738/2018 – C8-0395/2018 – 2018/2082(BUD))

(2019/C 433/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, a posebno njezin članak 44 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, a posebno njezin članak 44 (2),

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2018., konačno donesen 30. studenog 2017. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2018., konačno donesen 30. studenog 2017. (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (5),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (6),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 4/2018 koji je Komisija usvojila 31. svibnja 2018. (COM(2018)0361), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 4/2018 koji je Komisija usvojila 31. svibnja 2018. (COM(2018)0361),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2018 koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2018. i istog dana proslijedilo Europskom parlamentu (11738/2018 – C8-0395/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2018 koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2018. i istog dana proslijedilo Europskom parlamentu (11738/2018 – C8-0395/2018),

| — | uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0273/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0273/2018),

| A. | budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 4/2018 obuhvaća predložena mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj i Litvi nakon poplava, Grčkoj nakon potresa na Kosu te Poljskoj nakon oluja koje su se dogodile tijekom 2017.; |
| --- | --- |

A.

budući da se nacrtom izmjene proračuna br. 4/2018 obuhvaća predložena mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj i Litvi nakon poplava, Grčkoj nakon potresa na Kosu te Poljskoj nakon oluja koje su se dogodile tijekom 2017.;

| B. | budući da Komisija stoga predlaže izmjenu proračuna za 2018. i povećanje proračunske stavke 13 06 01 „Pomoć državama članicama u slučaju prirodnih katastrofa velikih razmjera s teškim posljedicama za životne uvjete, prirodni okoliš ili gospodarstvo”za 33 992 206 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje; |
| --- | --- |

B.

budući da Komisija stoga predlaže izmjenu proračuna za 2018. i povećanje proračunske stavke 13 06 01 „Pomoć državama članicama u slučaju prirodnih katastrofa velikih razmjera s teškim posljedicama za životne uvjete, prirodni okoliš ili gospodarstvo”za 33 992 206 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje;

| C. | budući da je Fond solidarnosti Europske unije poseban instrument kao što je to utvrđeno Uredbom o VFO-u i da bi odgovarajuća odobrena sredstva za preuzimanje obveza i plaćanje trebalo unijeti u proračun iznad gornjih granica VFO-a; |
| --- | --- |

C.

budući da je Fond solidarnosti Europske unije poseban instrument kao što je to utvrđeno Uredbom o VFO-u i da bi odgovarajuća odobrena sredstva za preuzimanje obveza i plaćanje trebalo unijeti u proračun iznad gornjih granica VFO-a;

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 4/2018 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Revizorskom sudu te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(3)  SL L 57, 28.2.2018.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(5)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(6)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/222 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/222

---

P8_TA(2018)0328

Europske snage solidarnosti ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravnog okvira Europskih snaga solidarnosti i izmjeni uredbi (EU) br. 1288/2013, (EU) br. 1293/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013 i Odluke br. 1313/2013/EU (COM(2017)0262 – C8-0162/2017 – 2017/0102(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2019/C 433/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0262), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0262),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 165. stavak 4. i članak 166. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0162/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 165. stavak 4. i članak 166. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0162/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. travnja 2017. o Europskim snagama solidarnosti (2017/2629(RSP)) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. travnja 2017. o Europskim snagama solidarnosti (2017/2629(RSP)) (1),

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja češkog Senata, Španjolskog parlamenta i portugalske Skupštine, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja češkog Senata, Španjolskog parlamenta i portugalske Skupštine, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2017. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2017. (2),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija od ..., |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija od ...,

| — | uzimajući u obzir dokument Europska godina volontiranja 2011. politički program o volontiranju u Europi i s njim povezano EYV2011 petogodišnje izvješće o preispitivanju iz 2015. „Helping Hands”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument Europska godina volontiranja 2011. politički program o volontiranju u Europi i s njim povezano EYV2011 petogodišnje izvješće o preispitivanju iz 2015. „Helping Hands”,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 27. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 27. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje te mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za proračune, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0060/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje te mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za proračune, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0060/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prihvaća zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 298, 23.8.2018., str. 68.

(2)  SL C 81, 2.3.2018., str. 160.

---

P8_TC1-COD(2017)0102

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravnog okvira Europskih snaga solidarnosti i izmjeni Uredbe (EU) br. 1288/2013, Uredbe (EU) br. 1293/2013 i Odluke br. 1313/2013/EU

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1475.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

ZAJEDNIČKA IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA, VIJEĆA I KOMISIJE

Ne dovodeći u pitanje ovlasti proračunskog tijela, 80 % proračuna za provedbu Programa u 2019. i 2020. treba bi biti dostupno putem navedenih preraspodjela u okviru podnaslova 1.a (Konkurentnost za rast i radna mjesta) višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020. te preraspodjela iz Mehanizma Unije za civilnu zaštitu i programa LIFE. Međutim, neće biti dodatnih preraspodjela u programu Erasmus+, osim iznosa od 231 800 000 EUR iz prijedloga Komisije (COM(2017)0262).

Za preostalih 20 % proračuna za provedbu Programa u 2019. i 2020. potrebno je iskoristiti raspoloživu razliku u okviru podnaslova 1.a VFO-a za razdoblje 2014. – 2020.

Postoji konsenzus oko toga da će Komisija na uravnotežen i razuman način osigurati dostupnost potrebnih odobrenih sredstava u okviru uobičajenog proračunskog postupka.

---

IZJAVA KOMISIJE

Komisija potvrđuje da korištenje odobrenih sredstava za tehničku pomoć na inicijativu Komisije u okviru Uredbe o zajedničkim odredbama (posebno preraspodjela iz Europskog socijalnog fonda i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj) za financiranje Europskih snaga solidarnosti 2018. neće upotrijebiti kao presedan za prijedlog o Europskim snagama solidarnosti za razdoblje nakon 2020. (COM(2018)0440)).

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/225 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/225

---

P8_TA(2018)0329

Program potpore strukturnim reformama: financijska omotnica i opći cilj ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/825 radi povećanja financijske omotnice Programa potpore strukturnim reformama i izmjene njegova općeg cilja (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2019/C 433/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0825), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0825),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 175. i članak 197. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0433/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 175. i članak 197. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0433/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. ožujka 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. ožujka 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. travnja 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. travnja 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 18. srpnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 18. srpnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0227/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0227/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prihvaća zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 237, 6.7.2018., str. 53.

(2)  SL C 247, 13.7.2018., str. 54.

---

P8_TC1-COD(2017)0334

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/825 radi povećanja financijske omotnice Programa potpore strukturnim reformama i izmjene njegova općeg cilja

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi, (EU) 2018/1671.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

ZAJEDNIČKA IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA, VIJEĆA I KOMISIJE

U pogledu financiranja povećanja financijske omotnice za Program potpore strukturnim reformama i ne dovodeći u pitanje ovlasti proračunskog tijela, Europski parlament, Vijeće i Komisija dogovorili su sljedeće:

| 1. | 40 milijuna EUR financirat će se iz proračunske linije Programa potpore strukturnim reformama koja se nalazi u naslovu 1.b (13.08.01) VFO-a (Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija) mobiliziranjem ukupne razlike za obveze u skladu s člankom 14. Uredbe o VFO-o (EU, Euratom) br. 1311/2013 u okviru proračunskog postupka, u skladu s člankom 314. UFEU-a; |
| --- | --- |

1.

40 milijuna EUR financirat će se iz proračunske linije Programa potpore strukturnim reformama koja se nalazi u naslovu 1.b (13.08.01) VFO-a (Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija) mobiliziranjem ukupne razlike za obveze u skladu s člankom 14. Uredbe o VFO-o (EU, Euratom) br. 1311/2013 u okviru proračunskog postupka, u skladu s člankom 314. UFEU-a;

| 2. | 40 milijuna EUR financirat će se iz proračunske linije Programa potpore strukturnim reformama koja se nalazi u naslovu 2. (13.08.02) VFO-a (Održivi rast: prirodni resursi) preraspodjelom koja ne uključuje tehničku pomoć i ruralni razvoj u okviru tog naslova i bez korištenja gornjih granica. Točni izvori preraspodjele pravovremeno će se odrediti uzimajući u obzir pregovore u okviru proračunskog postupka za proračun 2019. |
| --- | --- |

2.

40 milijuna EUR financirat će se iz proračunske linije Programa potpore strukturnim reformama koja se nalazi u naslovu 2. (13.08.02) VFO-a (Održivi rast: prirodni resursi) preraspodjelom koja ne uključuje tehničku pomoć i ruralni razvoj u okviru tog naslova i bez korištenja gornjih granica. Točni izvori preraspodjele pravovremeno će se odrediti uzimajući u obzir pregovore u okviru proračunskog postupka za proračun 2019.

---

IZJAVA KOMISIJE

(objavit će se u seriji C SL-a)

Komisija će utvrditi i predložiti preraspodjele 40 milijuna EUR iz naslova 2 VFO-a (Održivi rast: prirodni resursi) u pismu izmjene nacrta općeg proračuna za 2019.

Komisija namjerava predložiti mobilizaciju ukupne razlike za obveze u skladu s člankom 14. Uredbe o VFO-u (EU, Euratom) br. 1311/2013 u okviru proračunskog postupka za 2020. u skladu s člankom 314. UFEU-a.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/228 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/228

---

P8_TA(2018)0330

Program Euratoma koji nadopunjuje Okvirni program Obzor 2020. *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o Prijedlogu uredbe Vijeća o programu za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2019. – 2020.) koji nadopunjuje Okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (COM(2017)0698 – C8-0009/2018 – 2017/0312(NLE))

(Savjetovanje)

(2019/C 433/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2017)0698), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2017)0698),

| — | uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0009/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0009/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0258/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0258/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti svoj Nacrt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (4) | Kako bi se zajamčio kontinuitet nuklearnih istraživanja na razini Zajednice, potrebno je uspostaviti program Zajednice za istraživanja i osposobljavanje za razdoblje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2020. („program Euratoma”). Program Euratoma trebao bi imati iste ciljeve kao program za 2014.–2018., podupirati iste aktivnosti i provoditi se na isti način, koji se pokazao uspješnim i primjerenim za potrebe postizanja ciljeva dosadašnjeg programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Kako bi se zajamčio kontinuitet nuklearnih istraživanja na razini Zajednice, potrebno je uspostaviti program Zajednice za istraživanja i osposobljavanje za razdoblje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2020. („program Euratoma”). Program Euratoma trebao bi imati iste ciljeve kao program za 2014.–2018., podupirati iste aktivnosti i provoditi se na isti način, koji se pokazao uspješnim i primjerenim za potrebe postizanja ciljeva dosadašnjeg programa.

| (4) | Kako bi se zajamčio kontinuitet nuklearnih istraživanja na razini Zajednice
  i kako bi se postigli ciljevi u tom području
  , potrebno je uspostaviti program Zajednice za istraživanja i osposobljavanje za razdoblje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2020. („program Euratoma”). Program Euratoma trebao bi imati iste ciljeve kao program za 2014. – 2018., podupirati iste aktivnosti i provoditi se na isti način, koji se pokazao uspješnim i primjerenim za potrebe postizanja ciljeva dosadašnjeg programa. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se zajamčio kontinuitet nuklearnih istraživanja na razini Zajednice
  i kako bi se postigli ciljevi u tom području
  , potrebno je uspostaviti program Zajednice za istraživanja i osposobljavanje za razdoblje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2020. („program Euratoma”). Program Euratoma trebao bi imati iste ciljeve kao program za 2014. – 2018., podupirati iste aktivnosti i provoditi se na isti način, koji se pokazao uspješnim i primjerenim za potrebe postizanja ciljeva dosadašnjeg programa.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (6) | Bez obzira na potencijalni učinak nuklearne energije na opskrbu energijom i gospodarski razvoj, teške nuklearne nesreće mogu ugroziti ljudsko zdravlje. Stoga bi u programu Euratoma najveću moguću pozornost trebalo obratiti nuklearnoj sigurnosti i, prema potrebi, aspektima osiguranja kojima se bavi Zajednički istraživački centar („JRC”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Bez obzira na potencijalni učinak nuklearne energije na opskrbu energijom i gospodarski razvoj, teške nuklearne nesreće mogu ugroziti ljudsko zdravlje. Stoga bi u programu Euratoma najveću moguću pozornost trebalo obratiti nuklearnoj sigurnosti i, prema potrebi, aspektima osiguranja kojima se bavi Zajednički istraživački centar („JRC”).

| (6) | Bez obzira na potencijalni učinak nuklearne energije na opskrbu energijom i gospodarski razvoj, teške nuklearne nesreće mogu ugroziti ljudsko zdravlje
  i okoliš, u srednjoročnoj i dugoročnoj perspektivi
  . Stoga bi u programu Euratoma najveću moguću pozornost trebalo obratiti nuklearnoj sigurnosti i, prema potrebi, aspektima osiguranja kojima se bavi Zajednički istraživački centar („JRC”). |
| --- | --- |

(6)

Bez obzira na potencijalni učinak nuklearne energije na opskrbu energijom i gospodarski razvoj, teške nuklearne nesreće mogu ugroziti ljudsko zdravlje
  i okoliš, u srednjoročnoj i dugoročnoj perspektivi
  . Stoga bi u programu Euratoma najveću moguću pozornost trebalo obratiti nuklearnoj sigurnosti i, prema potrebi, aspektima osiguranja kojima se bavi Zajednički istraživački centar („JRC”).

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (7) | Europski strateški plan za energetsku tehnologiju („plan SET”), utvrđen u zaključcima sastanka Vijeća 28. veljače 2008. u Bruxellesu, ubrzava
  razvoj niza
  tehnologija s niskom razinom emisije ugljika. Na svojem sastanku 4. veljače 2011. Europsko vijeće se složilo da će Unija i njezine države članice poticati ulaganja u obnovljive izvore te sigurne i održive tehnologije s niskom razinom emisije ugljika te se usredotočiti na uvođenje tehnoloških prioriteta koji su određeni u planu SET. Svaka država članica slobodna je odabrati vrstu tehnologije koju će podupirati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Europski strateški plan za energetsku tehnologiju („plan SET”), utvrđen u zaključcima sastanka Vijeća 28. veljače 2008. u Bruxellesu, ubrzava
  razvoj niza
  tehnologija s niskom razinom emisije ugljika. Na svojem sastanku 4. veljače 2011. Europsko vijeće se složilo da će Unija i njezine države članice poticati ulaganja u obnovljive izvore te sigurne i održive tehnologije s niskom razinom emisije ugljika te se usredotočiti na uvođenje tehnoloških prioriteta koji su određeni u planu SET. Svaka država članica slobodna je odabrati vrstu tehnologije koju će podupirati.

| (7) | Europski strateški plan za energetsku tehnologiju („plan SET”), utvrđen u zaključcima
  sa
  sastanka Vijeća 28. veljače 2008. u Bruxellesu, ubrzava
  proces inovacija u području europskih naprednih
  tehnologija s niskom razinom emisije ugljika. Na svojem sastanku 4. veljače 2011. Europsko vijeće se složilo da će Unija i njezine države članice poticati ulaganja u obnovljive izvore te sigurne i održive tehnologije s niskom razinom emisije ugljika,
  među kojima je i nuklearna energija
  , te se usredotočiti na uvođenje tehnoloških prioriteta koji su određeni u planu SET.
  U mjeri 10. (nuklearna sigurnost) plana SET navodi se sljedeći cilj: održavanje visoke razine sigurnosti nuklearnih reaktora i povezanih gorivih ciklusa tijekom rada i stavljanja izvan pogona, uz povećanje njihove učinkovitosti
  . Svaka država članica slobodna je odabrati vrstu tehnologije koju će podupirati. |
| --- | --- |

(7)

Europski strateški plan za energetsku tehnologiju („plan SET”), utvrđen u zaključcima
  sa
  sastanka Vijeća 28. veljače 2008. u Bruxellesu, ubrzava
  proces inovacija u području europskih naprednih
  tehnologija s niskom razinom emisije ugljika. Na svojem sastanku 4. veljače 2011. Europsko vijeće se složilo da će Unija i njezine države članice poticati ulaganja u obnovljive izvore te sigurne i održive tehnologije s niskom razinom emisije ugljika,
  među kojima je i nuklearna energija
  , te se usredotočiti na uvođenje tehnoloških prioriteta koji su određeni u planu SET.
  U mjeri 10. (nuklearna sigurnost) plana SET navodi se sljedeći cilj: održavanje visoke razine sigurnosti nuklearnih reaktora i povezanih gorivih ciklusa tijekom rada i stavljanja izvan pogona, uz povećanje njihove učinkovitosti
  . Svaka država članica slobodna je odabrati vrstu tehnologije koju će podupirati.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (8) | S obzirom na to da sve države članice imaju nuklearna postrojenja ili se koriste radioaktivnim materijalima, osobito u medicinske svrhe, Vijeće je u svojim zaključcima sa sastanka u Bruxellesu 1. i 2. prosinca 2008. prepoznalo trajnu potrebu za vještinama u nuklearnom području, osobito onima koje
  se
  stečene odgovarajućim obrazovanjem i osposobljavanjem
  povezanima s istraživanjima
  te
  koordiniranima
  na
  razini Zajednice
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

S obzirom na to da sve države članice imaju nuklearna postrojenja ili se koriste radioaktivnim materijalima, osobito u medicinske svrhe, Vijeće je u svojim zaključcima sa sastanka u Bruxellesu 1. i 2. prosinca 2008. prepoznalo trajnu potrebu za vještinama u nuklearnom području, osobito onima koje
  se
  stečene odgovarajućim obrazovanjem i osposobljavanjem
  povezanima s istraživanjima
  te
  koordiniranima
  na
  razini Zajednice
  .

| (8) | S obzirom na to da sve države članice imaju nuklearna postrojenja ili se koriste radioaktivnim materijalima, osobito u medicinske svrhe, Vijeće je u svojim zaključcima sa sastanka u Bruxellesu 1. i 2. prosinca 2008. prepoznalo trajnu potrebu za vještinama u nuklearnom području, osobito onima koje
  su
  stečene odgovarajućim obrazovanjem i osposobljavanjem
  na svim razinama
  te
  uz dobru koordinaciju s istraživačkim projektima
  na
  europskoj razini
  . |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na to da sve države članice imaju nuklearna postrojenja ili se koriste radioaktivnim materijalima, osobito u medicinske svrhe, Vijeće je u svojim zaključcima sa sastanka u Bruxellesu 1. i 2. prosinca 2008. prepoznalo trajnu potrebu za vještinama u nuklearnom području, osobito onima koje
  su
  stečene odgovarajućim obrazovanjem i osposobljavanjem
  na svim razinama
  te
  uz dobru koordinaciju s istraživačkim projektima
  na
  europskoj razini
  .

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (9) | Iako svaka država članica može izabrati hoće li se koristiti nuklearnom energijom, prepoznato je i da
  nuklearna energija
  ima
  različitu
  ulogu u
  različitim
  državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Iako svaka država članica može izabrati hoće li se koristiti nuklearnom energijom, prepoznato je i da
  nuklearna energija
  ima
  različitu
  ulogu u
  različitim
  državama članicama.

| (9) | Iako svaka država članica može izabrati hoće li se koristiti nuklearnom energijom, prepoznato je i da
  istraživanje u području nuklearne energije
  ima
  važnu
  ulogu u
  svim
  državama članicama,
  posebno u području ljudskog zdravlja
  . |
| --- | --- |

(9)

Iako svaka država članica može izabrati hoće li se koristiti nuklearnom energijom, prepoznato je i da
  istraživanje u području nuklearne energije
  ima
  važnu
  ulogu u
  svim
  državama članicama,
  posebno u području ljudskog zdravlja
  .

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (11) | Kako bi fuzija postala pouzdana mogućnost za komercijalnu proizvodnju energije, najprije je potrebno uspješno i pravovremeno sagraditi ITER-a i pustiti ga u rad. Zatim je potrebno odrediti ambiciozan, ali realističan plan za proizvodnju električne energije do 2050. Da bi se ti ciljevi ostvarili, europski fuzijski program treba usmjeriti prema zajedničkom programu aktivnosti za provedbu tog plana.
  Trebalo bi osigurati kontinuiranu potporu Zajednice
  kako bi se
  tekuća istraživanja uspješno privela kraju i kako se ne bi prekinule
  dugoročna
  predanost
  i suradnja dionika u području fuzije. Trebalo bi staviti jači naglasak ponajprije na aktivnosti koje su potpora ITER-u, ali i na razvoj demonstracijskog reaktora, uključujući prema potrebi veće sudjelovanje privatnog sektora. Takva bi se racionalizacija i refokusiranje trebali postići bez ugrožavanja vodeće uloge Europe u znanstvenoj zajednici koja se bavi fuzijom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Kako bi fuzija postala pouzdana mogućnost za komercijalnu proizvodnju energije, najprije je potrebno uspješno i pravovremeno sagraditi ITER-a i pustiti ga u rad. Zatim je potrebno odrediti ambiciozan, ali realističan plan za proizvodnju električne energije do 2050. Da bi se ti ciljevi ostvarili, europski fuzijski program treba usmjeriti prema zajedničkom programu aktivnosti za provedbu tog plana.
  Trebalo bi osigurati kontinuiranu potporu Zajednice
  kako bi se
  tekuća istraživanja uspješno privela kraju i kako se ne bi prekinule
  dugoročna
  predanost
  i suradnja dionika u području fuzije. Trebalo bi staviti jači naglasak ponajprije na aktivnosti koje su potpora ITER-u, ali i na razvoj demonstracijskog reaktora, uključujući prema potrebi veće sudjelovanje privatnog sektora. Takva bi se racionalizacija i refokusiranje trebali postići bez ugrožavanja vodeće uloge Europe u znanstvenoj zajednici koja se bavi fuzijom.

| (11) | Kako bi fuzija postala pouzdana mogućnost za komercijalnu proizvodnju energije, najprije je potrebno uspješno i pravovremeno sagraditi ITER-a i pustiti ga u rad,
  a i program Euratoma može znatno pomoći
  . Zatim je potrebno odrediti ambiciozan, ali realističan plan za proizvodnju električne energije do 2050. Da bi se ti ciljevi ostvarili, europski fuzijski program treba usmjeriti prema zajedničkom programu aktivnosti za provedbu tog plana. Kako bi se
  osigurala postignuća aktualnih aktivnosti na istraživanju fuzije, kao i
  dugoročna
  posvećenost
  i suradnja
  između
  dionika u području fuzije,
  trebalo bi osigurati dugoročni kontinuitet potpore Zajednice
  . Trebalo bi staviti jači naglasak ponajprije na aktivnosti koje su potpora ITER-u, ali i na razvoj demonstracijskog reaktora, uključujući prema potrebi veće sudjelovanje privatnog sektora. Takva bi se racionalizacija i refokusiranje trebali postići bez ugrožavanja vodeće uloge Europe u znanstvenoj zajednici koja se bavi fuzijom. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi fuzija postala pouzdana mogućnost za komercijalnu proizvodnju energije, najprije je potrebno uspješno i pravovremeno sagraditi ITER-a i pustiti ga u rad,
  a i program Euratoma može znatno pomoći
  . Zatim je potrebno odrediti ambiciozan, ali realističan plan za proizvodnju električne energije do 2050. Da bi se ti ciljevi ostvarili, europski fuzijski program treba usmjeriti prema zajedničkom programu aktivnosti za provedbu tog plana. Kako bi se
  osigurala postignuća aktualnih aktivnosti na istraživanju fuzije, kao i
  dugoročna
  posvećenost
  i suradnja
  između
  dionika u području fuzije,
  trebalo bi osigurati dugoročni kontinuitet potpore Zajednice
  . Trebalo bi staviti jači naglasak ponajprije na aktivnosti koje su potpora ITER-u, ali i na razvoj demonstracijskog reaktora, uključujući prema potrebi veće sudjelovanje privatnog sektora. Takva bi se racionalizacija i refokusiranje trebali postići bez ugrožavanja vodeće uloge Europe u znanstvenoj zajednici koja se bavi fuzijom.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (12) | JRC bi trebao nastaviti pružati neovisnu znanstvenu i tehnološku potporu usmjerenu na korisnika za stvaranje, razvoj, provedbu i praćenje politika Zajednice, posebno u području istraživanja i osposobljavanja u vezi s nuklearnom sigurnošću i osiguranjem. Kako bi se optimirali ljudski resursi i osiguralo da nema dupliciranja istraživanja u Uniji, trebale bi se analizirati sve nove aktivnosti koje provodi JRC i provjeriti jesu li usklađene s aktivnostima koje se već provode u državama članicama. Sigurnosne aspekte Okvirnog programa Obzor 2020. trebalo bi ograničiti na izravna djelovanja JRC-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

JRC bi trebao nastaviti pružati neovisnu znanstvenu i tehnološku potporu usmjerenu na korisnika za stvaranje, razvoj, provedbu i praćenje politika Zajednice, posebno u području istraživanja i osposobljavanja u vezi s nuklearnom sigurnošću i osiguranjem. Kako bi se optimirali ljudski resursi i osiguralo da nema dupliciranja istraživanja u Uniji, trebale bi se analizirati sve nove aktivnosti koje provodi JRC i provjeriti jesu li usklađene s aktivnostima koje se već provode u državama članicama. Sigurnosne aspekte Okvirnog programa Obzor 2020. trebalo bi ograničiti na izravna djelovanja JRC-a.

| (12) | JRC bi trebao nastaviti pružati neovisnu znanstvenu i tehnološku potporu usmjerenu na korisnika za stvaranje, razvoj, provedbu i praćenje politika Zajednice, posebno u području istraživanja i osposobljavanja u vezi s nuklearnom sigurnošću, osiguranjem,
  zaštitnim mjerama
  i
  neširenjem nuklearnog oružja.
  Kako bi se optimirali ljudski resursi i osiguralo da nema dupliciranja istraživanja u Uniji, trebale bi se analizirati sve nove aktivnosti koje provodi JRC i provjeriti jesu li usklađene s aktivnostima koje se već provode u državama članicama. Sigurnosne aspekte Okvirnog programa Obzor 2020. trebalo bi ograničiti na izravna djelovanja JRC-a. |
| --- | --- |

(12)

JRC bi trebao nastaviti pružati neovisnu znanstvenu i tehnološku potporu usmjerenu na korisnika za stvaranje, razvoj, provedbu i praćenje politika Zajednice, posebno u području istraživanja i osposobljavanja u vezi s nuklearnom sigurnošću, osiguranjem,
  zaštitnim mjerama
  i
  neširenjem nuklearnog oružja.
  Kako bi se optimirali ljudski resursi i osiguralo da nema dupliciranja istraživanja u Uniji, trebale bi se analizirati sve nove aktivnosti koje provodi JRC i provjeriti jesu li usklađene s aktivnostima koje se već provode u državama članicama. Sigurnosne aspekte Okvirnog programa Obzor 2020. trebalo bi ograničiti na izravna djelovanja JRC-a.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (14) | U interesu svih država članica, uloga Unije je razviti okvir za potporu zajedničkim naprednim istraživanjima, stvaranju znanja i očuvanju znanja o tehnologijama nuklearne fisije, uz poseban naglasak na sigurnost, osiguranje, zaštitu od zračenja i neširenje nuklearnog oružja. Za to su potrebni neovisni znanstveni dokazi, čemu može najviše doprinijeti JRC. To je prepoznato u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 6. listopada 2010., pod nazivom „Vodeća inicijativa strategije Europa 2020. – Unija inovacija”, u kojoj je Komisija navela svoju namjeru da preko JRC-a jača znanstvene dokaze za izradu politike. Kao odgovor na to JRC predlaže da svoja istraživanja u području nuklearne sigurnosti i osiguranja preusmjeri na prioritete politike Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

U interesu svih država članica, uloga Unije je razviti okvir za potporu zajedničkim naprednim istraživanjima, stvaranju znanja i očuvanju znanja o tehnologijama nuklearne fisije, uz poseban naglasak na sigurnost, osiguranje, zaštitu od zračenja i neširenje nuklearnog oružja. Za to su potrebni neovisni znanstveni dokazi, čemu može najviše doprinijeti JRC. To je prepoznato u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 6. listopada 2010., pod nazivom „Vodeća inicijativa strategije Europa 2020. – Unija inovacija”, u kojoj je Komisija navela svoju namjeru da preko JRC-a jača znanstvene dokaze za izradu politike. Kao odgovor na to JRC predlaže da svoja istraživanja u području nuklearne sigurnosti i osiguranja preusmjeri na prioritete politike Unije.

| (14) | U interesu svih država članica, uloga Unije je razviti okvir za potporu zajedničkim naprednim istraživanjima, stvaranju znanja i očuvanju znanja o tehnologijama nuklearne fisije, uz poseban naglasak na sigurnost, osiguranje,
  obradu nuklearnog otpada
  , zaštitu od zračenja i neširenje nuklearnog oružja. Za to su potrebni neovisni znanstveni dokazi, čemu može najviše doprinijeti JRC. To je prepoznato u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 6. listopada 2010., pod nazivom „Vodeća inicijativa strategije Europa 2020. – Unija inovacija”, u kojoj je Komisija navela svoju namjeru da preko JRC-a jača znanstvene dokaze za izradu politike. Kao odgovor na to JRC predlaže da svoja istraživanja u području nuklearne sigurnosti i osiguranja preusmjeri na prioritete politike Unije. |
| --- | --- |

(14)

U interesu svih država članica, uloga Unije je razviti okvir za potporu zajedničkim naprednim istraživanjima, stvaranju znanja i očuvanju znanja o tehnologijama nuklearne fisije, uz poseban naglasak na sigurnost, osiguranje,
  obradu nuklearnog otpada
  , zaštitu od zračenja i neširenje nuklearnog oružja. Za to su potrebni neovisni znanstveni dokazi, čemu može najviše doprinijeti JRC. To je prepoznato u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 6. listopada 2010., pod nazivom „Vodeća inicijativa strategije Europa 2020. – Unija inovacija”, u kojoj je Komisija navela svoju namjeru da preko JRC-a jača znanstvene dokaze za izradu politike. Kao odgovor na to JRC predlaže da svoja istraživanja u području nuklearne sigurnosti i osiguranja preusmjeri na prioritete politike Unije.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (15) | S ciljem produbljivanja odnosa između znanosti i društva te jačanja povjerenja javnosti u znanost, program Euratoma
  trebalo
  bi
  poticati upućenu angažiranost
  građana i civilnog društva u vezi s pitanjem istraživanja i inovacija promicanjem znanstvenog obrazovanja, većom dostupnošću znanstvenog znanja, razvojem odgovornih planova istraživanja i inovacija koji ispunjavaju interese i očekivanja građana i civilnog društva te omogućavanjem njihova sudjelovanja u aktivnostima u okviru programa Euratoma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

S ciljem produbljivanja odnosa između znanosti i društva te jačanja povjerenja javnosti u znanost, program Euratoma
  trebalo
  bi
  poticati upućenu angažiranost
  građana i civilnog društva u vezi s pitanjem istraživanja i inovacija promicanjem znanstvenog obrazovanja, većom dostupnošću znanstvenog znanja, razvojem odgovornih planova istraživanja i inovacija koji ispunjavaju interese i očekivanja građana i civilnog društva te omogućavanjem njihova sudjelovanja u aktivnostima u okviru programa Euratoma.

| (15) | S ciljem produbljivanja odnosa između znanosti i društva te jačanja povjerenja javnosti u znanost, program Euratoma
  trebao
  bi
  zajamčiti bolje informiranje u cilju upućene angažiranosti
  građana i civilnog društva u vezi s pitanjem istraživanja i inovacija promicanjem znanstvenog obrazovanja, većom dostupnošću znanstvenog znanja, razvojem odgovornih planova istraživanja i inovacija koji ispunjavaju interese i očekivanja građana i civilnog društva te omogućavanjem njihova sudjelovanja u aktivnostima u okviru programa Euratoma. |
| --- | --- |

(15)

S ciljem produbljivanja odnosa između znanosti i društva te jačanja povjerenja javnosti u znanost, program Euratoma
  trebao
  bi
  zajamčiti bolje informiranje u cilju upućene angažiranosti
  građana i civilnog društva u vezi s pitanjem istraživanja i inovacija promicanjem znanstvenog obrazovanja, većom dostupnošću znanstvenog znanja, razvojem odgovornih planova istraživanja i inovacija koji ispunjavaju interese i očekivanja građana i civilnog društva te omogućavanjem njihova sudjelovanja u aktivnostima u okviru programa Euratoma.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (17) | U ishodima rasprava na simpoziju „Prednosti i ograničenja istraživanja o nuklearnoj fisiji za gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika”na temelju interdisciplinarne studije u kojoj su sudjelovali, među ostalim, stručnjaci u području energetike, ekonomije i društvenih znanosti, a koji su suorganizirali Komisija i Europski gospodarski i socijalni odbor u Bruxellesu 26. i 27. veljače 2013., prepoznata je potreba da se nastavi s nuklearnim istraživanjima na europskoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

U ishodima rasprava na simpoziju „Prednosti i ograničenja istraživanja o nuklearnoj fisiji za gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika”na temelju interdisciplinarne studije u kojoj su sudjelovali, među ostalim, stručnjaci u području energetike, ekonomije i društvenih znanosti, a koji su suorganizirali Komisija i Europski gospodarski i socijalni odbor u Bruxellesu 26. i 27. veljače 2013., prepoznata je potreba da se nastavi s nuklearnim istraživanjima na europskoj razini.

| (17) | U ishodima rasprava na simpoziju „Prednosti i ograničenja istraživanja o nuklearnoj fisiji za gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika”na temelju interdisciplinarne studije u kojoj su sudjelovali, među ostalim, stručnjaci u području energetike, ekonomije i društvenih znanosti, a koji su suorganizirali Komisija i Europski gospodarski i socijalni odbor u Bruxellesu 26. i 27. veljače 2013., prepoznata je potreba da se nastavi s nuklearnim istraživanjima na europskoj razini,
  uključujući i istraživanje u području fisije
  . |
| --- | --- |

(17)

U ishodima rasprava na simpoziju „Prednosti i ograničenja istraživanja o nuklearnoj fisiji za gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika”na temelju interdisciplinarne studije u kojoj su sudjelovali, među ostalim, stručnjaci u području energetike, ekonomije i društvenih znanosti, a koji su suorganizirali Komisija i Europski gospodarski i socijalni odbor u Bruxellesu 26. i 27. veljače 2013., prepoznata je potreba da se nastavi s nuklearnim istraživanjima na europskoj razini,
  uključujući i istraživanje u području fisije
  .

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (18) | Program Euratoma trebao bi doprinijeti privlačnosti istraživačke profesije u Uniji. Odgovarajuću pozornost trebalo bi posvetiti Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju istraživača (1), zajedno s drugim relevantnim referentnim okvirima definiranima u kontekstu europskog istraživačkog prostora, uz poštovanje njihove dobrovoljne prirode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Program Euratoma trebao bi doprinijeti privlačnosti istraživačke profesije u Uniji. Odgovarajuću pozornost trebalo bi posvetiti Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju istraživača (1), zajedno s drugim relevantnim referentnim okvirima definiranima u kontekstu europskog istraživačkog prostora, uz poštovanje njihove dobrovoljne prirode.

| (18) | Program Euratoma trebao bi doprinijeti privlačnosti istraživačke profesije u Uniji
  i potaknuti mlade da se uključe u istraživanje u tom području
  . Odgovarajuću pozornost trebalo bi posvetiti Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju istraživača (2), zajedno s drugim relevantnim referentnim okvirima definiranima u kontekstu europskog istraživačkog prostora, uz poštovanje njihove dobrovoljne prirode. |
| --- | --- |

(18)

Program Euratoma trebao bi doprinijeti privlačnosti istraživačke profesije u Uniji
  i potaknuti mlade da se uključe u istraživanje u tom području
  . Odgovarajuću pozornost trebalo bi posvetiti Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju istraživača (2), zajedno s drugim relevantnim referentnim okvirima definiranima u kontekstu europskog istraživačkog prostora, uz poštovanje njihove dobrovoljne prirode.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (19) | Aktivnosti koje se razvijaju u okviru programa Euratoma
  trebale bi imati za cilj promicanje
  ravnopravnosti između žena i muškaraca u istraživanjima i inovacijama uvažavanjem temeljnih uzroka rodne neravnoteže, iskorištavanjem punog potencijala žena i muškaraca istraživača
  te integriranjem rodne dimenzije u sadržaj projekata
  kako bi se poboljšala kvaliteta istraživanja i stimulirala ulaganja. Te bi aktivnosti također trebale imati za cilj provedbu načela povezanih s ravnopravnošću žena i muškaraca kako je utvrđeno u člancima 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji i članku 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Aktivnosti koje se razvijaju u okviru programa Euratoma
  trebale bi imati za cilj promicanje
  ravnopravnosti između žena i muškaraca u istraživanjima i inovacijama uvažavanjem temeljnih uzroka rodne neravnoteže, iskorištavanjem punog potencijala žena i muškaraca istraživača
  te integriranjem rodne dimenzije u sadržaj projekata
  kako bi se poboljšala kvaliteta istraživanja i stimulirala ulaganja. Te bi aktivnosti također trebale imati za cilj provedbu načela povezanih s ravnopravnošću žena i muškaraca kako je utvrđeno u člancima 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji i članku 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

| (19) | Aktivnosti koje se razvijaju u okviru programa Euratoma
  trebaju biti u skladu s načelom
  ravnopravnosti između žena i muškaraca u istraživanjima i inovacijama uvažavanjem temeljnih uzroka rodne neravnoteže, iskorištavanjem punog potencijala žena i muškaraca istraživača,
  poboljšavanjem njihova pristupa istraživačkim programima
  kako bi se poboljšala kvaliteta istraživanja i stimulirala ulaganja. Te bi aktivnosti također trebale imati za cilj provedbu načela povezanih s ravnopravnošću žena i muškaraca kako je utvrđeno u člancima 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji i članku 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). |
| --- | --- |

(19)

Aktivnosti koje se razvijaju u okviru programa Euratoma
  trebaju biti u skladu s načelom
  ravnopravnosti između žena i muškaraca u istraživanjima i inovacijama uvažavanjem temeljnih uzroka rodne neravnoteže, iskorištavanjem punog potencijala žena i muškaraca istraživača,
  poboljšavanjem njihova pristupa istraživačkim programima
  kako bi se poboljšala kvaliteta istraživanja i stimulirala ulaganja. Te bi aktivnosti također trebale imati za cilj provedbu načela povezanih s ravnopravnošću žena i muškaraca kako je utvrđeno u člancima 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji i članku 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (20) | Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje podupire program Euratoma trebale bi poštovati temeljna etička načela. Kad je riječ o energetskim pitanjima, prema potrebi bi trebalo uvažiti mišljenja Europske skupine za etiku u znanosti i novim tehnologijama. Pri provedbi istraživačkih aktivnosti također bi trebalo uzeti u obzir članak 13. UFEU-a te
  smanjiti
  uporabu životinja u svrhu istraživanja i ispitivanja s ciljem
  konačnog ukidanja
  uporabe životinja. Sve aktivnosti trebale bi se izvršavati uz osiguranje
  visoke
  razine zaštite ljudskog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje podupire program Euratoma trebale bi poštovati temeljna etička načela. Kad je riječ o energetskim pitanjima, prema potrebi bi trebalo uvažiti mišljenja Europske skupine za etiku u znanosti i novim tehnologijama. Pri provedbi istraživačkih aktivnosti također bi trebalo uzeti u obzir članak 13. UFEU-a te
  smanjiti
  uporabu životinja u svrhu istraživanja i ispitivanja s ciljem
  konačnog ukidanja
  uporabe životinja. Sve aktivnosti trebale bi se izvršavati uz osiguranje
  visoke
  razine zaštite ljudskog zdravlja.

| (20) | Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje podupire program Euratoma trebale bi poštovati temeljna etička načela. Kad je riječ o energetskim pitanjima, prema potrebi bi trebalo uvažiti mišljenja Europske skupine za etiku u znanosti i novim tehnologijama. Pri provedbi istraživačkih aktivnosti također bi trebalo uzeti u obzir članak 13. UFEU-a te
  zamijeniti
  uporabu životinja u svrhu istraživanja i ispitivanja s ciljem
  konačne zabrane
  uporabe životinja. Sve aktivnosti trebale bi se izvršavati uz osiguranje
  najviše
  razine zaštite ljudskog zdravlja. |
| --- | --- |

(20)

Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje podupire program Euratoma trebale bi poštovati temeljna etička načela. Kad je riječ o energetskim pitanjima, prema potrebi bi trebalo uvažiti mišljenja Europske skupine za etiku u znanosti i novim tehnologijama. Pri provedbi istraživačkih aktivnosti također bi trebalo uzeti u obzir članak 13. UFEU-a te
  zamijeniti
  uporabu životinja u svrhu istraživanja i ispitivanja s ciljem
  konačne zabrane
  uporabe životinja. Sve aktivnosti trebale bi se izvršavati uz osiguranje
  najviše
  razine zaštite ljudskog zdravlja.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (21) | Bolji učinak također bi se trebao postići kombiniranjem programa Euratoma i sredstava iz privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima gdje bi istraživanja i inovacije mogli doprinijeti ciljevima bolje konkurentnosti Unije. Posebna pozornost trebala bi se
  obratiti
  uključivanju malih i srednjih poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Bolji učinak također bi se trebao postići kombiniranjem programa Euratoma i sredstava iz privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima gdje bi istraživanja i inovacije mogli doprinijeti ciljevima bolje konkurentnosti Unije. Posebna pozornost trebala bi se
  obratiti
  uključivanju malih i srednjih poduzeća.

| (21) | Bolji učinak također bi se trebao postići kombiniranjem programa Euratoma i sredstava iz privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima gdje bi istraživanja i inovacije mogli doprinijeti ciljevima bolje konkurentnosti Unije. Posebna pozornost trebala bi se
  posvetiti
  uključivanju malih i srednjih poduzeća,
  među kojima su novi inovativni dionici u relevantnim područjima istraživanja
  . |
| --- | --- |

(21)

Bolji učinak također bi se trebao postići kombiniranjem programa Euratoma i sredstava iz privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima gdje bi istraživanja i inovacije mogli doprinijeti ciljevima bolje konkurentnosti Unije. Posebna pozornost trebala bi se
  posvetiti
  uključivanju malih i srednjih poduzeća,
  među kojima su novi inovativni dionici u relevantnim područjima istraživanja
  .

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (25) | Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi prikladnim mjerama kroz cijeli ciklus rashoda, uključujući sprečavanjem, otkrivanjem i istraživanjem nepravilnosti, povratom izgubljenih, pogrešno uplaćenih ili nepravilno iskorištenih sredstava, te, gdje je to primjereno, određivanjem kazni. Revidirana strategija kontrole, u kojoj se naglasak premješta sa smanjivanja stope pogrešaka na kontrolu na temelju procjene rizika i otkrivanje prijevara, trebala bi smanjiti teret kontrole za sudionike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi prikladnim mjerama kroz cijeli ciklus rashoda, uključujući sprečavanjem, otkrivanjem i istraživanjem nepravilnosti, povratom izgubljenih, pogrešno uplaćenih ili nepravilno iskorištenih sredstava, te, gdje je to primjereno, određivanjem kazni. Revidirana strategija kontrole, u kojoj se naglasak premješta sa smanjivanja stope pogrešaka na kontrolu na temelju procjene rizika i otkrivanje prijevara, trebala bi smanjiti teret kontrole za sudionike.

| (25) | Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi prikladnim mjerama kroz cijeli ciklus rashoda, uključujući sprečavanjem, otkrivanjem i istraživanjem nepravilnosti
  uz pomoć zajedničkih postupaka revizije
  , povratom izgubljenih, pogrešno uplaćenih ili nepravilno iskorištenih sredstava, te, gdje je to primjereno, određivanjem kazni. Revidirana strategija kontrole, u kojoj se naglasak premješta sa smanjivanja stope pogrešaka na kontrolu na temelju procjene rizika i otkrivanje prijevara
  na temelju zajedničkih načela i kriterija na razini EU-a
  , trebala bi smanjiti teret kontrole za sudionike. |
| --- | --- |

(25)

Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi prikladnim mjerama kroz cijeli ciklus rashoda, uključujući sprečavanjem, otkrivanjem i istraživanjem nepravilnosti
  uz pomoć zajedničkih postupaka revizije
  , povratom izgubljenih, pogrešno uplaćenih ili nepravilno iskorištenih sredstava, te, gdje je to primjereno, određivanjem kazni. Revidirana strategija kontrole, u kojoj se naglasak premješta sa smanjivanja stope pogrešaka na kontrolu na temelju procjene rizika i otkrivanje prijevara
  na temelju zajedničkih načela i kriterija na razini EU-a
  , trebala bi smanjiti teret kontrole za sudionike.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (26) | Važno je osigurati dobro financijsko upravljanje programom Euratoma i njegovu provedbu na najučinkovitiji i najpristupačniji način, uz istodobno osiguravanje pravne sigurnosti i
  njegove dostupnosti svim sudionicima
  . Potrebno je osigurati usklađenost s relevantnim odredbama Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”) (3) i sa zahtjevima za pojednostavljenje i bolju regulativu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Važno je osigurati dobro financijsko upravljanje programom Euratoma i njegovu provedbu na najučinkovitiji i najpristupačniji način, uz istodobno osiguravanje pravne sigurnosti i
  njegove dostupnosti svim sudionicima
  . Potrebno je osigurati usklađenost s relevantnim odredbama Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”) (3) i sa zahtjevima za pojednostavljenje i bolju regulativu.

| (26) | Važno je osigurati dobro financijsko upravljanje programom Euratoma i njegovu provedbu na najučinkovitiji i najpristupačniji način, uz istodobno osiguravanje pravne sigurnosti i
  odgovarajuće informiranosti potencijalnih korisnika, kako bi se povećala dostupnost za sve sudionike
  . Potrebno je osigurati usklađenost s relevantnim odredbama Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”) (4) i sa zahtjevima za pojednostavljenje i bolju regulativu. |
| --- | --- |

(26)

Važno je osigurati dobro financijsko upravljanje programom Euratoma i njegovu provedbu na najučinkovitiji i najpristupačniji način, uz istodobno osiguravanje pravne sigurnosti i
  odgovarajuće informiranosti potencijalnih korisnika, kako bi se povećala dostupnost za sve sudionike
  . Potrebno je osigurati usklađenost s relevantnim odredbama Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”) (4) i sa zahtjevima za pojednostavljenje i bolju regulativu.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (33) | Za ostvarivanje ciljeva programa Euratoma u relevantnim područjima potrebno je poduprijeti međusektorske aktivnosti u okviru programa Euratoma. ali i zajedno s aktivnostima Okvirnog programa Obzor 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Za ostvarivanje ciljeva programa Euratoma u relevantnim područjima potrebno je poduprijeti međusektorske aktivnosti u okviru programa Euratoma. ali i zajedno s aktivnostima Okvirnog programa Obzor 2020.

| (33) | Za ostvarivanje ciljeva programa Euratoma u relevantnim područjima potrebno je poduprijeti međusektorske aktivnosti u okviru programa Euratoma. ali i zajedno s aktivnostima Okvirnog programa Obzor 2020.,
  primjerice mjerama u okviru programa Marie Skłodowska Curie kojima se podupire mobilnost istraživača. |
| --- | --- |

(33)

Za ostvarivanje ciljeva programa Euratoma u relevantnim područjima potrebno je poduprijeti međusektorske aktivnosti u okviru programa Euratoma. ali i zajedno s aktivnostima Okvirnog programa Obzor 2020.,
  primjerice mjerama u okviru programa Marie Skłodowska Curie kojima se podupire mobilnost istraživača.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 1.   Opći cilj programa Euratoma je provođenje aktivnosti nuklearnog istraživanja i osposobljavanja s naglaskom na stalno povećanje nuklearne sigurnosti i osiguranja te zaštite od zračenja, a posebice
  potencijalni
  doprinos dugoročnoj dekarbonizaciji energetskog sustava na siguran, učinkovit i zaštićen način. Opći cilj provodi se kroz aktivnosti navedene u Prilogu I. u obliku izravnih i neizravnih djelovanja kojima se nastoje ostvariti posebni ciljevi navedeni u stavcima 2. i 3. ovog članka. | | 1.   Opći cilj programa Euratoma je provođenje aktivnosti nuklearnog istraživanja i osposobljavanja s naglaskom na stalno povećanje nuklearne sigurnosti i osiguranja te zaštite od zračenja, a posebice doprinos dugoročnoj dekarbonizaciji energetskog sustava na siguran, učinkovit i zaštićen način. Opći cilj provodi se kroz aktivnosti navedene u Prilogu I. u obliku izravnih i neizravnih djelovanja kojima se nastoje ostvariti posebni ciljevi navedeni u stavcima 2. i 3. ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Opći cilj programa Euratoma je provođenje aktivnosti nuklearnog istraživanja i osposobljavanja s naglaskom na stalno povećanje nuklearne sigurnosti i osiguranja te zaštite od zračenja, a posebice
  potencijalni
  doprinos dugoročnoj dekarbonizaciji energetskog sustava na siguran, učinkovit i zaštićen način. Opći cilj provodi se kroz aktivnosti navedene u Prilogu I. u obliku izravnih i neizravnih djelovanja kojima se nastoje ostvariti posebni ciljevi navedeni u stavcima 2. i 3. ovog članka.

1.   Opći cilj programa Euratoma je provođenje aktivnosti nuklearnog istraživanja i osposobljavanja s naglaskom na stalno povećanje nuklearne sigurnosti i osiguranja te zaštite od zračenja, a posebice doprinos dugoročnoj dekarbonizaciji energetskog sustava na siguran, učinkovit i zaštićen način. Opći cilj provodi se kroz aktivnosti navedene u Prilogu I. u obliku izravnih i neizravnih djelovanja kojima se nastoje ostvariti posebni ciljevi navedeni u stavcima 2. i 3. ovog članka.

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka a

Članak 3. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (a) | potpora sigurnosti nuklearnih sustava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

potpora sigurnosti nuklearnih sustava;

| (a) | potpora sigurnosti nuklearnih sustava,
  između ostalog strukturnim prekograničnim inspekcijama u slučaju nuklearnih postrojenja u blizini državne granice ili državnih granica s drugim državama članicama
  ; |
| --- | --- |

(a)

potpora sigurnosti nuklearnih sustava,
  između ostalog strukturnim prekograničnim inspekcijama u slučaju nuklearnih postrojenja u blizini državne granice ili državnih granica s drugim državama članicama
  ;

između ostalog strukturnim prekograničnim inspekcijama u slučaju nuklearnih postrojenja u blizini državne granice ili državnih granica s drugim državama članicama

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka b

Članak 3. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (b) | doprinos razvoju sigurnih, dugoročnih rješenja za zbrinjavanje konačnog nuklearnog otpada, uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

doprinos razvoju sigurnih, dugoročnih rješenja za zbrinjavanje konačnog nuklearnog otpada, uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju;

| (b) | doprinos
  suradnji na razini EU-a i suradnji s trećim zemljama u utvrđivanju i
  razvoju sigurnih, dugoročnih rješenja za zbrinjavanje konačnog nuklearnog otpada, uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju; |
| --- | --- |

(b)

doprinos
  suradnji na razini EU-a i suradnji s trećim zemljama u utvrđivanju i
  razvoju sigurnih, dugoročnih rješenja za zbrinjavanje konačnog nuklearnog otpada, uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju;

suradnji na razini EU-a i suradnji s trećim zemljama u utvrđivanju i

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3. – podstavak 1. - točka a

Članak 3. – stavak 3. – podstavak 1. - točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (a) | povećanje nuklearne sigurnosti, uključujući: sigurnost nuklearnih reaktora i goriva, zbrinjavanje otpada, uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju; stavljanje izvan pogona i pripravnost na izvanredna stanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

povećanje nuklearne sigurnosti, uključujući: sigurnost nuklearnih reaktora i goriva, zbrinjavanje otpada, uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju; stavljanje izvan pogona i pripravnost na izvanredna stanja;

| (a) | povećanje nuklearne sigurnosti, uključujući: sigurnost nuklearnih reaktora i goriva, zbrinjavanje otpada
  kako bi se spriječili neželjeni učinci na ljude ili okoliš
  , uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju; stavljanje izvan pogona i pripravnost na izvanredna stanja; |
| --- | --- |

(a)

povećanje nuklearne sigurnosti, uključujući: sigurnost nuklearnih reaktora i goriva, zbrinjavanje otpada
  kako bi se spriječili neželjeni učinci na ljude ili okoliš
  , uključujući konačno geološko odlaganje te razdiobu i transmutaciju; stavljanje izvan pogona i pripravnost na izvanredna stanja;

kako bi se spriječili neželjeni učinci na ljude ili okoliš

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3. – podstavak 1. – točka b

Članak 3. – stavak 3. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (b) | povećanje nuklearnog osiguranja, uključujući:
  nuklearne
  zaštitne mjere, neširenje nuklearnog oružja, borbu protiv nezakonitog trgovanja i nuklearnu forenziku; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

povećanje nuklearnog osiguranja, uključujući:
  nuklearne
  zaštitne mjere, neširenje nuklearnog oružja, borbu protiv nezakonitog trgovanja i nuklearnu forenziku;

nuklearne

| (b) | povećanje nuklearnog osiguranja, uključujući: zaštitne mjere, neširenje nuklearnog oružja, borbu protiv nezakonitog trgovanja i nuklearnu forenziku,
  odlaganje sirovina i radioaktivnog otpada, borbu protiv kibernapada i smanjenje rizika od terorizma za nuklearne elektrane te strukturne prekogranične inspekcije u slučaju nuklearnih postrojenja u blizini državne granice ili državnih granica s drugim državama članicama EU-a
  ; |
| --- | --- |

(b)

povećanje nuklearnog osiguranja, uključujući: zaštitne mjere, neširenje nuklearnog oružja, borbu protiv nezakonitog trgovanja i nuklearnu forenziku,
  odlaganje sirovina i radioaktivnog otpada, borbu protiv kibernapada i smanjenje rizika od terorizma za nuklearne elektrane te strukturne prekogranične inspekcije u slučaju nuklearnih postrojenja u blizini državne granice ili državnih granica s drugim državama članicama EU-a
  ;

odlaganje sirovina i radioaktivnog otpada, borbu protiv kibernapada i smanjenje rizika od terorizma za nuklearne elektrane te strukturne prekogranične inspekcije u slučaju nuklearnih postrojenja u blizini državne granice ili državnih granica s drugim državama članicama EU-a

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d

Članak 3. – stavak 3. – podstavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (d) | poticanje upravljanja znanjem, obrazovanja i osposobljavanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

poticanje upravljanja znanjem, obrazovanja i osposobljavanja;

| (d) | poticanje upravljanja znanjem, obrazovanja i osposobljavanja,
  uključujući dugoročno stručno osposobljavanje kako bi se uzele u obzir trajne promjene omogućene novim tehnologijama
  ; |
| --- | --- |

(d)

poticanje upravljanja znanjem, obrazovanja i osposobljavanja,
  uključujući dugoročno stručno osposobljavanje kako bi se uzele u obzir trajne promjene omogućene novim tehnologijama
  ;

uključujući dugoročno stručno osposobljavanje kako bi se uzele u obzir trajne promjene omogućene novim tehnologijama

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 4.

Članak 3. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 4.   Program Euratoma provodi se tako da se osigura da su prioriteti i aktivnosti koji se podupiru relevantni za potrebe koje se mijenjaju i da se uzme u obzir dinamična priroda znanosti, tehnologije, inovacija, kreiranja politike, tržišta i društva, s ciljem optimiziranja ljudskih i financijskih resursa i radi izbjegavanja dupliciranja nuklearnog istraživanja i razvoja u Uniji. | | 4.   Program Euratoma provodi se tako da se osigura da su prioriteti i aktivnosti koji se podupiru relevantni za potrebe koje se mijenjaju i da se uzme u obzir dinamična priroda znanosti, tehnologije, inovacija, kreiranja politike,
  posebno u području energije i okoliša
  , tržišta i društva, s ciljem optimiziranja ljudskih i financijskih resursa,
  stvaranja veće sinergije između postojećih programa i projekata
  i radi izbjegavanja dupliciranja nuklearnog istraživanja i razvoja u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Program Euratoma provodi se tako da se osigura da su prioriteti i aktivnosti koji se podupiru relevantni za potrebe koje se mijenjaju i da se uzme u obzir dinamična priroda znanosti, tehnologije, inovacija, kreiranja politike, tržišta i društva, s ciljem optimiziranja ljudskih i financijskih resursa i radi izbjegavanja dupliciranja nuklearnog istraživanja i razvoja u Uniji.

4.   Program Euratoma provodi se tako da se osigura da su prioriteti i aktivnosti koji se podupiru relevantni za potrebe koje se mijenjaju i da se uzme u obzir dinamična priroda znanosti, tehnologije, inovacija, kreiranja politike,
  posebno u području energije i okoliša
  , tržišta i društva, s ciljem optimiziranja ljudskih i financijskih resursa,
  stvaranja veće sinergije između postojećih programa i projekata
  i radi izbjegavanja dupliciranja nuklearnog istraživanja i razvoja u Uniji.

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 2.   Financijska omotnica programa Euratoma može pokrivati troškove koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje su potrebne za upravljanje tim programom i za postizanje njegovih ciljeva, posebno
  za
  studije i
  sastanke
  stručnjaka, u mjeri u kojoj su povezani s općim ciljevima ove Uredbe, troškove povezane s mrežama informacijske tehnologije
  s naglaskom
  na
  obradi
  i
  razmjeni
  informacija, zajedno sa svim ostalim troškovima Komisije za tehničku i administrativnu pomoć u okviru upravljanja programom Euratoma. Troškovi stalnih djelovanja koja se ponavljaju, kao što su kontrola, revizija i mreže informacijske tehnologije, pokrit će se u granicama administrativnih izdataka Komisije iz stavka 1. | | 2.   Financijska omotnica programa Euratoma može pokrivati troškove koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje su potrebne za upravljanje tim programom i za postizanje njegovih ciljeva, posebno studije i
  sastanci
  stručnjaka, u mjeri u kojoj su povezani s općim ciljevima ove Uredbe, troškove povezane s mrežama informacijske tehnologije
  koje su usmjerene
  na
  obradu
  i
  razmjenu
  informacija,
  kao i troškove povezane sa sigurnošću tih veza
  , zajedno sa svim ostalim troškovima Komisije za tehničku i administrativnu pomoć u okviru upravljanja programom Euratoma. Troškovi stalnih djelovanja koja se ponavljaju, kao što su kontrola, revizija i mreže informacijske tehnologije, pokrit će se u granicama administrativnih izdataka Komisije iz stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Financijska omotnica programa Euratoma može pokrivati troškove koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje su potrebne za upravljanje tim programom i za postizanje njegovih ciljeva, posebno
  za
  studije i
  sastanke
  stručnjaka, u mjeri u kojoj su povezani s općim ciljevima ove Uredbe, troškove povezane s mrežama informacijske tehnologije
  s naglaskom
  na
  obradi
  i
  razmjeni
  informacija, zajedno sa svim ostalim troškovima Komisije za tehničku i administrativnu pomoć u okviru upravljanja programom Euratoma. Troškovi stalnih djelovanja koja se ponavljaju, kao što su kontrola, revizija i mreže informacijske tehnologije, pokrit će se u granicama administrativnih izdataka Komisije iz stavka 1.

2.   Financijska omotnica programa Euratoma može pokrivati troškove koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje su potrebne za upravljanje tim programom i za postizanje njegovih ciljeva, posebno studije i
  sastanci
  stručnjaka, u mjeri u kojoj su povezani s općim ciljevima ove Uredbe, troškove povezane s mrežama informacijske tehnologije
  koje su usmjerene
  na
  obradu
  i
  razmjenu
  informacija,
  kao i troškove povezane sa sigurnošću tih veza
  , zajedno sa svim ostalim troškovima Komisije za tehničku i administrativnu pomoć u okviru upravljanja programom Euratoma. Troškovi stalnih djelovanja koja se ponavljaju, kao što su kontrola, revizija i mreže informacijske tehnologije, pokrit će se u granicama administrativnih izdataka Komisije iz stavka 1.

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka c

Članak 1. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (c) | zemljama ili područjima
  pridruženima
  Sedmom okvirnom programu Euratoma ili Programu Euratoma za istraživanja i osposobljavanje za 2014.–2018. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

zemljama ili područjima
  pridruženima
  Sedmom okvirnom programu Euratoma ili Programu Euratoma za istraživanja i osposobljavanje za 2014.–2018.

pridruženima

| (c) | zemljama ili područjima
  koja su pridružena
  Sedmom okvirnom programu Euratoma ili Programu Euratoma za istraživanja i osposobljavanje za 2014. – 2018.,
  ili koja u tim programima sudjeluju kao država članica
  ; |
| --- | --- |

(c)

zemljama ili područjima
  koja su pridružena
  Sedmom okvirnom programu Euratoma ili Programu Euratoma za istraživanja i osposobljavanje za 2014. – 2018.,
  ili koja u tim programima sudjeluju kao država članica
  ;

koja su pridružena

ili koja u tim programima sudjeluju kao država članica

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3.

Članak 11. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 3.   U programima rada iz stavaka 1. i 2. uzimaju se u obzir stanje u znanosti, tehnologiji i inovacijama na nacionalnoj razini, razini Unije i međunarodnoj razini te relevantne promjene u politici, na tržištu i u društvu. Programi rada ažuriraju se prema potrebi. | | 3.   U programima rada iz stavaka 1. i 2. uzimaju se u obzir stanje u znanosti, tehnologiji i inovacijama na nacionalnoj razini, razini Unije i međunarodnoj razini te relevantne promjene u politici, na tržištu i u društvu. Programi rada ažuriraju se prema potrebi,
  pri čemu se na odgovarajući način vodi računa o relevantnim preporukama neovisnih stručnih skupina Komisije koje su osnovane kako bi ocijenile program Euratoma
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   U programima rada iz stavaka 1. i 2. uzimaju se u obzir stanje u znanosti, tehnologiji i inovacijama na nacionalnoj razini, razini Unije i međunarodnoj razini te relevantne promjene u politici, na tržištu i u društvu. Programi rada ažuriraju se prema potrebi.

3.   U programima rada iz stavaka 1. i 2. uzimaju se u obzir stanje u znanosti, tehnologiji i inovacijama na nacionalnoj razini, razini Unije i međunarodnoj razini te relevantne promjene u politici, na tržištu i u društvu. Programi rada ažuriraju se prema potrebi,
  pri čemu se na odgovarajući način vodi računa o relevantnim preporukama neovisnih stručnih skupina Komisije koje su osnovane kako bi ocijenile program Euratoma
  .

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 1.

Članak 15. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Posebna pozornost
  obraća
  se na
  osiguravanje odgovarajućeg sudjelovanja malih
  i
  srednjih
  poduzeća (MSP-ovi)
  te privatnog sektora općenito u programu Euratoma
  te
  na učinak inovacija
  na njih. Kvantitativne i kvalitativne ocjene sudjelovanja MSP-ova provode se u okviru mehanizama evaluacije i praćenja. | | Posebna pozornost
  posvećuje se tomu da
  se
  osigura da u programu Euratom
  na
  odgovarajući način sudjeluju mala
  i
  srednja
  poduzeća (MSP-ovi),
  uključujući nove inovativne aktere u relevantnom području istraživanja
  te
  privatni sektor općenito, te da
  na njih
  utječu inovacije
  . Kvantitativne i kvalitativne ocjene sudjelovanja MSP-ova provode se u okviru mehanizama evaluacije i praćenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Posebna pozornost
  obraća
  se na
  osiguravanje odgovarajućeg sudjelovanja malih
  i
  srednjih
  poduzeća (MSP-ovi)
  te privatnog sektora općenito u programu Euratoma
  te
  na učinak inovacija
  na njih. Kvantitativne i kvalitativne ocjene sudjelovanja MSP-ova provode se u okviru mehanizama evaluacije i praćenja.

obraća

osiguravanje odgovarajućeg sudjelovanja malih

srednjih

te privatnog sektora općenito u programu Euratoma

na učinak inovacija

Posebna pozornost
  posvećuje se tomu da
  se
  osigura da u programu Euratom
  na
  odgovarajući način sudjeluju mala
  i
  srednja
  poduzeća (MSP-ovi),
  uključujući nove inovativne aktere u relevantnom području istraživanja
  te
  privatni sektor općenito, te da
  na njih
  utječu inovacije
  . Kvantitativne i kvalitativne ocjene sudjelovanja MSP-ova provode se u okviru mehanizama evaluacije i praćenja.

posvećuje se tomu da

osigura da u programu Euratom

odgovarajući način sudjeluju mala

srednja

uključujući nove inovativne aktere u relevantnom području istraživanja

privatni sektor općenito, te da

utječu inovacije

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 2.

Članak 21. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 2.   Komisija izvješćuje i objavljuje rezultate praćenja iz stavka 1. | | 2.   Komisija izvješćuje i objavljuje rezultate praćenja iz stavka 1.
  te ih šalje Parlamentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija izvješćuje i objavljuje rezultate praćenja iz stavka 1.

2.   Komisija izvješćuje i objavljuje rezultate praćenja iz stavka 1.
  te ih šalje Parlamentu.

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – stavak 2.

Prilog I. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Nuklearna energija
  element je u raspravi o
  borbi protiv klimatskih promjena i smanjenju ovisnosti Europe o uvezenoj energiji. U širem kontekstu pronalaženja održive kombinacije izvora energije za budućnost, program Euratoma svojim će istraživačkim aktivnostima također doprinijeti
  raspravi o koristima i ograničenjima
  energije nuklearne fisije za gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika. Osiguravanjem kontinuiranog poboljšanja nuklearne sigurnosti, naprednije nuklearne tehnologije mogle bi pružiti mogućnost znatnih poboljšanja u učinkovitosti i korištenju resursima te stvoriti manje otpada nego sadašnje tehnologije. Aspektima nuklearne sigurnosti obratit će se najveća moguća pozornost. | | Nuklearna energija
  znatno doprinosi
  borbi protiv klimatskih promjena i smanjenju ovisnosti Europe o uvezenoj energiji. U širem kontekstu pronalaženja održive kombinacije izvora energije za budućnost, program Euratoma svojim će istraživačkim aktivnostima također doprinijeti
  održavanju tehnoloških prednosti
  energije nuklearne fisije za gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika. Osiguravanjem kontinuiranog poboljšanja nuklearne sigurnosti, naprednije nuklearne tehnologije mogle bi pružiti mogućnost znatnih poboljšanja u učinkovitosti i korištenju resursima te stvoriti manje otpada nego sadašnje tehnologije. Aspektima nuklearne sigurnosti obratit će se najveća moguća pozornost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nuklearna energija
  element je u raspravi o
  borbi protiv klimatskih promjena i smanjenju ovisnosti Europe o uvezenoj energiji. U širem kontekstu pronalaženja održive kombinacije izvora energije za budućnost, program Euratoma svojim će istraživačkim aktivnostima također doprinijeti
  raspravi o koristima i ograničenjima
  energije nuklearne fisije za gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika. Osiguravanjem kontinuiranog poboljšanja nuklearne sigurnosti, naprednije nuklearne tehnologije mogle bi pružiti mogućnost znatnih poboljšanja u učinkovitosti i korištenju resursima te stvoriti manje otpada nego sadašnje tehnologije. Aspektima nuklearne sigurnosti obratit će se najveća moguća pozornost.

element je u raspravi o

raspravi o koristima i ograničenjima

Nuklearna energija
  znatno doprinosi
  borbi protiv klimatskih promjena i smanjenju ovisnosti Europe o uvezenoj energiji. U širem kontekstu pronalaženja održive kombinacije izvora energije za budućnost, program Euratoma svojim će istraživačkim aktivnostima također doprinijeti
  održavanju tehnoloških prednosti
  energije nuklearne fisije za gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika. Osiguravanjem kontinuiranog poboljšanja nuklearne sigurnosti, naprednije nuklearne tehnologije mogle bi pružiti mogućnost znatnih poboljšanja u učinkovitosti i korištenju resursima te stvoriti manje otpada nego sadašnje tehnologije. Aspektima nuklearne sigurnosti obratit će se najveća moguća pozornost.

znatno doprinosi

održavanju tehnoloških prednosti

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – stavak 6. – točka a – podstavak 2.

Prilog I. – stavak 6. – točka a – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| U skladu s općim ciljem,
  potpora
  zajedničkim istraživačkim aktivnostima u vezi sa sigurnim radom i stavljanjem izvan pogona sustava reaktora (uključujući objekte za gorivni ciklus) koji se koriste u Uniji ili, u mjeri potrebnoj u svrhu održavanja širokog stručnog znanja o nuklearnoj sigurnosti u Uniji,
  onih tipova
  reaktora
  koji
  bi se
  mogli
  koristiti u budućnosti,
  s isključivim naglaskom na aspektima sigurnosti, uključujući
  sve aspekte gorivnog ciklusa poput razdiobe ili transmutacije. | | U skladu s općim ciljem,
  odnosno pružanjem potpore
  zajedničkim istraživačkim aktivnostima u vezi sa sigurnim radom i stavljanjem izvan pogona sustava reaktora (uključujući objekte za gorivni ciklus) koji se koriste u Uniji ili, u mjeri potrebnoj u svrhu održavanja širokog stručnog znanja o nuklearnoj sigurnosti u Uniji,
  ti tipovi
  reaktora
  mogli
  bi se koristiti u budućnosti
  za
  sve aspekte gorivnog ciklusa poput razdiobe ili transmutacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U skladu s općim ciljem,
  potpora
  zajedničkim istraživačkim aktivnostima u vezi sa sigurnim radom i stavljanjem izvan pogona sustava reaktora (uključujući objekte za gorivni ciklus) koji se koriste u Uniji ili, u mjeri potrebnoj u svrhu održavanja širokog stručnog znanja o nuklearnoj sigurnosti u Uniji,
  onih tipova
  reaktora
  koji
  bi se
  mogli
  koristiti u budućnosti,
  s isključivim naglaskom na aspektima sigurnosti, uključujući
  sve aspekte gorivnog ciklusa poput razdiobe ili transmutacije.

potpora

onih tipova

koji

mogli

s isključivim naglaskom na aspektima sigurnosti, uključujući

U skladu s općim ciljem,
  odnosno pružanjem potpore
  zajedničkim istraživačkim aktivnostima u vezi sa sigurnim radom i stavljanjem izvan pogona sustava reaktora (uključujući objekte za gorivni ciklus) koji se koriste u Uniji ili, u mjeri potrebnoj u svrhu održavanja širokog stručnog znanja o nuklearnoj sigurnosti u Uniji,
  ti tipovi
  reaktora
  mogli
  bi se koristiti u budućnosti
  za
  sve aspekte gorivnog ciklusa poput razdiobe ili transmutacije.

odnosno pružanjem potpore

ti tipovi

mogli

za

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – stavak 9. – točka a – podstavak 2. – podtočka 3.

Prilog I. – stavak 9. – točka a – podstavak 2. – podtočka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (3) | razmjenu s relevantnim dionicima za jačanje kapaciteta Unije za odgovor na nuklearne nesreće i incidente istraživanjem sustava upozoravanja i modela za radiološku disperziju u zraku te mobilizacijom resursa i stručnog znanja za analizu i modeliranje nuklearnih nesreća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

razmjenu s relevantnim dionicima za jačanje kapaciteta Unije za odgovor na nuklearne nesreće i incidente istraživanjem sustava upozoravanja i modela za radiološku disperziju u zraku te mobilizacijom resursa i stručnog znanja za analizu i modeliranje nuklearnih nesreća.

| (3) | razmjenu s relevantnim dionicima za jačanje kapaciteta Unije za odgovor na nuklearne nesreće i incidente istraživanjem sustava upozoravanja i modela za radiološku disperziju u
  okolišu
  (zraku,
  vodi i tlu)
  te mobilizacijom resursa i stručnog znanja za analizu i modeliranje nuklearnih nesreća. |
| --- | --- |

(3)

razmjenu s relevantnim dionicima za jačanje kapaciteta Unije za odgovor na nuklearne nesreće i incidente istraživanjem sustava upozoravanja i modela za radiološku disperziju u
  okolišu
  (zraku,
  vodi i tlu)
  te mobilizacijom resursa i stručnog znanja za analizu i modeliranje nuklearnih nesreća.

okolišu

vodi i tlu)

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – stavak 11.

Prilog I. – stavak 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Kako bi se ostvarili ciljevi programa Euratoma, u okviru Posebnog programa Okvirnog programa Obzor 2020. osigurat će se odgovarajuće poveznice i dodirne točke, primjerice zajednički pozivi. | | Kako bi se ostvarili ciljevi programa Euratoma
  i kako bi se stvorila sinergija između nuklearnog i nenuklearnog djelovanja i prijenosa znanja u relevantnim područjima
  , u okviru Posebnog programa Okvirnog programa Obzor 2020. osigurat će se odgovarajuće poveznice i dodirne točke, primjerice zajednički pozivi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi se ostvarili ciljevi programa Euratoma, u okviru Posebnog programa Okvirnog programa Obzor 2020. osigurat će se odgovarajuće poveznice i dodirne točke, primjerice zajednički pozivi.

Kako bi se ostvarili ciljevi programa Euratoma
  i kako bi se stvorila sinergija između nuklearnog i nenuklearnog djelovanja i prijenosa znanja u relevantnim područjima
  , u okviru Posebnog programa Okvirnog programa Obzor 2020. osigurat će se odgovarajuće poveznice i dodirne točke, primjerice zajednički pozivi.

i kako bi se stvorila sinergija između nuklearnog i nenuklearnog djelovanja i prijenosa znanja u relevantnim područjima

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio 1. – točka b – uvodni dio

Prilog II. – dio 1. – točka b – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (b) | Doprinos razvoju sigurnih, dugoročnih rješenja za zbrinjavanje konačnog nuklearnog otpada, uključujući konačno geološko odlaganje, razdiobu i transmutaciju |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

Doprinos razvoju sigurnih, dugoročnih rješenja za zbrinjavanje konačnog nuklearnog otpada, uključujući konačno geološko odlaganje, razdiobu i transmutaciju

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio 1. – točka g – uvodni dio

Prilog II. – dio 1. – točka g – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (g) | Promicanje inovacija
  i industrijske konkurentnosti |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

Promicanje inovacija
  i industrijske konkurentnosti

i industrijske konkurentnosti

| (g) | Promicanje inovacija |
| --- | --- |

(g)

Promicanje inovacija

---

(1)  Preporuka Komisije od 11. ožujka 2005. o Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju istraživača (SL L 75, 22.3.2005., str. 67.).

1

(2)  Preporuka Komisije od 11. ožujka 2005. o Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju istraživača (SL L 75, 22.3.2005., str. 67.).

2

(3)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

4

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/244 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/244

---

P8_TA(2018)0334

Nominalne količine za stavljanje na tržište Unije jednom destiliranog shochua ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 110/2008 u pogledu nominalnih količina za stavljanje na tržište Unije jednom destiliranog shochua proizvedenog u kotlu za destilaciju i punjenog u boce u Japanu (COM(2018)0199 – C8-0156/2018 – 2018/0097(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2019/C 433/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0199), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0199),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0156/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0156/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 10. srpnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 10. srpnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0255/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0255/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2018)0097

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 110/2008 u pogledu nominalnih količina za stavljanje na tržište Unije jednom destiliranog shochua proizvedenog u kotlu za destilaciju i punjenog u boce u Japanu

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1670.)

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/246 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/246

---

P8_TA(2018)0335

Izmjena Memoranduma o suradnji NAT-I-9406 između SAD-a i EU-a (uvođenje sustava za upravljanje zračnim prometom) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o nacrtu odluke Vijeća o donošenju, u ime Unije, izmjene 1. Memoranduma o suradnji NAT-I-9406 između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije (05800/2018 – C8-0122/2018 – 2018/0009(NLE))

(Suglasnost)

(2019/C 433/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (05800/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (05800/2018),

| — | uzimajući u obzir izmjenu 1. Memoranduma o suradnji NAT-I-9406 između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije (14031/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmjenu 1. Memoranduma o suradnji NAT-I-9406 između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije (14031/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0122/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0122/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0214/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0214/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Sjedinjenih Američkih Država; |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/247 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/247

---

P8_TA(2018)0336

Sporazum o zračnom prometu između Kanade i EU-a (pristupanje Hrvatske) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola o izmjeni Sporazuma o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice te njezinih država članica kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12256/2014 – C8-0080/2017 – 2014/0023(NLE))

(Suglasnost)

(2019/C 433/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12256/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12256/2014),

| — | uzimajući u obzir Protokol o izmjeni Sporazuma o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice te njezinih država članica kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12255/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o izmjeni Sporazuma o zračnom prometu između Kanade i Europske zajednice te njezinih država članica kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12255/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0080/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0080/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0256/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0256/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Kanade. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/248 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/248

---

P8_TA(2018)0337

Autorska prava na jedinstvenom digitalnom tržištu ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 12. rujna 2018. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća oautorskim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2019/C 433/36)

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 2. | Direktivama koje su donesene u području autorskog i srodnih prava
  osigurava
  se visoka razina zaštite nositelja prava i stvara okvir u kojem se mogu iskorištavati djela i drugi zaštićeni sadržaji. Tim se usklađenim pravnim okvirom pridonosi dobrom funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Njime se potiču inovacije, kreativnost, ulaganja i proizvodnja novog sadržaja, među ostalim i u digitalnom okruženju. Zaštitom koja se osigurava tim pravnim okvirom pridonosi se i cilju Unije koji se odnosi na poštovanje i promicanje kulturne raznolikosti stavljajući istodobno u prvi plan europsko zajedničko kulturno nasljeđe. Člankom 167. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije zahtijeva se od Unije da u svojem djelovanju vodi računa o kulturnim aspektima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.

Direktivama koje su donesene u području autorskog i srodnih prava
  osigurava
  se visoka razina zaštite nositelja prava i stvara okvir u kojem se mogu iskorištavati djela i drugi zaštićeni sadržaji. Tim se usklađenim pravnim okvirom pridonosi dobrom funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Njime se potiču inovacije, kreativnost, ulaganja i proizvodnja novog sadržaja, među ostalim i u digitalnom okruženju. Zaštitom koja se osigurava tim pravnim okvirom pridonosi se i cilju Unije koji se odnosi na poštovanje i promicanje kulturne raznolikosti stavljajući istodobno u prvi plan europsko zajedničko kulturno nasljeđe. Člankom 167. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije zahtijeva se od Unije da u svojem djelovanju vodi računa o kulturnim aspektima.

| 2. | Direktivama koje su donesene u području autorskog i srodnih prava
  daje
  se
  doprinos funkcioniranju unutarnjeg tržišta, osigurava
  visoka razina zaštite nositelja prava,
  olakšava stjecanje prava
  i stvara okvir u kojem se mogu iskorištavati djela i drugi zaštićeni sadržaji. Tim se usklađenim pravnim okvirom pridonosi dobrom funkcioniranju
  istinski integriranog
  unutarnjeg tržišta. Njime se potiču inovacije, kreativnost, ulaganja i proizvodnja novog sadržaja, među ostalim i u digitalnom okruženju,
  kako bi se izbjegla rascjepkanost unutarnjeg tržišta
  . Zaštitom koja se osigurava tim pravnim okvirom pridonosi se i cilju Unije koji se odnosi na poštovanje i promicanje kulturne raznolikosti stavljajući istodobno u prvi plan europsko zajedničko kulturno nasljeđe. Člankom 167. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije zahtijeva se od Unije da u svojem djelovanju vodi računa o kulturnim aspektima. |
| --- | --- |

2.

Direktivama koje su donesene u području autorskog i srodnih prava
  daje
  se
  doprinos funkcioniranju unutarnjeg tržišta, osigurava
  visoka razina zaštite nositelja prava,
  olakšava stjecanje prava
  i stvara okvir u kojem se mogu iskorištavati djela i drugi zaštićeni sadržaji. Tim se usklađenim pravnim okvirom pridonosi dobrom funkcioniranju
  istinski integriranog
  unutarnjeg tržišta. Njime se potiču inovacije, kreativnost, ulaganja i proizvodnja novog sadržaja, među ostalim i u digitalnom okruženju,
  kako bi se izbjegla rascjepkanost unutarnjeg tržišta
  . Zaštitom koja se osigurava tim pravnim okvirom pridonosi se i cilju Unije koji se odnosi na poštovanje i promicanje kulturne raznolikosti stavljajući istodobno u prvi plan europsko zajedničko kulturno nasljeđe. Člankom 167. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije zahtijeva se od Unije da u svojem djelovanju vodi računa o kulturnim aspektima.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 3. | Zbog brzog tehnološkog razvoja i dalje se mijenja način stvaranja, proizvodnje, distribucije i iskorištavanja djela i drugih sadržaja. Javljaju se novi poslovni modeli i novi dionici. Ciljevi i načela utvrđeni u okviru Unije o autorskim pravima i dalje su čvrsti. Međutim, još uvijek postoji pravna nesigurnost nositelja prava i korisnika u pogledu određenih načina uporabe djela i drugih sadržaja u digitalnom okruženju, uključujući prekograničnu uporabu. Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije pod nazivom „Ususret modernom europskom okviru za autorska prava” (2), okvir Unije o autorskim pravima mora se u određenim područjima prilagoditi i dopuniti. Ovom Direktivom propisuju se pravila za prilagodbu određenih iznimaka i ograničenja digitalnim i prekograničnim okruženjima te mjere za olakšavanje određenih praksi licenciranja u pogledu širenja nedostupnih dijela i internetske dostupnosti audiovizualnih djela na platformama za video na zahtjev u cilju osiguranja šireg pristupa sadržaju. Kako bi se moglo stvoriti tržište za autorska prava koje dobro funkcionira, trebalo bi uspostaviti i pravila o
  pravima u pogledu publikacija, o tome kako pružatelji
  internetskih usluga
  pohranjivanja
  i
  davanja pristupa sadržajima koje su učitali korisnici mogu upotrebljavati djela i druge sadržaje i o transparentnosti ugovora autorâ i izvođačâ
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.

Zbog brzog tehnološkog razvoja i dalje se mijenja način stvaranja, proizvodnje, distribucije i iskorištavanja djela i drugih sadržaja. Javljaju se novi poslovni modeli i novi dionici. Ciljevi i načela utvrđeni u okviru Unije o autorskim pravima i dalje su čvrsti. Međutim, još uvijek postoji pravna nesigurnost nositelja prava i korisnika u pogledu određenih načina uporabe djela i drugih sadržaja u digitalnom okruženju, uključujući prekograničnu uporabu. Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije pod nazivom „Ususret modernom europskom okviru za autorska prava” (2), okvir Unije o autorskim pravima mora se u određenim područjima prilagoditi i dopuniti. Ovom Direktivom propisuju se pravila za prilagodbu određenih iznimaka i ograničenja digitalnim i prekograničnim okruženjima te mjere za olakšavanje određenih praksi licenciranja u pogledu širenja nedostupnih dijela i internetske dostupnosti audiovizualnih djela na platformama za video na zahtjev u cilju osiguranja šireg pristupa sadržaju. Kako bi se moglo stvoriti tržište za autorska prava koje dobro funkcionira, trebalo bi uspostaviti i pravila o
  pravima u pogledu publikacija, o tome kako pružatelji
  internetskih usluga
  pohranjivanja
  i
  davanja pristupa sadržajima koje su učitali korisnici mogu upotrebljavati djela i druge sadržaje i o transparentnosti ugovora autorâ i izvođačâ
  .

| 3. | Zbog brzog tehnološkog razvoja i dalje se mijenja način stvaranja, proizvodnje, distribucije i iskorištavanja djela i drugih sadržaja
  pa relevantno zakonodavno mora biti prikladno i s obzirom na razvoj situacije u budućnosti kako se ne bi ograničavao tehnološki razvoj
  . Javljaju se novi poslovni modeli i novi dionici. Ciljevi i načela utvrđeni u okviru Unije o autorskim pravima i dalje su čvrsti. Međutim, još uvijek postoji pravna nesigurnost nositelja prava i korisnika u pogledu određenih načina uporabe djela i drugih sadržaja u digitalnom okruženju, uključujući prekograničnu uporabu. Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije pod nazivom „Ususret modernom europskom okviru za autorska prava” (3), okvir Unije o autorskim pravima mora se u određenim područjima prilagoditi i dopuniti. Ovom Direktivom propisuju se pravila za prilagodbu određenih iznimaka i ograničenja digitalnim i prekograničnim okruženjima te mjere za olakšavanje određenih praksi licenciranja u pogledu širenja nedostupnih dijela i internetske dostupnosti audiovizualnih djela na platformama za video na zahtjev u cilju osiguranja šireg pristupa sadržaju. Kako bi se moglo stvoriti
  pravedno
  tržište za autorska prava koje dobro funkcionira, trebalo bi uspostaviti i pravila o
  provedbi i poštovanju upotrebe djela i drugog sadržaja na platformama pružatelja
  internetskih usluga i
  o transparentnosti ugovora autorâ i izvođačâ te o računovodstvu povezanom s korištenjem zaštićenih djela u skladu s tim ugovorima
  . |
| --- | --- |

3.

Zbog brzog tehnološkog razvoja i dalje se mijenja način stvaranja, proizvodnje, distribucije i iskorištavanja djela i drugih sadržaja
  pa relevantno zakonodavno mora biti prikladno i s obzirom na razvoj situacije u budućnosti kako se ne bi ograničavao tehnološki razvoj
  . Javljaju se novi poslovni modeli i novi dionici. Ciljevi i načela utvrđeni u okviru Unije o autorskim pravima i dalje su čvrsti. Međutim, još uvijek postoji pravna nesigurnost nositelja prava i korisnika u pogledu određenih načina uporabe djela i drugih sadržaja u digitalnom okruženju, uključujući prekograničnu uporabu. Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije pod nazivom „Ususret modernom europskom okviru za autorska prava” (3), okvir Unije o autorskim pravima mora se u određenim područjima prilagoditi i dopuniti. Ovom Direktivom propisuju se pravila za prilagodbu određenih iznimaka i ograničenja digitalnim i prekograničnim okruženjima te mjere za olakšavanje određenih praksi licenciranja u pogledu širenja nedostupnih dijela i internetske dostupnosti audiovizualnih djela na platformama za video na zahtjev u cilju osiguranja šireg pristupa sadržaju. Kako bi se moglo stvoriti
  pravedno
  tržište za autorska prava koje dobro funkcionira, trebalo bi uspostaviti i pravila o
  provedbi i poštovanju upotrebe djela i drugog sadržaja na platformama pružatelja
  internetskih usluga i
  o transparentnosti ugovora autorâ i izvođačâ te o računovodstvu povezanom s korištenjem zaštićenih djela u skladu s tim ugovorima
  .

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 4. | Ova Direktiva temelji se na pravilima propisanima u direktivama koje su trenutačno na snazi u tom području i dopunjuje ih. To su posebno Direktiva 96/9/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4), Direktiva 2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5), Direktiva 2006/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6), Direktiva 2009/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7), Direktiva 2012/28/EU Europskog parlamenta i Vijeća (8) i Direktiva 2014/26/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.

Ova Direktiva temelji se na pravilima propisanima u direktivama koje su trenutačno na snazi u tom području i dopunjuje ih. To su posebno Direktiva 96/9/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4), Direktiva 2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5), Direktiva 2006/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6), Direktiva 2009/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7), Direktiva 2012/28/EU Europskog parlamenta i Vijeća (8) i Direktiva 2014/26/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9).

| 4. | Ova Direktiva temelji se na pravilima propisanima u direktivama koje su trenutačno na snazi u tom području i dopunjuje ih. To su posebno Direktiva 96/9/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10), Direktiva
  2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (11),
  Direktiva
  2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12), Direktiva 2006/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13), Direktiva 2009/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14), Direktiva 2012/28/EU Europskog parlamenta i Vijeća (15) i Direktiva 2014/26/EU Europskog parlamenta i Vijeća (16). |
| --- | --- |

4.

Ova Direktiva temelji se na pravilima propisanima u direktivama koje su trenutačno na snazi u tom području i dopunjuje ih. To su posebno Direktiva 96/9/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10), Direktiva
  2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (11),
  Direktiva
  2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12), Direktiva 2006/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13), Direktiva 2009/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14), Direktiva 2012/28/EU Europskog parlamenta i Vijeća (15) i Direktiva 2014/26/EU Europskog parlamenta i Vijeća (16).

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 5. | U područjima istraživanja, obrazovanja i očuvanja kulturne baštine, digitalnim tehnologijama omogućuju se nove vrste uporabe koje nisu jasno obuhvaćene postojećim pravilima Unije o iznimkama i ograničenjima. Nadalje, izborna priroda iznimaka i ograničenja predviđenih u direktivama 2001/29/EZ, 96/9/EZ i 2009/24/EZ u tim područjima može negativno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. To je posebno relevantno u pogledu prekograničnih uporaba koje postaju sve važnije u digitalnom okruženju. Stoga bi u svjetlu tih novih uporaba trebalo ponovno ocijeniti postojeće iznimke i ograničenja u zakonodavstvu Unije koje su relevantne za znanstveno istraživanje, nastavu i očuvanje kulturne baštine. Trebalo bi uvesti obvezne iznimke ili ograničenja za uporabe tehnologija rudarenja teksta i podataka u području znanstvenog istraživanja, za davanje primjera u nastavi u digitalnom okruženju i za očuvanje kulturne baštine. Iznimke i ograničenja iz postojećeg zakonodavstva Unije trebale bi se i dalje primjenjivati na uporabe koje nisu obuhvaćene iznimkama i ograničenjima predviđenima ovom Direktivom. Trebalo bi prilagoditi direktive 96/9/EZ i 2001/29/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.

U područjima istraživanja, obrazovanja i očuvanja kulturne baštine, digitalnim tehnologijama omogućuju se nove vrste uporabe koje nisu jasno obuhvaćene postojećim pravilima Unije o iznimkama i ograničenjima. Nadalje, izborna priroda iznimaka i ograničenja predviđenih u direktivama 2001/29/EZ, 96/9/EZ i 2009/24/EZ u tim područjima može negativno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. To je posebno relevantno u pogledu prekograničnih uporaba koje postaju sve važnije u digitalnom okruženju. Stoga bi u svjetlu tih novih uporaba trebalo ponovno ocijeniti postojeće iznimke i ograničenja u zakonodavstvu Unije koje su relevantne za znanstveno istraživanje, nastavu i očuvanje kulturne baštine. Trebalo bi uvesti obvezne iznimke ili ograničenja za uporabe tehnologija rudarenja teksta i podataka u području znanstvenog istraživanja, za davanje primjera u nastavi u digitalnom okruženju i za očuvanje kulturne baštine. Iznimke i ograničenja iz postojećeg zakonodavstva Unije trebale bi se i dalje primjenjivati na uporabe koje nisu obuhvaćene iznimkama i ograničenjima predviđenima ovom Direktivom. Trebalo bi prilagoditi direktive 96/9/EZ i 2001/29/EZ.

| 5. | U područjima istraživanja,
  inovacija
  , obrazovanja i očuvanja kulturne baštine, digitalnim tehnologijama omogućuju se nove vrste uporabe koje nisu jasno obuhvaćene postojećim pravilima Unije o iznimkama i ograničenjima. Nadalje, izborna priroda iznimaka i ograničenja predviđenih u direktivama 2001/29/EZ, 96/9/EZ i 2009/24/EZ u tim područjima može negativno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. To je posebno relevantno u pogledu prekograničnih uporaba koje postaju sve važnije u digitalnom okruženju. Stoga bi u svjetlu tih novih uporaba trebalo ponovno ocijeniti postojeće iznimke i ograničenja u zakonodavstvu Unije koje su relevantne za
  inovacije
  , znanstveno istraživanje, nastavu i očuvanje kulturne baštine. Trebalo bi uvesti obvezne iznimke ili ograničenja za uporabe tehnologija rudarenja teksta i podataka u području
  inovacija
  , znanstvenog istraživanja, za davanje primjera u nastavi u digitalnom okruženju i za očuvanje kulturne baštine. Iznimke i ograničenja iz postojećeg zakonodavstva Unije trebale bi se i dalje primjenjivati na uporabe koje nisu obuhvaćene iznimkama i ograničenjima predviđenima ovom Direktivom.
  Stoga bi postojeće iznimke koje dobro funkcioniraju u tim područjima i dalje trebale biti dopuštene u državama članicama sve dok se njima ne ograničava područje primjene iznimki i ograničenja iz ove Direktive
  . Trebalo bi prilagoditi direktive 96/9/EZ i 2001/29/EZ. |
| --- | --- |

5.

U područjima istraživanja,
  inovacija
  , obrazovanja i očuvanja kulturne baštine, digitalnim tehnologijama omogućuju se nove vrste uporabe koje nisu jasno obuhvaćene postojećim pravilima Unije o iznimkama i ograničenjima. Nadalje, izborna priroda iznimaka i ograničenja predviđenih u direktivama 2001/29/EZ, 96/9/EZ i 2009/24/EZ u tim područjima može negativno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. To je posebno relevantno u pogledu prekograničnih uporaba koje postaju sve važnije u digitalnom okruženju. Stoga bi u svjetlu tih novih uporaba trebalo ponovno ocijeniti postojeće iznimke i ograničenja u zakonodavstvu Unije koje su relevantne za
  inovacije
  , znanstveno istraživanje, nastavu i očuvanje kulturne baštine. Trebalo bi uvesti obvezne iznimke ili ograničenja za uporabe tehnologija rudarenja teksta i podataka u području
  inovacija
  , znanstvenog istraživanja, za davanje primjera u nastavi u digitalnom okruženju i za očuvanje kulturne baštine. Iznimke i ograničenja iz postojećeg zakonodavstva Unije trebale bi se i dalje primjenjivati na uporabe koje nisu obuhvaćene iznimkama i ograničenjima predviđenima ovom Direktivom.
  Stoga bi postojeće iznimke koje dobro funkcioniraju u tim područjima i dalje trebale biti dopuštene u državama članicama sve dok se njima ne ograničava područje primjene iznimki i ograničenja iz ove Direktive
  . Trebalo bi prilagoditi direktive 96/9/EZ i 2001/29/EZ.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 6. | Iznimkama i ograničenjima utvrđenima u ovoj Direktivi nastoji se ostvariti pravična ravnoteža između prava i interesa autora i ostalih nositelja prava, s jedne strane, i korisnika, s druge strane. One se mogu primjenjivati samo u određenim posebnim slučajevima koji nisu u suprotnosti s uobičajenim iskorištavanjem djela ili drugih sadržaja i kojima se nerazumno ne dovode u pitanje zakoniti interesi nositelja prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6.

Iznimkama i ograničenjima utvrđenima u ovoj Direktivi nastoji se ostvariti pravična ravnoteža između prava i interesa autora i ostalih nositelja prava, s jedne strane, i korisnika, s druge strane. One se mogu primjenjivati samo u određenim posebnim slučajevima koji nisu u suprotnosti s uobičajenim iskorištavanjem djela ili drugih sadržaja i kojima se nerazumno ne dovode u pitanje zakoniti interesi nositelja prava.

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 8. | Novim tehnologijama omogućuje se automatizirana računalna analiza informacija u digitalnom obliku, na primjer teksta, zvuka, slika ili podataka, koji se općenito nazivaju rudarenje teksta i podataka.
  Tim tehnologijama
  omogućuje se
  istraživačima da obrađuju velike količine
  informacija za stjecanje novog znanja i otkrivanje novih trendova. Dok su tehnologije rudarenja teksta i podataka raširene u digitalnom gospodarstvu, opće je priznato da od rudarenja teksta i podataka posebno može imati koristi istraživačka zajednica i da se time potiču inovacije. Međutim, istraživačke organizacije u Uniji, kao što su sveučilišta i istraživački zavodi, suočavaju se s pravnom nesigurnošću u pogledu mjere do koje mogu obavljati rudarenje teksta i podataka sadržaja. U određenim slučajevima rudarenje teksta i podataka može uključivati radnje zaštićene autorskim pravom i/ili sui generis pravom baza podataka, posebno reprodukciju djela ili drugih sadržaja i/ili izvlačenje sadržaja iz baze podataka. Kada se ne primjenjuje iznimka ili ograničenje, nositelji prava trebali bi dati odobrenje za poduzimanje takvih radnji. Rudarenje teksta i podataka može se obavljati i u pogledu samih činjenica ili podataka koji nisu zaštićeni autorskim pravom i u takvim slučajevima odobrenje
  ne bi bilo
  potrebno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

8.

Novim tehnologijama omogućuje se automatizirana računalna analiza informacija u digitalnom obliku, na primjer teksta, zvuka, slika ili podataka, koji se općenito nazivaju rudarenje teksta i podataka.
  Tim tehnologijama
  omogućuje se
  istraživačima da obrađuju velike količine
  informacija za stjecanje novog znanja i otkrivanje novih trendova. Dok su tehnologije rudarenja teksta i podataka raširene u digitalnom gospodarstvu, opće je priznato da od rudarenja teksta i podataka posebno može imati koristi istraživačka zajednica i da se time potiču inovacije. Međutim, istraživačke organizacije u Uniji, kao što su sveučilišta i istraživački zavodi, suočavaju se s pravnom nesigurnošću u pogledu mjere do koje mogu obavljati rudarenje teksta i podataka sadržaja. U određenim slučajevima rudarenje teksta i podataka može uključivati radnje zaštićene autorskim pravom i/ili sui generis pravom baza podataka, posebno reprodukciju djela ili drugih sadržaja i/ili izvlačenje sadržaja iz baze podataka. Kada se ne primjenjuje iznimka ili ograničenje, nositelji prava trebali bi dati odobrenje za poduzimanje takvih radnji. Rudarenje teksta i podataka može se obavljati i u pogledu samih činjenica ili podataka koji nisu zaštićeni autorskim pravom i u takvim slučajevima odobrenje
  ne bi bilo
  potrebno.

| 8. | Novim tehnologijama omogućuje se automatizirana računalna analiza informacija u digitalnom obliku, na primjer teksta, zvuka, slika ili podataka, koji se općenito nazivaju rudarenje teksta i podataka.
  Rudarenjem teksta i podataka
  omogućuje se
  čitanje i analiza velikih količina digitalno pohranjenih
  informacija za stjecanje novog znanja i otkrivanje novih trendova. Dok su tehnologije rudarenja teksta i podataka raširene u digitalnom gospodarstvu, opće je priznato da od rudarenja teksta i podataka posebno može imati koristi istraživačka zajednica i da se time potiču inovacije. Međutim, istraživačke organizacije u Uniji, kao što su sveučilišta i istraživački zavodi, suočavaju se s pravnom nesigurnošću u pogledu mjere do koje mogu obavljati rudarenje teksta i podataka sadržaja. U određenim slučajevima rudarenje teksta i podataka može uključivati radnje zaštićene autorskim pravom i/ili sui generis pravom baza podataka, posebno reprodukciju djela ili drugih sadržaja i/ili izvlačenje sadržaja iz baze podataka. Kada se ne primjenjuje iznimka ili ograničenje, nositelji prava trebali bi dati odobrenje za poduzimanje takvih radnji. Rudarenje teksta i podataka može se obavljati i u pogledu samih činjenica ili podataka koji nisu zaštićeni autorskim pravom i u takvim slučajevima odobrenje
  nije
  potrebno. |
| --- | --- |

8.

Novim tehnologijama omogućuje se automatizirana računalna analiza informacija u digitalnom obliku, na primjer teksta, zvuka, slika ili podataka, koji se općenito nazivaju rudarenje teksta i podataka.
  Rudarenjem teksta i podataka
  omogućuje se
  čitanje i analiza velikih količina digitalno pohranjenih
  informacija za stjecanje novog znanja i otkrivanje novih trendova. Dok su tehnologije rudarenja teksta i podataka raširene u digitalnom gospodarstvu, opće je priznato da od rudarenja teksta i podataka posebno može imati koristi istraživačka zajednica i da se time potiču inovacije. Međutim, istraživačke organizacije u Uniji, kao što su sveučilišta i istraživački zavodi, suočavaju se s pravnom nesigurnošću u pogledu mjere do koje mogu obavljati rudarenje teksta i podataka sadržaja. U određenim slučajevima rudarenje teksta i podataka može uključivati radnje zaštićene autorskim pravom i/ili sui generis pravom baza podataka, posebno reprodukciju djela ili drugih sadržaja i/ili izvlačenje sadržaja iz baze podataka. Kada se ne primjenjuje iznimka ili ograničenje, nositelji prava trebali bi dati odobrenje za poduzimanje takvih radnji. Rudarenje teksta i podataka može se obavljati i u pogledu samih činjenica ili podataka koji nisu zaštićeni autorskim pravom i u takvim slučajevima odobrenje
  nije
  potrebno.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (8.a) | Kako bi se omogućilo rudarenje teksta i podataka prvo je u većini slučajeva potrebno pristupiti informacijama, a zatim ih reproducirati. Obično se informacija može obraditi rudarenjem teksta i podataka tek nakon što je normalizirana. Kada postoji zakonit pristup informacijama, tek prilikom normalizacije tih informacija dolazi do korištenja zaštićenog autorskim pravima jer to dovodi do reprodukcije mijenjanjem oblika informacija ili izvlačenjem informacija iz baze podataka u oblik koji se može podvrgnuti rudarenju teksta i podataka. Postupak u vezi s autorskim pravima u kontekstu korištenja tehnologije rudarenja teksta i podataka stoga nije sam postupak rudarenja teksta i podataka koji se sastoji od čitanja i analize digitalno pohranjenih normaliziranih informacija, već postupak pristupanja i postupak normaliziranja informacija kojim se omogućuje automatizirana računalna analiza, ako taj proces uključuje izvlačenje iz baze podataka ili reproduciranje. Trebalo bi smatrati da se iznimke za rudarenje teksta i podataka iz ove Direktive odnose na postupke u vezi s autorskim pravima neophodne za rudarenje teksta i podataka. Ako postojeće zakonodavstvo o autorskom pravu nije mjerodavno za uporabe rudarenja teksta i podataka, ova Direktiva na te uporabe ne bi smjela utjecati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.a)

Kako bi se omogućilo rudarenje teksta i podataka prvo je u većini slučajeva potrebno pristupiti informacijama, a zatim ih reproducirati. Obično se informacija može obraditi rudarenjem teksta i podataka tek nakon što je normalizirana. Kada postoji zakonit pristup informacijama, tek prilikom normalizacije tih informacija dolazi do korištenja zaštićenog autorskim pravima jer to dovodi do reprodukcije mijenjanjem oblika informacija ili izvlačenjem informacija iz baze podataka u oblik koji se može podvrgnuti rudarenju teksta i podataka. Postupak u vezi s autorskim pravima u kontekstu korištenja tehnologije rudarenja teksta i podataka stoga nije sam postupak rudarenja teksta i podataka koji se sastoji od čitanja i analize digitalno pohranjenih normaliziranih informacija, već postupak pristupanja i postupak normaliziranja informacija kojim se omogućuje automatizirana računalna analiza, ako taj proces uključuje izvlačenje iz baze podataka ili reproduciranje. Trebalo bi smatrati da se iznimke za rudarenje teksta i podataka iz ove Direktive odnose na postupke u vezi s autorskim pravima neophodne za rudarenje teksta i podataka. Ako postojeće zakonodavstvo o autorskom pravu nije mjerodavno za uporabe rudarenja teksta i podataka, ova Direktiva na te uporabe ne bi smjela utjecati.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 10. | Ta pravna
  sigurnost
  trebala bi se ukloniti predviđanjem obvezne iznimke za pravo reprodukcije i za pravo na sprečavanje izvlačenja iz baze podataka. Novom iznimkom ne bi se trebala dovoditi u pitanje postojeća obvezna iznimka o privremenim radnjama reproduciranja iz članka 5. stavka 1. Direktive 2001/29 koja bi se trebala nastaviti primjenjivati na tehnologije rudarenja teksta i podataka koje ne uključuju umnožavanje koje premašuje opseg te iznimke.
  Iznimke bi se trebale primjenjivati i na istraživačke organizacije kada sudjeluju u javno-privatnim partnerstvima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

10.

Ta pravna
  sigurnost
  trebala bi se ukloniti predviđanjem obvezne iznimke za pravo reprodukcije i za pravo na sprečavanje izvlačenja iz baze podataka. Novom iznimkom ne bi se trebala dovoditi u pitanje postojeća obvezna iznimka o privremenim radnjama reproduciranja iz članka 5. stavka 1. Direktive 2001/29 koja bi se trebala nastaviti primjenjivati na tehnologije rudarenja teksta i podataka koje ne uključuju umnožavanje koje premašuje opseg te iznimke.
  Iznimke bi se trebale primjenjivati i na istraživačke organizacije kada sudjeluju u javno-privatnim partnerstvima.

| 10. | Ta pravna
  nesigurnost
  trebala bi se ukloniti predviđanjem obvezne iznimke
  za istraživačke organizacije
  za pravo reprodukcije i za pravo na sprečavanje izvlačenja iz baze podataka. Novom iznimkom ne bi se trebala dovoditi u pitanje postojeća obvezna iznimka o privremenim radnjama reproduciranja iz članka 5. stavka 1. Direktive 2001/29
  /EZ
  koja bi se trebala nastaviti primjenjivati na tehnologije rudarenja teksta i podataka koje ne uključuju umnožavanje koje premašuje opseg te iznimke.
  Iznimka za rudarenje teksta i podataka trebala bi se odnositi i na obrazovne ustanove i ustanove kulturne baštine koje provode znanstvena istraživanja pod uvjetom da rezultati istraživanja nisu u korist poduzeća koje ima odlučujući utjecaj posebno na te organizacije. U slučaju da se istraživanje provodi u okviru javno-privatnog partnerstva poduzeće koje sudjeluje u javno-privatnom partnerstvu također bi trebalo imati zakonit pristup djelima i drugim sadržajima. Reprodukcije i izvlačenja za potrebe obavljanja rudarenja teksta i podataka trebalo bi sigurno pohraniti na način kojim se jamči korištenje kopija isključivo za potrebe znanstvenog istraživanja. |
| --- | --- |

10.

Ta pravna
  nesigurnost
  trebala bi se ukloniti predviđanjem obvezne iznimke
  za istraživačke organizacije
  za pravo reprodukcije i za pravo na sprečavanje izvlačenja iz baze podataka. Novom iznimkom ne bi se trebala dovoditi u pitanje postojeća obvezna iznimka o privremenim radnjama reproduciranja iz članka 5. stavka 1. Direktive 2001/29
  /EZ
  koja bi se trebala nastaviti primjenjivati na tehnologije rudarenja teksta i podataka koje ne uključuju umnožavanje koje premašuje opseg te iznimke.
  Iznimka za rudarenje teksta i podataka trebala bi se odnositi i na obrazovne ustanove i ustanove kulturne baštine koje provode znanstvena istraživanja pod uvjetom da rezultati istraživanja nisu u korist poduzeća koje ima odlučujući utjecaj posebno na te organizacije. U slučaju da se istraživanje provodi u okviru javno-privatnog partnerstva poduzeće koje sudjeluje u javno-privatnom partnerstvu također bi trebalo imati zakonit pristup djelima i drugim sadržajima. Reprodukcije i izvlačenja za potrebe obavljanja rudarenja teksta i podataka trebalo bi sigurno pohraniti na način kojim se jamči korištenje kopija isključivo za potrebe znanstvenog istraživanja.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (13.a) | Kako bi se potaknulo istraživanje i u privatnom sektoru, države članice trebale bi moći uvesti iznimku koja nadilazi obveznu iznimku pod uvjetom da nositelji prava nisu izričito rezervirali korištenje djela i drugih sadržaja iz te iznimke, između ostalog i sredstvima za strojno čitanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.a)

Kako bi se potaknulo istraživanje i u privatnom sektoru, države članice trebale bi moći uvesti iznimku koja nadilazi obveznu iznimku pod uvjetom da nositelji prava nisu izričito rezervirali korištenje djela i drugih sadržaja iz te iznimke, između ostalog i sredstvima za strojno čitanje.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 15. | Iako se programi za učenje na daljinu i prekogranično obrazovanje većinom razvijaju na razini visokog obrazovanja, digitalni alati i resursi sve se više upotrebljavaju na svim obrazovnim razinama, posebno za poboljšanje i obogaćivanje iskustva učenja. Iznimke ili ograničenja predviđeni u ovoj Direktivi trebali bi se stoga primjenjivati na sve obrazovne ustanove u sustavima osnovnog, srednjeg, strukovnog i visokog obrazovanja ako one obavljaju svoje nastavne djelatnosti u nekomercijalne svrhe. Ustrojstvena struktura i sredstva za financiranje obrazovne ustanove nisu odlučujući čimbenici za utvrđivanje nekomercijalne prirode aktivnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

15.

Iako se programi za učenje na daljinu i prekogranično obrazovanje većinom razvijaju na razini visokog obrazovanja, digitalni alati i resursi sve se više upotrebljavaju na svim obrazovnim razinama, posebno za poboljšanje i obogaćivanje iskustva učenja. Iznimke ili ograničenja predviđeni u ovoj Direktivi trebali bi se stoga primjenjivati na sve obrazovne ustanove u sustavima osnovnog, srednjeg, strukovnog i visokog obrazovanja ako one obavljaju svoje nastavne djelatnosti u nekomercijalne svrhe. Ustrojstvena struktura i sredstva za financiranje obrazovne ustanove nisu odlučujući čimbenici za utvrđivanje nekomercijalne prirode aktivnosti.

| 15. | Iako se programi za učenje na daljinu i prekogranično obrazovanje većinom razvijaju na razini visokog obrazovanja, digitalni alati i resursi sve se više upotrebljavaju na svim obrazovnim razinama, posebno za poboljšanje i obogaćivanje iskustva učenja. Iznimke ili ograničenja predviđeni u ovoj Direktivi trebali bi se stoga primjenjivati na sve obrazovne ustanove u sustavima osnovnog, srednjeg, strukovnog i visokog obrazovanja ako one obavljaju svoje nastavne djelatnosti u nekomercijalne svrhe. Ustrojstvena struktura i sredstva za financiranje obrazovne ustanove nisu odlučujući čimbenici za utvrđivanje nekomercijalne prirode aktivnosti.
  Ako se institucije kulturne baštine bave i obrazovnom djelatnošću i ako su uključene u nastavne aktivnosti, države članice trebale bi biti u mogućnosti te institucije u okviru ove iznimke smatrati obrazovnim ustanovama kad je riječ o nastavnim aktivnostima. |
| --- | --- |

15.

Iako se programi za učenje na daljinu i prekogranično obrazovanje većinom razvijaju na razini visokog obrazovanja, digitalni alati i resursi sve se više upotrebljavaju na svim obrazovnim razinama, posebno za poboljšanje i obogaćivanje iskustva učenja. Iznimke ili ograničenja predviđeni u ovoj Direktivi trebali bi se stoga primjenjivati na sve obrazovne ustanove u sustavima osnovnog, srednjeg, strukovnog i visokog obrazovanja ako one obavljaju svoje nastavne djelatnosti u nekomercijalne svrhe. Ustrojstvena struktura i sredstva za financiranje obrazovne ustanove nisu odlučujući čimbenici za utvrđivanje nekomercijalne prirode aktivnosti.
  Ako se institucije kulturne baštine bave i obrazovnom djelatnošću i ako su uključene u nastavne aktivnosti, države članice trebale bi biti u mogućnosti te institucije u okviru ove iznimke smatrati obrazovnim ustanovama kad je riječ o nastavnim aktivnostima.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 16. | Iznimkama ili ograničenjima trebale bi biti obuhvaćene digitalne uporabe djela i drugih sadržaja
  kao što su korištenje dijelova
  ili
  izvadaka iz djela
  za podupiranje, obogaćivanje ili nadopunjavanje nastave, uključujući povezanih nastavnih aktivnosti. Djela ili drugi sadržaji obuhvaćeni iznimkom ili ograničenjem trebali bi se upotrebljavati samo u kontekstu nastave i nastavnih aktivnosti koje se obavljaju u okviru obrazovnih ustanova, uključujući za vrijeme ispita, te biti ograničeni na ono što je nužno za potrebe obavljanja tih aktivnosti. Iznimkom ili ograničenjem trebale bi biti obuhvaćene obje uporabe s pomoću digitalnih sredstava u
  učionici
  i internetske uporabe preko
  sigurne elektroničke mreže
  obrazovne ustanove kojoj je pristup zaštićen postupcima autentifikacije. Trebalo bi smatrati da su iznimkom ili ograničenjem obuhvaćene posebne potrebe za pristupom osoba s invaliditetom u kontekstu davanja primjera u nastavi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

16.

Iznimkama ili ograničenjima trebale bi biti obuhvaćene digitalne uporabe djela i drugih sadržaja
  kao što su korištenje dijelova
  ili
  izvadaka iz djela
  za podupiranje, obogaćivanje ili nadopunjavanje nastave, uključujući povezanih nastavnih aktivnosti. Djela ili drugi sadržaji obuhvaćeni iznimkom ili ograničenjem trebali bi se upotrebljavati samo u kontekstu nastave i nastavnih aktivnosti koje se obavljaju u okviru obrazovnih ustanova, uključujući za vrijeme ispita, te biti ograničeni na ono što je nužno za potrebe obavljanja tih aktivnosti. Iznimkom ili ograničenjem trebale bi biti obuhvaćene obje uporabe s pomoću digitalnih sredstava u
  učionici
  i internetske uporabe preko
  sigurne elektroničke mreže
  obrazovne ustanove kojoj je pristup zaštićen postupcima autentifikacije. Trebalo bi smatrati da su iznimkom ili ograničenjem obuhvaćene posebne potrebe za pristupom osoba s invaliditetom u kontekstu davanja primjera u nastavi.

| 16. | Iznimkama ili ograničenjima trebale bi biti obuhvaćene digitalne uporabe djela i drugih sadržaja za podupiranje, obogaćivanje ili nadopunjavanje nastave, uključujući povezanih nastavnih aktivnosti.
  Iznimke ili ograničenja uporabe trebalo bi dopuštati sve dok se pri uporabi djela ili drugog sadržaja navodi izvor, što podrazumijeva i ime autora, osim ako to iz praktičnih razloga nije moguće.
  Djela ili drugi sadržaji obuhvaćeni iznimkom ili ograničenjem trebali bi se upotrebljavati samo u kontekstu nastave i nastavnih aktivnosti koje se obavljaju u okviru obrazovnih ustanova, uključujući za vrijeme ispita, te biti ograničeni na ono što je nužno za potrebe obavljanja tih aktivnosti. Iznimkom ili ograničenjem trebale bi biti obuhvaćene obje uporabe s pomoću digitalnih sredstava
  ako se nastava odvija fizički, uključujući ako se odvija izvan prostorija obrazovne ustanove, na primjer u knjižnicama ili institucijama kulturne baštine, sve dok je za uporabu odgovorna obrazovna ustanova
  , i internetske uporabe preko
  sigurnog elektroničkog okruženja
  obrazovne ustanove kojoj je pristup zaštićen postupcima autentifikacije. Trebalo bi smatrati da su iznimkom ili ograničenjem obuhvaćene posebne potrebe za pristupom osoba s invaliditetom u kontekstu davanja primjera u nastavi. |
| --- | --- |

16.

Iznimkama ili ograničenjima trebale bi biti obuhvaćene digitalne uporabe djela i drugih sadržaja za podupiranje, obogaćivanje ili nadopunjavanje nastave, uključujući povezanih nastavnih aktivnosti.
  Iznimke ili ograničenja uporabe trebalo bi dopuštati sve dok se pri uporabi djela ili drugog sadržaja navodi izvor, što podrazumijeva i ime autora, osim ako to iz praktičnih razloga nije moguće.
  Djela ili drugi sadržaji obuhvaćeni iznimkom ili ograničenjem trebali bi se upotrebljavati samo u kontekstu nastave i nastavnih aktivnosti koje se obavljaju u okviru obrazovnih ustanova, uključujući za vrijeme ispita, te biti ograničeni na ono što je nužno za potrebe obavljanja tih aktivnosti. Iznimkom ili ograničenjem trebale bi biti obuhvaćene obje uporabe s pomoću digitalnih sredstava
  ako se nastava odvija fizički, uključujući ako se odvija izvan prostorija obrazovne ustanove, na primjer u knjižnicama ili institucijama kulturne baštine, sve dok je za uporabu odgovorna obrazovna ustanova
  , i internetske uporabe preko
  sigurnog elektroničkog okruženja
  obrazovne ustanove kojoj je pristup zaštićen postupcima autentifikacije. Trebalo bi smatrati da su iznimkom ili ograničenjem obuhvaćene posebne potrebe za pristupom osoba s invaliditetom u kontekstu davanja primjera u nastavi.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (16.a) | Trebalo bi smatrati da sigurno elektroničko okruženje znači digitalno okruženje za poučavanje i učenje kojem je pristup odgovarajućim postupkom autentifikacije ograničen na nastavno osoblje obrazovne ustanove i na učenike ili studente upisane u studijski program. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.a)

Trebalo bi smatrati da sigurno elektroničko okruženje znači digitalno okruženje za poučavanje i učenje kojem je pristup odgovarajućim postupkom autentifikacije ograničen na nastavno osoblje obrazovne ustanove i na učenike ili studente upisane u studijski program.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 17. | U cilju olakšavanja korištenja djela i drugih sadržaja u obrazovne svrhe u nizu država članica uspostavljeni su različiti mehanizmi utemeljeni na provedbi iznimke predviđene u Direktivi 2001/29/EZ ili na ugovorima o licenciranju kojima su obuhvaćene daljnje uporabe. Takvi su mehanizmi obično razvijeni uzimajući u obzir potrebe obrazovnih ustanova i različite razine obrazovanja. Dok je nužno uskladiti opseg nove obvezne iznimke ili ograničenja u pogledu digitalnih uporaba i prekograničnih nastavnih aktivnosti, načini provedbe mogu se razlikovati među državama članicama ako se njima ne ugrožava učinkovita primjena iznimke ili ograničenja ili prekogranične uporabe. Time bi se državama članicama trebala omogućiti nadogradnja na temelju postojećih mehanizama uspostavljenih na nacionalnoj razini. Države članice posebno bi mogle odlučiti da će primjena iznimke ili ograničenja ovisiti, u potpunosti ili djelomično, o dostupnosti odgovarajućih licencija kojima su
  obuhvaćene
  barem jednake uporabe kao one dopuštene u okviru iznimke. Tim bi se mehanizmom, na primjer, omogućilo davanje prednosti licencijama za materijale koji su u prvom redu namijenjeni za obrazovno tržište. Kako se takvim mehanizmom ne bi uzrokovala pravna nesigurnost ili administrativno opterećenje obrazovnih ustanova, države članice koje prihvaćaju taj pristup trebale bi poduzeti konkretne mjere kako bi osigurale da su sustavi licenciranja kojima se dopušta digitalna uporaba djela ili drugih sadržaja za potrebe davanja primjera u nastavi lako dostupni te da su obrazovne ustanove svjesne postojanja takvih sustava licenciranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

17.

U cilju olakšavanja korištenja djela i drugih sadržaja u obrazovne svrhe u nizu država članica uspostavljeni su različiti mehanizmi utemeljeni na provedbi iznimke predviđene u Direktivi 2001/29/EZ ili na ugovorima o licenciranju kojima su obuhvaćene daljnje uporabe. Takvi su mehanizmi obično razvijeni uzimajući u obzir potrebe obrazovnih ustanova i različite razine obrazovanja. Dok je nužno uskladiti opseg nove obvezne iznimke ili ograničenja u pogledu digitalnih uporaba i prekograničnih nastavnih aktivnosti, načini provedbe mogu se razlikovati među državama članicama ako se njima ne ugrožava učinkovita primjena iznimke ili ograničenja ili prekogranične uporabe. Time bi se državama članicama trebala omogućiti nadogradnja na temelju postojećih mehanizama uspostavljenih na nacionalnoj razini. Države članice posebno bi mogle odlučiti da će primjena iznimke ili ograničenja ovisiti, u potpunosti ili djelomično, o dostupnosti odgovarajućih licencija kojima su
  obuhvaćene
  barem jednake uporabe kao one dopuštene u okviru iznimke. Tim bi se mehanizmom, na primjer, omogućilo davanje prednosti licencijama za materijale koji su u prvom redu namijenjeni za obrazovno tržište. Kako se takvim mehanizmom ne bi uzrokovala pravna nesigurnost ili administrativno opterećenje obrazovnih ustanova, države članice koje prihvaćaju taj pristup trebale bi poduzeti konkretne mjere kako bi osigurale da su sustavi licenciranja kojima se dopušta digitalna uporaba djela ili drugih sadržaja za potrebe davanja primjera u nastavi lako dostupni te da su obrazovne ustanove svjesne postojanja takvih sustava licenciranja.

| 17. | U cilju olakšavanja korištenja djela i drugih sadržaja u obrazovne svrhe u nizu država članica uspostavljeni su različiti mehanizmi utemeljeni na provedbi iznimke predviđene u Direktivi 2001/29/EZ ili na ugovorima o licenciranju kojima su obuhvaćene daljnje uporabe. Takvi su mehanizmi obično razvijeni uzimajući u obzir potrebe obrazovnih ustanova i različite razine obrazovanja. Dok je nužno uskladiti opseg nove obvezne iznimke ili ograničenja u pogledu digitalnih uporaba i prekograničnih nastavnih aktivnosti, načini provedbe mogu se razlikovati među državama članicama ako se njima ne ugrožava učinkovita primjena iznimke ili ograničenja ili prekogranične uporabe. Time bi se državama članicama trebala omogućiti nadogradnja na temelju postojećih mehanizama uspostavljenih na nacionalnoj razini. Države članice posebno bi mogle odlučiti da će primjena iznimke ili ograničenja ovisiti, u potpunosti ili djelomično, o dostupnosti odgovarajućih licencija.
  Takve licencije mogu biti u obliku ugovora o kolektivnom licenciranju, proširenih ugovora o kolektivnom licenciranju i licencija o kojima se ne pregovara kolektivno kao što su „globalne licencije”, a kako bi se izbjegla obaveza obrazovnih ustanova da pregovaraju pojedinačno s nositeljima prava. Takve bi licencije trebale biti pristupačne i obuhvaćati
  barem jednake uporabe kao one dopuštene u okviru iznimke. Tim bi se mehanizmom, na primjer, omogućilo davanje prednosti licencijama za materijale koji su u prvom redu namijenjeni za obrazovno tržište
  ili za nastavu u obrazovnim ustanovama ili notne zapise
  . Kako se takvim mehanizmom ne bi uzrokovala pravna nesigurnost ili administrativno opterećenje obrazovnih ustanova, države članice koje prihvaćaju taj pristup trebale bi poduzeti konkretne mjere kako bi osigurale da su
  takvi
  sustavi licenciranja kojima se dopušta digitalna uporaba djela ili drugih sadržaja za potrebe davanja primjera u nastavi lako dostupni te da su obrazovne ustanove svjesne postojanja takvih sustava licenciranja.
  Države članice trebale bi moći uspostaviti sustave kako bi se pobrinule za pravičnu naknadu za nositelje prava za uporabe u okviru ovih iznimaka ili ograničenja. Države članice trebalo bi potaknuti na primjenu sustava koji ne stvaraju administrativno opterećenje, na primjer sustava jednokratnog plaćanja. |
| --- | --- |

17.

U cilju olakšavanja korištenja djela i drugih sadržaja u obrazovne svrhe u nizu država članica uspostavljeni su različiti mehanizmi utemeljeni na provedbi iznimke predviđene u Direktivi 2001/29/EZ ili na ugovorima o licenciranju kojima su obuhvaćene daljnje uporabe. Takvi su mehanizmi obično razvijeni uzimajući u obzir potrebe obrazovnih ustanova i različite razine obrazovanja. Dok je nužno uskladiti opseg nove obvezne iznimke ili ograničenja u pogledu digitalnih uporaba i prekograničnih nastavnih aktivnosti, načini provedbe mogu se razlikovati među državama članicama ako se njima ne ugrožava učinkovita primjena iznimke ili ograničenja ili prekogranične uporabe. Time bi se državama članicama trebala omogućiti nadogradnja na temelju postojećih mehanizama uspostavljenih na nacionalnoj razini. Države članice posebno bi mogle odlučiti da će primjena iznimke ili ograničenja ovisiti, u potpunosti ili djelomično, o dostupnosti odgovarajućih licencija.
  Takve licencije mogu biti u obliku ugovora o kolektivnom licenciranju, proširenih ugovora o kolektivnom licenciranju i licencija o kojima se ne pregovara kolektivno kao što su „globalne licencije”, a kako bi se izbjegla obaveza obrazovnih ustanova da pregovaraju pojedinačno s nositeljima prava. Takve bi licencije trebale biti pristupačne i obuhvaćati
  barem jednake uporabe kao one dopuštene u okviru iznimke. Tim bi se mehanizmom, na primjer, omogućilo davanje prednosti licencijama za materijale koji su u prvom redu namijenjeni za obrazovno tržište
  ili za nastavu u obrazovnim ustanovama ili notne zapise
  . Kako se takvim mehanizmom ne bi uzrokovala pravna nesigurnost ili administrativno opterećenje obrazovnih ustanova, države članice koje prihvaćaju taj pristup trebale bi poduzeti konkretne mjere kako bi osigurale da su
  takvi
  sustavi licenciranja kojima se dopušta digitalna uporaba djela ili drugih sadržaja za potrebe davanja primjera u nastavi lako dostupni te da su obrazovne ustanove svjesne postojanja takvih sustava licenciranja.
  Države članice trebale bi moći uspostaviti sustave kako bi se pobrinule za pravičnu naknadu za nositelje prava za uporabe u okviru ovih iznimaka ili ograničenja. Države članice trebalo bi potaknuti na primjenu sustava koji ne stvaraju administrativno opterećenje, na primjer sustava jednokratnog plaćanja.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (17.a) | Kako bi se zajamčila pravna sigurnost kada država članica odluči uvjetovati primjenu iznimke dostupnošću prikladnih licencija, potrebno je utvrditi uvjete pod kojima obrazovna ustanova smije koristiti zaštićena djela ili drugi sadržaj obuhvaćen tom iznimkom te kada treba djelovati u okviru sustava licenciranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.a)

Kako bi se zajamčila pravna sigurnost kada država članica odluči uvjetovati primjenu iznimke dostupnošću prikladnih licencija, potrebno je utvrditi uvjete pod kojima obrazovna ustanova smije koristiti zaštićena djela ili drugi sadržaj obuhvaćen tom iznimkom te kada treba djelovati u okviru sustava licenciranja.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 18. | Za očuvanje
  će možda biti potrebno reproducirati djelo
  ili
  drugi sadržaj
  iz zbirke institucije kulturne baštine za što će trebati odobrenje relevantnih nositelja prava. Institucije kulturne baštine čuvaju svoje zbirke za buduće generacije. Digitalne tehnologije nude nove načine očuvanja baštine sadržane u tim zbirkama te stvaraju nove izazove. S obzirom na te nove izazove, nužno je prilagoditi postojeći pravni okvir osiguravanjem obvezne iznimke za pravo reprodukcije kako bi se omogućile radnje očuvanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

18.

Za očuvanje
  će možda biti potrebno reproducirati djelo
  ili
  drugi sadržaj
  iz zbirke institucije kulturne baštine za što će trebati odobrenje relevantnih nositelja prava. Institucije kulturne baštine čuvaju svoje zbirke za buduće generacije. Digitalne tehnologije nude nove načine očuvanja baštine sadržane u tim zbirkama te stvaraju nove izazove. S obzirom na te nove izazove, nužno je prilagoditi postojeći pravni okvir osiguravanjem obvezne iznimke za pravo reprodukcije kako bi se omogućile radnje očuvanja.

| 18. | Za očuvanje
  djela
  ili
  drugog sadržaja
  iz zbirke institucije kulturne baštine
  možda će ga biti potrebno reproducirati
  , za što će trebati odobrenje relevantnih nositelja prava. Institucije kulturne baštine čuvaju svoje zbirke za buduće generacije. Digitalne tehnologije nude nove načine očuvanja baštine sadržane u tim zbirkama te stvaraju nove izazove. S obzirom na te nove izazove, nužno je prilagoditi postojeći pravni okvir osiguravanjem obvezne iznimke za pravo reprodukcije kako bi se omogućile radnje očuvanja
  u tim institucijama
  . |
| --- | --- |

18.

Za očuvanje
  djela
  ili
  drugog sadržaja
  iz zbirke institucije kulturne baštine
  možda će ga biti potrebno reproducirati
  , za što će trebati odobrenje relevantnih nositelja prava. Institucije kulturne baštine čuvaju svoje zbirke za buduće generacije. Digitalne tehnologije nude nove načine očuvanja baštine sadržane u tim zbirkama te stvaraju nove izazove. S obzirom na te nove izazove, nužno je prilagoditi postojeći pravni okvir osiguravanjem obvezne iznimke za pravo reprodukcije kako bi se omogućile radnje očuvanja
  u tim institucijama
  .

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 19. | Različitim pristupima država članica radnjama
  očuvanja koje obavljaju institucije kulturne baštine
  onemogućuje se prekogranična suradnja
  i
  razmjena sredstava za očuvanje
  među institucijama kulturne baštine
  na unutarnjem tržištu, što dovodi do neučinkovite uporabe resursa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

19.

Različitim pristupima država članica radnjama
  očuvanja koje obavljaju institucije kulturne baštine
  onemogućuje se prekogranična suradnja
  i
  razmjena sredstava za očuvanje
  među institucijama kulturne baštine
  na unutarnjem tržištu, što dovodi do neučinkovite uporabe resursa.

| 19. | Različitim pristupima država članica radnjama
  reprodukcije radi očuvanja
  onemogućuje se prekogranična suradnja, razmjena sredstava za očuvanje
  i uspostava prekograničnih mreža za očuvanje u organizacijama
  na unutarnjem tržištu
  koje se bave očuvanjem
  , što dovodi do neučinkovite uporabe resursa.
  To može negativno utjecati na očuvanje kulturne baštine. |
| --- | --- |

19.

Različitim pristupima država članica radnjama
  reprodukcije radi očuvanja
  onemogućuje se prekogranična suradnja, razmjena sredstava za očuvanje
  i uspostava prekograničnih mreža za očuvanje u organizacijama
  na unutarnjem tržištu
  koje se bave očuvanjem
  , što dovodi do neučinkovite uporabe resursa.
  To može negativno utjecati na očuvanje kulturne baštine.

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 20. | Stoga bi države članice trebale predvidjeti iznimku kako bi se institucijama kulturne baštine omogućilo da u svrhe očuvanja reproduciraju djela i druge sadržaje koji se trajno nalaze u njihovim zbirkama,
  na primjer
  kako bi riješile problem tehnološke zastarjelosti ili propadanja izvornih potpornih elemenata. Takvom iznimkom trebalo bi se omogućiti umnožavanje odgovarajućim alatom, sredstvom ili tehnologijom za očuvanje do potrebnog broja
  te
  u bilo kojem trenutku vijeka trajanja djela ili drugog sadržaja u mjeri u kojoj je to potrebno za umnožavanje samo u svrhe očuvanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

20.

Stoga bi države članice trebale predvidjeti iznimku kako bi se institucijama kulturne baštine omogućilo da u svrhe očuvanja reproduciraju djela i druge sadržaje koji se trajno nalaze u njihovim zbirkama,
  na primjer
  kako bi riješile problem tehnološke zastarjelosti ili propadanja izvornih potpornih elemenata. Takvom iznimkom trebalo bi se omogućiti umnožavanje odgovarajućim alatom, sredstvom ili tehnologijom za očuvanje do potrebnog broja
  te
  u bilo kojem trenutku vijeka trajanja djela ili drugog sadržaja u mjeri u kojoj je to potrebno za umnožavanje samo u svrhe očuvanja.

| 20. | Stoga bi države članice trebale predvidjeti iznimku kako bi se institucijama kulturne baštine omogućilo da u svrhe očuvanja reproduciraju djela i druge sadržaje koji se trajno nalaze u njihovim zbirkama, kako bi riješile problem tehnološke zastarjelosti ili propadanja izvornih potpornih elemenata
  ili kako bi se djela osigurala
  . Takvom iznimkom trebalo bi se omogućiti umnožavanje odgovarajućim alatom, sredstvom ili tehnologijom za očuvanje,
  u bilo kojem formatu ili mediju
  , do potrebnog broja, u bilo kojem trenutku vijeka trajanja djela ili drugog sadržaja
  i
  u mjeri u kojoj je to potrebno za umnožavanje samo u svrhe očuvanja.
  Arhive istraživačkih organizacija ili javnih organizacija za radiodifuziju trebalo bi smatrati ustanovama kulturne baštine i one bi stoga trebale imati pravo na ovu iznimku. Države članice trebale bi u svrhu ove iznimke biti u mogućnosti zadržati odredbe da se javno dostupne galerije smatraju muzejima. |
| --- | --- |

20.

Stoga bi države članice trebale predvidjeti iznimku kako bi se institucijama kulturne baštine omogućilo da u svrhe očuvanja reproduciraju djela i druge sadržaje koji se trajno nalaze u njihovim zbirkama, kako bi riješile problem tehnološke zastarjelosti ili propadanja izvornih potpornih elemenata
  ili kako bi se djela osigurala
  . Takvom iznimkom trebalo bi se omogućiti umnožavanje odgovarajućim alatom, sredstvom ili tehnologijom za očuvanje,
  u bilo kojem formatu ili mediju
  , do potrebnog broja, u bilo kojem trenutku vijeka trajanja djela ili drugog sadržaja
  i
  u mjeri u kojoj je to potrebno za umnožavanje samo u svrhe očuvanja.
  Arhive istraživačkih organizacija ili javnih organizacija za radiodifuziju trebalo bi smatrati ustanovama kulturne baštine i one bi stoga trebale imati pravo na ovu iznimku. Države članice trebale bi u svrhu ove iznimke biti u mogućnosti zadržati odredbe da se javno dostupne galerije smatraju muzejima.

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 21. | Za potrebe ove Direktive, za djela i druge sadržaje trebalo bi se smatrati da su trajno dio zbirke institucije kulturne baštine kada su njihove reprodukcije u vlasništvu
  institucije kulturne baštine
  ili ih
  ona
  trajno
  drži
  , na primjer kao rezultat prijenosa vlasništva
  ili
  ugovora o licenciranju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

21.

Za potrebe ove Direktive, za djela i druge sadržaje trebalo bi se smatrati da su trajno dio zbirke institucije kulturne baštine kada su njihove reprodukcije u vlasništvu
  institucije kulturne baštine
  ili ih
  ona
  trajno
  drži
  , na primjer kao rezultat prijenosa vlasništva
  ili
  ugovora o licenciranju.

| 21. | Za potrebe ove Direktive, za djela i druge sadržaje trebalo bi se smatrati da su trajno dio zbirke institucije kulturne baštine kada su njihove reprodukcije
  tih djela ili drugog sadržaja
  u vlasništvu
  tih ustanova
  ili ih
  one
  trajno
  drže
  , na primjer kao rezultat prijenosa vlasništva, ugovora o licenciranju,
  pravnog depozita ili dugotrajne posudbe. Djela ili drugi sadržaj kojem ustanove kulturne baštine privremeno pristupaju putem poslužitelja treće strane ne smatraju se trajnim dijelom njihovih zbirki. |
| --- | --- |

21.

Za potrebe ove Direktive, za djela i druge sadržaje trebalo bi se smatrati da su trajno dio zbirke institucije kulturne baštine kada su njihove reprodukcije
  tih djela ili drugog sadržaja
  u vlasništvu
  tih ustanova
  ili ih
  one
  trajno
  drže
  , na primjer kao rezultat prijenosa vlasništva, ugovora o licenciranju,
  pravnog depozita ili dugotrajne posudbe. Djela ili drugi sadržaj kojem ustanove kulturne baštine privremeno pristupaju putem poslužitelja treće strane ne smatraju se trajnim dijelom njihovih zbirki.

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 21.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (21.a) | Tehnološki razvoj omogućio je usluge informacijskog društva koje korisnicima omogućuju učitavanje sadržaja i njegovo stavljanje na raspolaganje u različitim oblicima i u razne svrhe, među ostalim i kako bi se ilustrirala ideja, kritika, parodija ili pastiš. Takav sadržaj može uključivati kratke izvatke iz postojećih zaštićenih djela ili drugog sadržaja koje ti korisnici mogu izmijeniti, kombinirati ili izmijeniti na neki drugi način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21.a)

Tehnološki razvoj omogućio je usluge informacijskog društva koje korisnicima omogućuju učitavanje sadržaja i njegovo stavljanje na raspolaganje u različitim oblicima i u razne svrhe, među ostalim i kako bi se ilustrirala ideja, kritika, parodija ili pastiš. Takav sadržaj može uključivati kratke izvatke iz postojećih zaštićenih djela ili drugog sadržaja koje ti korisnici mogu izmijeniti, kombinirati ili izmijeniti na neki drugi način.

Amandman 20

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 21.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (21.b) | Unatoč određenim preklapanjima s postojećim iznimkama ili ograničenjima kao što su iznimke za citiranje i parodiju, cjelokupni sadržaj koji korisnik učita ili stavi na raspolaganje koji u razumnoj mjeri sadrži izvatke iz zaštićenih djela ili drugog sadržaja nije obuhvaćen člankom 5. Direktive 2001/29/EZ. Takve situacije stvaraju pravnu nesigurnost i za korisnike i za nositelje prava. Zbog toga je potrebno predvidjeti novu posebnu iznimku za odobrenje zakonskih oblika uporabe postojećih zaštićenih djela ili drugog sadržaja unutar sadržaja koji korisnici učitavaju ili stavljaju na raspolaganje. Ako sadržaj koji korisnik izradi ili ga stavi na raspolaganje sadrži kratku i razmjernu uporabu citata ili izvatka iz zaštićenog djela ili drugog sadržaja radi legitimne svrhe, takva uporaba trebala bi biti zaštićena iznimkom predviđenom u ovoj Direktivi. Ta bi se iznimka trebala primjenjivati samo u određenim posebnim slučajevima koji nisu u sukobu s uobičajenim korištenjem djela ili drugog sadržaja o kojem je riječ i kojima se neopravdano ne šteti zakonitim interesima nositelja prava. U svrhu procjene navedene štete bitno je razmotriti stupanj originalnosti predmetnog sadržaja, trajanje/dužinu korištenog citata ili izvatka, profesionalnu prirodu predmetnog sadržaja ili stupanj gospodarske štete, kad je to relevantno, ne dovodeći pritom u pitanje legitimno iskorištavanje prava na iznimku. Tom se iznimkom ne smiju dovoditi u pitanje moralna prava autora djela ili drugog sadržaja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21.b)

Unatoč određenim preklapanjima s postojećim iznimkama ili ograničenjima kao što su iznimke za citiranje i parodiju, cjelokupni sadržaj koji korisnik učita ili stavi na raspolaganje koji u razumnoj mjeri sadrži izvatke iz zaštićenih djela ili drugog sadržaja nije obuhvaćen člankom 5. Direktive 2001/29/EZ. Takve situacije stvaraju pravnu nesigurnost i za korisnike i za nositelje prava. Zbog toga je potrebno predvidjeti novu posebnu iznimku za odobrenje zakonskih oblika uporabe postojećih zaštićenih djela ili drugog sadržaja unutar sadržaja koji korisnici učitavaju ili stavljaju na raspolaganje. Ako sadržaj koji korisnik izradi ili ga stavi na raspolaganje sadrži kratku i razmjernu uporabu citata ili izvatka iz zaštićenog djela ili drugog sadržaja radi legitimne svrhe, takva uporaba trebala bi biti zaštićena iznimkom predviđenom u ovoj Direktivi. Ta bi se iznimka trebala primjenjivati samo u određenim posebnim slučajevima koji nisu u sukobu s uobičajenim korištenjem djela ili drugog sadržaja o kojem je riječ i kojima se neopravdano ne šteti zakonitim interesima nositelja prava. U svrhu procjene navedene štete bitno je razmotriti stupanj originalnosti predmetnog sadržaja, trajanje/dužinu korištenog citata ili izvatka, profesionalnu prirodu predmetnog sadržaja ili stupanj gospodarske štete, kad je to relevantno, ne dovodeći pritom u pitanje legitimno iskorištavanje prava na iznimku. Tom se iznimkom ne smiju dovoditi u pitanje moralna prava autora djela ili drugog sadržaja.

Amandman 21

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 21.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (21.c) | Pružatelji usluga informacijskog društva obuhvaćeni područjem primjene članka 13. ove Direktive ne bi se smjeli moći pozivati na iznimku pri korištenju izvadaka iz postojećih djela predviđenu ovom Direktivom za korištenje citata ili izvadaka iz zaštićenih djela ili drugog sadržaja u sadržaju koji su korisnici tih usluga informacijskog društva učitali ili stavili na raspolaganje, a ne bi li tako smanjili područje primjene svojih obveza iz članka 13. ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21.c)

Pružatelji usluga informacijskog društva obuhvaćeni područjem primjene članka 13. ove Direktive ne bi se smjeli moći pozivati na iznimku pri korištenju izvadaka iz postojećih djela predviđenu ovom Direktivom za korištenje citata ili izvadaka iz zaštićenih djela ili drugog sadržaja u sadržaju koji su korisnici tih usluga informacijskog društva učitali ili stavili na raspolaganje, a ne bi li tako smanjili područje primjene svojih obveza iz članka 13. ove Direktive.

Amandman 22

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 22. | Institucijama kulturne baštine trebalo bi osigurati jasan okvir za digitalizaciju i širenje nedostupnih djela ili drugih sadržaja, među ostalim preko granica. Međutim, zbog posebnih značajki zbirki nedostupnih djela moglo bi biti vrlo teško dobiti prethodnu suglasnost pojedinačnih nositelja prava. To može biti posljedica, na primjer, starosti djela ili drugih sadržaja, njihove ograničene tržišne vrijednosti ili činjenice da nikada nisu bila namijenjena za komercijalnu uporabu. Stoga je nužno osigurati mjere kojima će se olakšati
  licenciranje prava u pogledu
  nedostupnih djela koja su dio zbirki institucija kulturne baštine i omogućiti sklapanje ugovora s prekograničnim učinkom na unutarnjem tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

22.

Institucijama kulturne baštine trebalo bi osigurati jasan okvir za digitalizaciju i širenje nedostupnih djela ili drugih sadržaja, među ostalim preko granica. Međutim, zbog posebnih značajki zbirki nedostupnih djela moglo bi biti vrlo teško dobiti prethodnu suglasnost pojedinačnih nositelja prava. To može biti posljedica, na primjer, starosti djela ili drugih sadržaja, njihove ograničene tržišne vrijednosti ili činjenice da nikada nisu bila namijenjena za komercijalnu uporabu. Stoga je nužno osigurati mjere kojima će se olakšati
  licenciranje prava u pogledu
  nedostupnih djela koja su dio zbirki institucija kulturne baštine i omogućiti sklapanje ugovora s prekograničnim učinkom na unutarnjem tržištu.

| 22. | Institucijama kulturne baštine trebalo bi osigurati jasan okvir za digitalizaciju i širenje nedostupnih djela ili drugih sadržaja, među ostalim preko granica. Međutim, zbog posebnih značajki zbirki nedostupnih djela moglo bi biti vrlo teško dobiti prethodnu suglasnost pojedinačnih nositelja prava. To može biti posljedica, na primjer, starosti djela ili drugih sadržaja, njihove ograničene tržišne vrijednosti ili činjenice da nikada nisu bila namijenjena za komercijalnu uporabu
  ili nisu bila komercijalno dostupna
  . Stoga je nužno osigurati mjere kojima će se olakšati
  upotreba
  nedostupnih djela koja su dio zbirki institucija kulturne baštine i omogućiti sklapanje ugovora s prekograničnim učinkom na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

22.

Institucijama kulturne baštine trebalo bi osigurati jasan okvir za digitalizaciju i širenje nedostupnih djela ili drugih sadržaja, među ostalim preko granica. Međutim, zbog posebnih značajki zbirki nedostupnih djela moglo bi biti vrlo teško dobiti prethodnu suglasnost pojedinačnih nositelja prava. To može biti posljedica, na primjer, starosti djela ili drugih sadržaja, njihove ograničene tržišne vrijednosti ili činjenice da nikada nisu bila namijenjena za komercijalnu uporabu
  ili nisu bila komercijalno dostupna
  . Stoga je nužno osigurati mjere kojima će se olakšati
  upotreba
  nedostupnih djela koja su dio zbirki institucija kulturne baštine i omogućiti sklapanje ugovora s prekograničnim učinkom na unutarnjem tržištu.

Amandman 23

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 22.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (22.a) | Više država članica već je donijelo proširene režime kolektivnog licenciranja, zakonske ovlasti ili pravne pretpostavke za olakšavanje izdavanja licencija za nedostupna djela. Međutim, s obzirom na raznovrsnost djelâ i drugog sadržaja u zbirkama ustanova za kulturnu baštinu i raznolikost praksi kolektivnog ostvarivanja prava u državama članicama i sektorima kulturne proizvodnje, te mjere možda neće dati rezultate u svim slučajevima, na primjer zato što ne postoji praksa kolektivnog ostvarivanja prava za određeni tip djela ili drugog sadržaja. U tim je slučajevima stoga potrebno dopustiti ustanovama za kulturnu baštinu da nedostupna djela iz svoje trajne zbirke stave na raspolaganje na internetu u okviru iznimke od autorskog i srodnih prava. Iako je bitno uskladiti područje primjene nove obvezne iznimke kako bi se omogućilo prekogranično korištenje nedostupnih djela, državama članicama ipak bi trebalo dopustiti upotrebu ili nastavak primjene proširenih aranžmana za kolektivno licenciranje koje su sklopile s institucijama za kulturnu baštinu na nacionalnoj razini za kategorije djela koja su trajno u zbirkama institucija za kulturnu baštinu. Nepostojanje sporazuma o uvjetima licenciranja ne bi se smjelo tumačiti kao nedostatak dostupnosti rješenja koja se temelje na licenciranju. Svaka uporaba na temelju ove iznimke trebala bi podlijegati istom izuzeću i obvezi obavješćivanja kao i uporaba dopuštena mehanizmom licenciranja. Da bi se zajamčilo da se iznimka primjenjuje samo ako su ispunjeni određeni uvjeti i da bi se pružila pravna sigurnost, države članice trebale bi, u dogovoru s nositeljima prava, organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava i organizacijama kulturne baštine, i u odgovarajućim vremenskim razmacima, odrediti za koje sektore i koje vrste radova odgovarajuća rješenja koja se temelje na licenciranju nisu dostupna, a u tom se slučaju onda primjenjuje iznimka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22.a)

Više država članica već je donijelo proširene režime kolektivnog licenciranja, zakonske ovlasti ili pravne pretpostavke za olakšavanje izdavanja licencija za nedostupna djela. Međutim, s obzirom na raznovrsnost djelâ i drugog sadržaja u zbirkama ustanova za kulturnu baštinu i raznolikost praksi kolektivnog ostvarivanja prava u državama članicama i sektorima kulturne proizvodnje, te mjere možda neće dati rezultate u svim slučajevima, na primjer zato što ne postoji praksa kolektivnog ostvarivanja prava za određeni tip djela ili drugog sadržaja. U tim je slučajevima stoga potrebno dopustiti ustanovama za kulturnu baštinu da nedostupna djela iz svoje trajne zbirke stave na raspolaganje na internetu u okviru iznimke od autorskog i srodnih prava. Iako je bitno uskladiti područje primjene nove obvezne iznimke kako bi se omogućilo prekogranično korištenje nedostupnih djela, državama članicama ipak bi trebalo dopustiti upotrebu ili nastavak primjene proširenih aranžmana za kolektivno licenciranje koje su sklopile s institucijama za kulturnu baštinu na nacionalnoj razini za kategorije djela koja su trajno u zbirkama institucija za kulturnu baštinu. Nepostojanje sporazuma o uvjetima licenciranja ne bi se smjelo tumačiti kao nedostatak dostupnosti rješenja koja se temelje na licenciranju. Svaka uporaba na temelju ove iznimke trebala bi podlijegati istom izuzeću i obvezi obavješćivanja kao i uporaba dopuštena mehanizmom licenciranja. Da bi se zajamčilo da se iznimka primjenjuje samo ako su ispunjeni određeni uvjeti i da bi se pružila pravna sigurnost, države članice trebale bi, u dogovoru s nositeljima prava, organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava i organizacijama kulturne baštine, i u odgovarajućim vremenskim razmacima, odrediti za koje sektore i koje vrste radova odgovarajuća rješenja koja se temelje na licenciranju nisu dostupna, a u tom se slučaju onda primjenjuje iznimka.

Amandman 24

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 23. | Unutar okvira predviđenog ovom Direktivom, države članice trebale bi imati slobodu odabrati posebnu vrstu mehanizma kojim se omogućuje proširenje licencija za nedostupna djela na prava nositelja prava koja ne zastupa organizacija za kolektivno ostvarivanje prava, u skladu
  s njihovim
  pravnim tradicijama, praksama ili okolnostima. Takvi mehanizmi mogu uključivati prošireno kolektivno licenciranje i pretpostavke zastupanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

23.

Unutar okvira predviđenog ovom Direktivom, države članice trebale bi imati slobodu odabrati posebnu vrstu mehanizma kojim se omogućuje proširenje licencija za nedostupna djela na prava nositelja prava koja ne zastupa organizacija za kolektivno ostvarivanje prava, u skladu
  s njihovim
  pravnim tradicijama, praksama ili okolnostima. Takvi mehanizmi mogu uključivati prošireno kolektivno licenciranje i pretpostavke zastupanja.

| 23. | Unutar okvira predviđenog ovom Direktivom, države članice trebale bi imati slobodu odabrati posebnu vrstu mehanizma kojim se omogućuje proširenje licencija za nedostupna djela na prava nositelja prava koja ne zastupa
  relevantna
  organizacija za kolektivno ostvarivanje prava, u skladu
  sa svojim
  pravnim tradicijama, praksama ili okolnostima. Takvi mehanizmi mogu uključivati prošireno kolektivno licenciranje i pretpostavke zastupanja. |
| --- | --- |

23.

Unutar okvira predviđenog ovom Direktivom, države članice trebale bi imati slobodu odabrati posebnu vrstu mehanizma kojim se omogućuje proširenje licencija za nedostupna djela na prava nositelja prava koja ne zastupa
  relevantna
  organizacija za kolektivno ostvarivanje prava, u skladu
  sa svojim
  pravnim tradicijama, praksama ili okolnostima. Takvi mehanizmi mogu uključivati prošireno kolektivno licenciranje i pretpostavke zastupanja.

Amandman 25

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 24. | Za potrebe tih mehanizama licenciranja, važno je da postoji čvrst sustav kolektivnog ostvarivanja prava koji dobro funkcionira. Taj sustav uključuje posebno pravila o dobrom upravljanju, transparentnosti i izvješćivanju te redovitu, pozornu i točnu distribuciju i plaćanje dugovanih iznosa pojedinim nositeljima prava, kako je predviđeno u Direktivi 2014/26/EU. Dodatne odgovarajuće zaštitne mjere trebale bi biti dostupne svim nositeljima prava kojima bi trebalo dati priliku da isključe primjenu takvih mehanizama na
  njihova
  djela ili druge sadržaje. Uvjeti povezani s tim mehanizmima ne bi trebali utjecati na njihovu relevantnost za institucije kulturne baštine u praksi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

24.

Za potrebe tih mehanizama licenciranja, važno je da postoji čvrst sustav kolektivnog ostvarivanja prava koji dobro funkcionira. Taj sustav uključuje posebno pravila o dobrom upravljanju, transparentnosti i izvješćivanju te redovitu, pozornu i točnu distribuciju i plaćanje dugovanih iznosa pojedinim nositeljima prava, kako je predviđeno u Direktivi 2014/26/EU. Dodatne odgovarajuće zaštitne mjere trebale bi biti dostupne svim nositeljima prava kojima bi trebalo dati priliku da isključe primjenu takvih mehanizama na
  njihova
  djela ili druge sadržaje. Uvjeti povezani s tim mehanizmima ne bi trebali utjecati na njihovu relevantnost za institucije kulturne baštine u praksi.

| 24. | Za potrebe tih mehanizama licenciranja, važno je da postoji čvrst sustav kolektivnog ostvarivanja prava koji dobro funkcionira
  i koji potiču države članice
  . Taj sustav uključuje posebno pravila o dobrom upravljanju, transparentnosti i izvješćivanju te redovitu, pozornu i točnu distribuciju i plaćanje dugovanih iznosa pojedinim nositeljima prava, kako je predviđeno u Direktivi 2014/26/EU. Dodatne odgovarajuće zaštitne mjere trebale bi biti dostupne svim nositeljima prava kojima bi trebalo dati priliku da isključe primjenu takvih mehanizama
  licenciranja ili takvih iznimki
  na
  svoja
  djela ili druge sadržaje. Uvjeti povezani s tim mehanizmima ne bi trebali utjecati na njihovu relevantnost za institucije kulturne baštine u praksi. |
| --- | --- |

24.

Za potrebe tih mehanizama licenciranja, važno je da postoji čvrst sustav kolektivnog ostvarivanja prava koji dobro funkcionira
  i koji potiču države članice
  . Taj sustav uključuje posebno pravila o dobrom upravljanju, transparentnosti i izvješćivanju te redovitu, pozornu i točnu distribuciju i plaćanje dugovanih iznosa pojedinim nositeljima prava, kako je predviđeno u Direktivi 2014/26/EU. Dodatne odgovarajuće zaštitne mjere trebale bi biti dostupne svim nositeljima prava kojima bi trebalo dati priliku da isključe primjenu takvih mehanizama
  licenciranja ili takvih iznimki
  na
  svoja
  djela ili druge sadržaje. Uvjeti povezani s tim mehanizmima ne bi trebali utjecati na njihovu relevantnost za institucije kulturne baštine u praksi.

Amandman 26

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 25. | S obzirom na različitost djela i drugih sadržaja u zbirkama institucija kulturne baštine, važno je da su dostupni mehanizmi licenciranja uvedeni ovom Direktivom i da se mogu upotrebljavati u praksi za različite vrste djela i drugih sadržaja, uključujući fotografije, zvučne snimke i audiovizualna djela. Kako bi se uključile posebnosti različitih kategorija djela i drugih sadržaja u pogledu načina objave i distribucije i olakšavanja uporabe
  tih mehanizama
  , države članice možda će morati uspostaviti posebne zahtjeve i postupke za praktičnu primjenu tih mehanizama licenciranja. Države članice pritom bi se trebale savjetovati s nositeljima prava,
  korisnicima
  i organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

25.

S obzirom na različitost djela i drugih sadržaja u zbirkama institucija kulturne baštine, važno je da su dostupni mehanizmi licenciranja uvedeni ovom Direktivom i da se mogu upotrebljavati u praksi za različite vrste djela i drugih sadržaja, uključujući fotografije, zvučne snimke i audiovizualna djela. Kako bi se uključile posebnosti različitih kategorija djela i drugih sadržaja u pogledu načina objave i distribucije i olakšavanja uporabe
  tih mehanizama
  , države članice možda će morati uspostaviti posebne zahtjeve i postupke za praktičnu primjenu tih mehanizama licenciranja. Države članice pritom bi se trebale savjetovati s nositeljima prava,
  korisnicima
  i organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava.

| 25. | S obzirom na različitost djela i drugih sadržaja u zbirkama institucija kulturne baštine, važno je da su dostupni mehanizmi licenciranja uvedeni ovom Direktivom i da se mogu upotrebljavati u praksi za različite vrste djela i drugih sadržaja, uključujući fotografije, zvučne snimke i audiovizualna djela. Kako bi se uključile posebnosti različitih kategorija djela i drugih sadržaja u pogledu načina objave i distribucije i olakšavanja uporabe
  rješenja o korištenju nedostupnih djela uvedenih ovom Direktivom
  , države članice možda će morati uspostaviti posebne zahtjeve i postupke za praktičnu primjenu tih mehanizama licenciranja. Države članice pritom bi se trebale savjetovati s nositeljima prava,
  institucijama kulturne baštine
  i organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava. |
| --- | --- |

25.

S obzirom na različitost djela i drugih sadržaja u zbirkama institucija kulturne baštine, važno je da su dostupni mehanizmi licenciranja uvedeni ovom Direktivom i da se mogu upotrebljavati u praksi za različite vrste djela i drugih sadržaja, uključujući fotografije, zvučne snimke i audiovizualna djela. Kako bi se uključile posebnosti različitih kategorija djela i drugih sadržaja u pogledu načina objave i distribucije i olakšavanja uporabe
  rješenja o korištenju nedostupnih djela uvedenih ovom Direktivom
  , države članice možda će morati uspostaviti posebne zahtjeve i postupke za praktičnu primjenu tih mehanizama licenciranja. Države članice pritom bi se trebale savjetovati s nositeljima prava,
  institucijama kulturne baštine
  i organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava.

Amandman 27

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 26. | Iz razloga međunarodnog priznavanja, mehanizmi licenciranja za digitalizaciju i širenje nedostupnih djela predviđeni ovom Direktivom ne bi se trebali primjenjivati na djela ili druge sadržaje koji su prvi put objavljeni ili, ako nisu objavljeni, koji su prvi put emitirani u trećoj zemlji ili, u slučaju kinematografskih ili audiovizualnih djela, na djela čiji proizvođač ima sjedište ili uobičajeno boravište u trećoj zemlji. Ti mehanizmi ne bi se trebali primjenjivati na djela ili druge sadržaje državljana trećih zemalja, osim kada se prvi put objavljuju ili, ako nisu objavljeni, kada se prvi put emitiraju na državnom području države članice ili, u slučaju kinematografskih ili audiovizualnih djela, na djela čiji proizvođač ima sjedište ili uobičajeno boravište u državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

26.

Iz razloga međunarodnog priznavanja, mehanizmi licenciranja za digitalizaciju i širenje nedostupnih djela predviđeni ovom Direktivom ne bi se trebali primjenjivati na djela ili druge sadržaje koji su prvi put objavljeni ili, ako nisu objavljeni, koji su prvi put emitirani u trećoj zemlji ili, u slučaju kinematografskih ili audiovizualnih djela, na djela čiji proizvođač ima sjedište ili uobičajeno boravište u trećoj zemlji. Ti mehanizmi ne bi se trebali primjenjivati na djela ili druge sadržaje državljana trećih zemalja, osim kada se prvi put objavljuju ili, ako nisu objavljeni, kada se prvi put emitiraju na državnom području države članice ili, u slučaju kinematografskih ili audiovizualnih djela, na djela čiji proizvođač ima sjedište ili uobičajeno boravište u državi članici.

| 26. | Iz razloga međunarodnog priznavanja, mehanizmi licenciranja
  i iznimke
  za digitalizaciju i širenje nedostupnih djela predviđeni ovom Direktivom ne bi se trebali primjenjivati na djela ili druge sadržaje koji su prvi put objavljeni ili, ako nisu objavljeni, koji su prvi put emitirani u trećoj zemlji ili, u slučaju kinematografskih ili audiovizualnih djela, na djela čiji proizvođač ima sjedište ili uobičajeno boravište u trećoj zemlji. Ti mehanizmi ne bi se trebali primjenjivati na djela ili druge sadržaje državljana trećih zemalja, osim kada se prvi put objavljuju ili, ako nisu objavljeni, kada se prvi put emitiraju na državnom području države članice ili, u slučaju kinematografskih ili audiovizualnih djela, na djela čiji proizvođač ima sjedište ili uobičajeno boravište u državi članici. |
| --- | --- |

26.

Iz razloga međunarodnog priznavanja, mehanizmi licenciranja
  i iznimke
  za digitalizaciju i širenje nedostupnih djela predviđeni ovom Direktivom ne bi se trebali primjenjivati na djela ili druge sadržaje koji su prvi put objavljeni ili, ako nisu objavljeni, koji su prvi put emitirani u trećoj zemlji ili, u slučaju kinematografskih ili audiovizualnih djela, na djela čiji proizvođač ima sjedište ili uobičajeno boravište u trećoj zemlji. Ti mehanizmi ne bi se trebali primjenjivati na djela ili druge sadržaje državljana trećih zemalja, osim kada se prvi put objavljuju ili, ako nisu objavljeni, kada se prvi put emitiraju na državnom području države članice ili, u slučaju kinematografskih ili audiovizualnih djela, na djela čiji proizvođač ima sjedište ili uobičajeno boravište u državi članici.

Amandman 28

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 27. | Budući da projekti masovne digitalizacije mogu podrazumijevati znatna ulaganja institucija kulturne baštine, licencijama dodijeljenima u okviru mehanizama predviđenih u ovoj Direktivi ne bi im trebalo onemogućiti
  stvaranje razumnih prihoda u cilju pokrivanja
  troškova licencije i troškova digitalizacije i širenja djela i drugih sadržaja obuhvaćenih licencijom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

27.

Budući da projekti masovne digitalizacije mogu podrazumijevati znatna ulaganja institucija kulturne baštine, licencijama dodijeljenima u okviru mehanizama predviđenih u ovoj Direktivi ne bi im trebalo onemogućiti
  stvaranje razumnih prihoda u cilju pokrivanja
  troškova licencije i troškova digitalizacije i širenja djela i drugih sadržaja obuhvaćenih licencijom.

| 27. | Budući da projekti masovne digitalizacije mogu podrazumijevati znatna ulaganja institucija kulturne baštine, licencijama dodijeljenima u okviru mehanizama predviđenih u ovoj Direktivi ne bi im trebalo onemogućiti
  pokrivanje
  troškova licencije i troškova digitalizacije i širenja djela i drugih sadržaja obuhvaćenih licencijom. |
| --- | --- |

27.

Budući da projekti masovne digitalizacije mogu podrazumijevati znatna ulaganja institucija kulturne baštine, licencijama dodijeljenima u okviru mehanizama predviđenih u ovoj Direktivi ne bi im trebalo onemogućiti
  pokrivanje
  troškova licencije i troškova digitalizacije i širenja djela i drugih sadržaja obuhvaćenih licencijom.

Amandman 29

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 28. | Trebalo bi na odgovarajući način objaviti informacije o budućoj i trenutačnoj uporabi nedostupnih djela i drugih sadržaja od strane institucija kulturne baštine na temelju mehanizama licenciranja predviđenih u ovoj Direktivi i o mehanizmima koji su uspostavljeni kako bi svi nositelji prava mogli isključiti primjenu licencija na svoja djela ili druge sadržaje. To je posebno važno za prekograničnu uporabu na unutarnjem tržištu. Stoga je primjereno predvidjeti stvaranje jedinstvenog javno dostupnog internetskog portala na kojem će Unija moći objavljivati te informacije tijekom razumnog vremena prije prekogranične uporabe. U skladu s Uredbom (EU) br. 386/2012 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredu Europske unije za intelektualno vlasništvo povjeravaju se određene zadaće i aktivnosti koje se financiraju njegovim vlastitim sredstvima i koje su usmjerene na olakšavanje aktivnosti nacionalnih tijela, privatnog sektora i institucija Unije i njihovo podupiranje u suzbijanju i sprečavanju povreda prava intelektualnog vlasništva. Stoga bi taj Ured trebao uspostaviti europski portal na kojem će te informacije biti dostupne i upravljati njime. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

28.

Trebalo bi na odgovarajući način objaviti informacije o budućoj i trenutačnoj uporabi nedostupnih djela i drugih sadržaja od strane institucija kulturne baštine na temelju mehanizama licenciranja predviđenih u ovoj Direktivi i o mehanizmima koji su uspostavljeni kako bi svi nositelji prava mogli isključiti primjenu licencija na svoja djela ili druge sadržaje. To je posebno važno za prekograničnu uporabu na unutarnjem tržištu. Stoga je primjereno predvidjeti stvaranje jedinstvenog javno dostupnog internetskog portala na kojem će Unija moći objavljivati te informacije tijekom razumnog vremena prije prekogranične uporabe. U skladu s Uredbom (EU) br. 386/2012 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredu Europske unije za intelektualno vlasništvo povjeravaju se određene zadaće i aktivnosti koje se financiraju njegovim vlastitim sredstvima i koje su usmjerene na olakšavanje aktivnosti nacionalnih tijela, privatnog sektora i institucija Unije i njihovo podupiranje u suzbijanju i sprečavanju povreda prava intelektualnog vlasništva. Stoga bi taj Ured trebao uspostaviti europski portal na kojem će te informacije biti dostupne i upravljati njime.

| 28. | Trebalo bi na odgovarajući način objaviti informacije o budućoj i trenutačnoj uporabi nedostupnih djela i drugih sadržaja od strane institucija kulturne baštine na temelju mehanizama licenciranja
  ili iznimki
  predviđenih u ovoj Direktivi i o mehanizmima koji su uspostavljeni kako bi svi nositelji prava mogli isključiti primjenu licencija
  ili iznimki
  na svoja djela ili druge sadržaje. To je posebno važno za prekograničnu uporabu na unutarnjem tržištu. Stoga je primjereno predvidjeti stvaranje jedinstvenog javno dostupnog internetskog portala na kojem će Unija moći objavljivati te informacije tijekom razumnog vremena prije prekogranične uporabe. U skladu s Uredbom (EU) br. 386/2012 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredu Europske unije za intelektualno vlasništvo povjeravaju se određene zadaće i aktivnosti koje se financiraju njegovim vlastitim sredstvima i koje su usmjerene na olakšavanje aktivnosti nacionalnih tijela, privatnog sektora i institucija Unije i njihovo podupiranje u suzbijanju i sprečavanju povreda prava intelektualnog vlasništva. Stoga bi taj Ured trebao uspostaviti europski portal na kojem će te informacije biti dostupne i upravljati njime. |
| --- | --- |

28.

Trebalo bi na odgovarajući način objaviti informacije o budućoj i trenutačnoj uporabi nedostupnih djela i drugih sadržaja od strane institucija kulturne baštine na temelju mehanizama licenciranja
  ili iznimki
  predviđenih u ovoj Direktivi i o mehanizmima koji su uspostavljeni kako bi svi nositelji prava mogli isključiti primjenu licencija
  ili iznimki
  na svoja djela ili druge sadržaje. To je posebno važno za prekograničnu uporabu na unutarnjem tržištu. Stoga je primjereno predvidjeti stvaranje jedinstvenog javno dostupnog internetskog portala na kojem će Unija moći objavljivati te informacije tijekom razumnog vremena prije prekogranične uporabe. U skladu s Uredbom (EU) br. 386/2012 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredu Europske unije za intelektualno vlasništvo povjeravaju se određene zadaće i aktivnosti koje se financiraju njegovim vlastitim sredstvima i koje su usmjerene na olakšavanje aktivnosti nacionalnih tijela, privatnog sektora i institucija Unije i njihovo podupiranje u suzbijanju i sprečavanju povreda prava intelektualnog vlasništva. Stoga bi taj Ured trebao uspostaviti europski portal na kojem će te informacije biti dostupne i upravljati njime.

Amandman 30

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (28.a) | Kako bi se zajamčilo da mehanizmi licenciranja uspostavljeni za nedostupna djela budu relevantni i da ispravno funkcioniraju, da nositelji prava budu primjereno zaštićeni tim mehanizmima, da se informacije o licencijama objavljuju na odgovarajući način te da se zajamči pravna sigurnost u pogledu reprezentativnosti organizacija za kolektivno ostvarivanje prava i u pogledu kategorizacije djela, države članice trebaju poticati dijalog s dionicima u sektoru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28.a)

Kako bi se zajamčilo da mehanizmi licenciranja uspostavljeni za nedostupna djela budu relevantni i da ispravno funkcioniraju, da nositelji prava budu primjereno zaštićeni tim mehanizmima, da se informacije o licencijama objavljuju na odgovarajući način te da se zajamči pravna sigurnost u pogledu reprezentativnosti organizacija za kolektivno ostvarivanje prava i u pogledu kategorizacije djela, države članice trebaju poticati dijalog s dionicima u sektoru.

Amandman 31

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (30) | Kako bi se olakšalo licenciranje prava na audiovizualna djela na platformama za video na zahtjev,
  ovom Direktivom zahtijeva se od država članica da uspostave
  mehanizam za pregovore kojim se
  omogućuje
  strankama koje su voljne sklopiti ugovor da se oslone na pomoć nepristranog tijela.
  Tijelo
  bi se trebalo sastati sa strankama i pomoći u pregovorima pružanjem stručnih i vanjskih savjeta. U tom kontekstu države članice trebale bi odlučiti o uvjetima za funkcioniranje mehanizma za pregovore,
  uključujući
  o rokovima i trajanju pomoći tijekom pregovora te o
  tome tko snosi troškove
  . Države članice trebale bi osigurati da administrativno i financijsko opterećenje bude razmjerno kako bi se zajamčila učinkovitost pregovaračkog foruma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Kako bi se olakšalo licenciranje prava na audiovizualna djela na platformama za video na zahtjev,
  ovom Direktivom zahtijeva se od država članica da uspostave
  mehanizam za pregovore kojim se
  omogućuje
  strankama koje su voljne sklopiti ugovor da se oslone na pomoć nepristranog tijela.
  Tijelo
  bi se trebalo sastati sa strankama i pomoći u pregovorima pružanjem stručnih i vanjskih savjeta. U tom kontekstu države članice trebale bi odlučiti o uvjetima za funkcioniranje mehanizma za pregovore,
  uključujući
  o rokovima i trajanju pomoći tijekom pregovora te o
  tome tko snosi troškove
  . Države članice trebale bi osigurati da administrativno i financijsko opterećenje bude razmjerno kako bi se zajamčila učinkovitost pregovaračkog foruma.

| (30) | Kako bi se olakšalo licenciranje prava na audiovizualna djela na platformama za video na zahtjev,
  države članice trebale bi uspostaviti
  mehanizam za pregovore kojim
  bi upravljalo postojeće ili novoosnovano tijelo te kojim
  se strankama koje su voljne sklopiti ugovor
  omogućuje
  da se oslone na pomoć nepristranog tijela.
  Sudjelovanje u tom mehanizmu za pregovore i potom u sklapanju ugovora trebali
  bi
  biti dobrovoljni. Ako su u pregovore uključene stranke iz različitih država članica, te bi
  se
  stranke prethodno trebale dogovoriti o tome koja je država članica nadležna ako se odluče osloniti na mehanizam za pregovore. To bi se tijelo
  trebalo sastati sa strankama i pomoći u pregovorima pružanjem stručnih,
  nepristranih
  i vanjskih savjeta. U tom kontekstu države članice trebale bi odlučiti o uvjetima za funkcioniranje mehanizma za pregovore,
  među ostalim
  o rokovima i trajanju pomoći tijekom pregovora,
  podjeli svih nastalih troškova
  te o
  sastavu takvih tijela
  . Države članice trebale bi osigurati da administrativno i financijsko opterećenje bude razmjerno kako bi se zajamčila učinkovitost pregovaračkog foruma. |
| --- | --- |

(30)

Kako bi se olakšalo licenciranje prava na audiovizualna djela na platformama za video na zahtjev,
  države članice trebale bi uspostaviti
  mehanizam za pregovore kojim
  bi upravljalo postojeće ili novoosnovano tijelo te kojim
  se strankama koje su voljne sklopiti ugovor
  omogućuje
  da se oslone na pomoć nepristranog tijela.
  Sudjelovanje u tom mehanizmu za pregovore i potom u sklapanju ugovora trebali
  bi
  biti dobrovoljni. Ako su u pregovore uključene stranke iz različitih država članica, te bi
  se
  stranke prethodno trebale dogovoriti o tome koja je država članica nadležna ako se odluče osloniti na mehanizam za pregovore. To bi se tijelo
  trebalo sastati sa strankama i pomoći u pregovorima pružanjem stručnih,
  nepristranih
  i vanjskih savjeta. U tom kontekstu države članice trebale bi odlučiti o uvjetima za funkcioniranje mehanizma za pregovore,
  među ostalim
  o rokovima i trajanju pomoći tijekom pregovora,
  podjeli svih nastalih troškova
  te o
  sastavu takvih tijela
  . Države članice trebale bi osigurati da administrativno i financijsko opterećenje bude razmjerno kako bi se zajamčila učinkovitost pregovaračkog foruma.

Amandman 32

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 30.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (30.a) | Očuvanje baštine Unije od ključne je važnosti i potrebno ga je ojačati za dobrobit budućih generacija. To se naročito treba postići zaštitom objavljene baštine. U tu je svrhu potrebno osnovati pravni depozit Unije kako bi se osiguralo da se sustavno prikupljaju publikacije o Uniji, kao što su pravo Unije, povijest i integracija Unije, politika Unije, demokracija u Uniji, institucionalna i parlamentarna pitanja i politike Unije, a time i registar intelektualnog vlasništva Unije te buduća objavljena baština. Takva se baština ne bi trebala očuvati samo uspostavom arhiva Unije za publikacije u kojima se obrađuju pitanja povezana s Unijom, već bi trebala biti dostupna i građanima Unije te budućim generacijama. Knjižnicu Europskog parlamenta kao knjižnicu jedine institucije Unije koja izravno predstavlja građane Unije trebalo bi proglasiti depozitarnom knjižnicom Unije. Kako se ne bi stvorilo pretjerano opterećenje za izdavače, tiskare i uvoznike, u knjižnicu Europskog parlamenta trebale bi se pohranjivati samo elektroničke publikacije kao što su e-knjige, e-stručni časopisi i e-časopisi, a knjižnica bi trebala korisnicima ponuditi publikacije koje su obuhvaćene pravnim depozitom Unije u svrhu istraživanja ili studija i pod nadzorom knjižnice Europskog parlamenta. Takve publikacije ne bi trebale biti dostupne vanjskim korisnicima na internetu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30.a)

Očuvanje baštine Unije od ključne je važnosti i potrebno ga je ojačati za dobrobit budućih generacija. To se naročito treba postići zaštitom objavljene baštine. U tu je svrhu potrebno osnovati pravni depozit Unije kako bi se osiguralo da se sustavno prikupljaju publikacije o Uniji, kao što su pravo Unije, povijest i integracija Unije, politika Unije, demokracija u Uniji, institucionalna i parlamentarna pitanja i politike Unije, a time i registar intelektualnog vlasništva Unije te buduća objavljena baština. Takva se baština ne bi trebala očuvati samo uspostavom arhiva Unije za publikacije u kojima se obrađuju pitanja povezana s Unijom, već bi trebala biti dostupna i građanima Unije te budućim generacijama. Knjižnicu Europskog parlamenta kao knjižnicu jedine institucije Unije koja izravno predstavlja građane Unije trebalo bi proglasiti depozitarnom knjižnicom Unije. Kako se ne bi stvorilo pretjerano opterećenje za izdavače, tiskare i uvoznike, u knjižnicu Europskog parlamenta trebale bi se pohranjivati samo elektroničke publikacije kao što su e-knjige, e-stručni časopisi i e-časopisi, a knjižnica bi trebala korisnicima ponuditi publikacije koje su obuhvaćene pravnim depozitom Unije u svrhu istraživanja ili studija i pod nadzorom knjižnice Europskog parlamenta. Takve publikacije ne bi trebale biti dostupne vanjskim korisnicima na internetu.

Amandmani 33 i 137

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (31) | Slobodan i pluralistički tisak od ključne je važnosti kako bi se osigurala kvaliteta novinarstva i kako bi se građanima osigurao pristup informacijama. Njime se osigurava važan doprinos javnoj raspravi i pravilnom funkcioniranju demokratskog društva. Tijekom prelaska s tiska na digitalne medije izdavači informativnih publikacija suočavaju se s problemima u pogledu licenciranja internetske uporabe njihovih publikacija i ostvarivanja povrata na ulaganja. Budući da se izdavači informativnih publikacija ne priznaju kao nositelji prava, licenciranje i provedba u digitalnom su okruženju često složeni i neučinkoviti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Slobodan i pluralistički tisak od ključne je važnosti kako bi se osigurala kvaliteta novinarstva i kako bi se građanima osigurao pristup informacijama. Njime se osigurava važan doprinos javnoj raspravi i pravilnom funkcioniranju demokratskog društva. Tijekom prelaska s tiska na digitalne medije izdavači informativnih publikacija suočavaju se s problemima u pogledu licenciranja internetske uporabe njihovih publikacija i ostvarivanja povrata na ulaganja. Budući da se izdavači informativnih publikacija ne priznaju kao nositelji prava, licenciranje i provedba u digitalnom su okruženju često složeni i neučinkoviti.

| (31) | Slobodan i pluralistički tisak od ključne je važnosti kako bi se osigurala kvaliteta novinarstva i kako bi se građanima osigurao pristup informacijama. Njime se osigurava važan doprinos javnoj raspravi i pravilnom funkcioniranju demokratskog društva.
  Sve veća neravnoteža između snažnih platformi i izdavača informativnih publikacija, koji mogu biti i novinske agencije, već je dovela do znatnog pada raznolikosti u medijskom okružju na regionalnoj razini.
  Tijekom prelaska s tiska na digitalne medije izdavači informativnih publikacija
  i novinske agencije
  suočavaju se s problemima u pogledu licenciranja internetske uporabe njihovih publikacija i ostvarivanja povrata na ulaganja. Budući da se izdavači informativnih publikacija ne priznaju kao nositelji prava, licenciranje i provedba u digitalnom su okruženju često složeni i neučinkoviti. |
| --- | --- |

(31)

Slobodan i pluralistički tisak od ključne je važnosti kako bi se osigurala kvaliteta novinarstva i kako bi se građanima osigurao pristup informacijama. Njime se osigurava važan doprinos javnoj raspravi i pravilnom funkcioniranju demokratskog društva.
  Sve veća neravnoteža između snažnih platformi i izdavača informativnih publikacija, koji mogu biti i novinske agencije, već je dovela do znatnog pada raznolikosti u medijskom okružju na regionalnoj razini.
  Tijekom prelaska s tiska na digitalne medije izdavači informativnih publikacija
  i novinske agencije
  suočavaju se s problemima u pogledu licenciranja internetske uporabe njihovih publikacija i ostvarivanja povrata na ulaganja. Budući da se izdavači informativnih publikacija ne priznaju kao nositelji prava, licenciranje i provedba u digitalnom su okruženju često složeni i neučinkoviti.

Amandmani 34 i 138

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (32) | Treba priznati ustrojstveni i financijski doprinos izdavača u proizvodnji informativnih publikacija i dodatno ga poticati kako bi se osigurala održivost izdavačke industrije. Stoga je nužno na razini Unije
  osigurati
  usklađenu pravnu zaštitu informativnih publikacija u
  pogledu digitalnih uporaba
  . Takva zaštita trebala bi se djelotvorno zajamčiti uvođenjem,
  u zakonodavstvu
  Unije, prava povezanih s autorskim pravom za reprodukciju i stavljanje na raspolaganje javnosti informativnih publikacija za digitalne uporabe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32)

Treba priznati ustrojstveni i financijski doprinos izdavača u proizvodnji informativnih publikacija i dodatno ga poticati kako bi se osigurala održivost izdavačke industrije. Stoga je nužno na razini Unije
  osigurati
  usklađenu pravnu zaštitu informativnih publikacija u
  pogledu digitalnih uporaba
  . Takva zaštita trebala bi se djelotvorno zajamčiti uvođenjem,
  u zakonodavstvu
  Unije, prava povezanih s autorskim pravom za reprodukciju i stavljanje na raspolaganje javnosti informativnih publikacija za digitalne uporabe.

| (32) | Treba priznati ustrojstveni i financijski doprinos izdavača u proizvodnji informativnih publikacija i dodatno ga poticati kako bi se osigurala održivost izdavačke industrije
  i tako zajamčila dostupnost pouzdanih informacija
  . Stoga je nužno
  da države članice
  na razini Unije
  osiguraju
  usklađenu pravnu zaštitu
  za digitalnu uporabu
  informativnih publikacija u
  Uniji
  . Takva zaštita trebala bi se djelotvorno zajamčiti uvođenjem
  u pravo
  Unije prava povezanih s autorskim pravom za reprodukciju i stavljanje na raspolaganje javnosti informativnih publikacija za digitalne uporabe
  kako bi se za takve upotrebe omogućila pravična i razmjerna naknada
  .
  Upotreba u privatne svrhe trebala bi biti iz toga isključena. Povrh toga, uvrštavanje na popis u tražilicama ne bi se trebalo smatrati pravičnom i razmjernom naknadom. |
| --- | --- |

(32)

Treba priznati ustrojstveni i financijski doprinos izdavača u proizvodnji informativnih publikacija i dodatno ga poticati kako bi se osigurala održivost izdavačke industrije
  i tako zajamčila dostupnost pouzdanih informacija
  . Stoga je nužno
  da države članice
  na razini Unije
  osiguraju
  usklađenu pravnu zaštitu
  za digitalnu uporabu
  informativnih publikacija u
  Uniji
  . Takva zaštita trebala bi se djelotvorno zajamčiti uvođenjem
  u pravo
  Unije prava povezanih s autorskim pravom za reprodukciju i stavljanje na raspolaganje javnosti informativnih publikacija za digitalne uporabe
  kako bi se za takve upotrebe omogućila pravična i razmjerna naknada
  .
  Upotreba u privatne svrhe trebala bi biti iz toga isključena. Povrh toga, uvrštavanje na popis u tražilicama ne bi se trebalo smatrati pravičnom i razmjernom naknadom.

Amandman 139

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (33) | Za potrebe ove Direktive nužno je definirati pojam informativnih publikacija na način kojim su obuhvaćene samo novinske publikacije koje objavljuje pružatelj usluga za potrebe informiranja ili zabave i koje se periodično ili redovito ažuriraju na bilo kojem mediju. Takve publikacije uključivale bi, na primjer, dnevne novine, tjedne ili mjesečne časopise posvećene općim ili posebnim temama i informativne portale. Periodične publikacije koje se objavljuju u znanstvene ili akademske svrhe, kao što su znanstveni časopisi, ne bi trebale biti obuhvaćene zaštitom koja se ovom Direktivom dodjeljuje informativnim publikacijama. Ta se zaštita ne primjenjuje na radnje davanja poveznica koje
  ne čine priopćavanje javnosti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Za potrebe ove Direktive nužno je definirati pojam informativnih publikacija na način kojim su obuhvaćene samo novinske publikacije koje objavljuje pružatelj usluga za potrebe informiranja ili zabave i koje se periodično ili redovito ažuriraju na bilo kojem mediju. Takve publikacije uključivale bi, na primjer, dnevne novine, tjedne ili mjesečne časopise posvećene općim ili posebnim temama i informativne portale. Periodične publikacije koje se objavljuju u znanstvene ili akademske svrhe, kao što su znanstveni časopisi, ne bi trebale biti obuhvaćene zaštitom koja se ovom Direktivom dodjeljuje informativnim publikacijama. Ta se zaštita ne primjenjuje na radnje davanja poveznica koje
  ne čine priopćavanje javnosti
  .

| (33) | Za potrebe ove Direktive nužno je definirati pojam informativnih publikacija na način kojim su obuhvaćene samo novinske publikacije koje objavljuje pružatelj usluga za potrebe informiranja ili zabave i koje se periodično ili redovito ažuriraju na bilo kojem mediju. Takve publikacije uključivale bi, na primjer, dnevne novine, tjedne ili mjesečne časopise posvećene općim ili posebnim temama i informativne portale. Periodične publikacije koje se objavljuju u znanstvene ili akademske svrhe, kao što su znanstveni časopisi, ne bi trebale biti obuhvaćene zaštitom koja se ovom Direktivom dodjeljuje informativnim publikacijama. Ta se zaštita ne primjenjuje na radnje davanja poveznica.
  Zaštita se ne primjenjuje ni na činjenične informacije
  koje
  se u novinarskim člancima navode iz informativnih publikacija te stoga ona neće sprečavati nikoga u navođenju takvih činjeničnih informacija
  . |
| --- | --- |

(33)

Za potrebe ove Direktive nužno je definirati pojam informativnih publikacija na način kojim su obuhvaćene samo novinske publikacije koje objavljuje pružatelj usluga za potrebe informiranja ili zabave i koje se periodično ili redovito ažuriraju na bilo kojem mediju. Takve publikacije uključivale bi, na primjer, dnevne novine, tjedne ili mjesečne časopise posvećene općim ili posebnim temama i informativne portale. Periodične publikacije koje se objavljuju u znanstvene ili akademske svrhe, kao što su znanstveni časopisi, ne bi trebale biti obuhvaćene zaštitom koja se ovom Direktivom dodjeljuje informativnim publikacijama. Ta se zaštita ne primjenjuje na radnje davanja poveznica.
  Zaštita se ne primjenjuje ni na činjenične informacije
  koje
  se u novinarskim člancima navode iz informativnih publikacija te stoga ona neće sprečavati nikoga u navođenju takvih činjeničnih informacija
  .

Amandmani 36 i 140

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 34.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (34) | Prava dodijeljena izdavačima informativnih publikacija u skladu s ovom Direktivom trebala bi, u pogledu digitalne uporabe, imati isto područje primjene kao prava na reprodukciju i prava stavljanja na raspolaganje javnosti predviđena Direktivom 2001/29/EZ. Na
  njih bi se trebale
  primjenjivati i jednake odredbe o iznimkama i ograničenjima koje se primjenjuju na prava predviđena u Direktivi 2001/29/EZ, uključujući iznimku za doslovno navođenje u svrhe kao što su kritika ili osvrt propisane u članku 5. stavku 3. točki (d) te Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34)

Prava dodijeljena izdavačima informativnih publikacija u skladu s ovom Direktivom trebala bi, u pogledu digitalne uporabe, imati isto područje primjene kao prava na reprodukciju i prava stavljanja na raspolaganje javnosti predviđena Direktivom 2001/29/EZ. Na
  njih bi se trebale
  primjenjivati i jednake odredbe o iznimkama i ograničenjima koje se primjenjuju na prava predviđena u Direktivi 2001/29/EZ, uključujući iznimku za doslovno navođenje u svrhe kao što su kritika ili osvrt propisane u članku 5. stavku 3. točki (d) te Direktive.

| (34) | Prava dodijeljena izdavačima informativnih publikacija u skladu s ovom Direktivom trebala bi, u pogledu digitalne uporabe, imati isto područje primjene kao prava na reprodukciju i prava stavljanja na raspolaganje javnosti predviđena Direktivom 2001/29/EZ.
  Države članice trebale bi moći
  na
  ta prava
  primjenjivati i jednake odredbe o iznimkama i ograničenjima koje se primjenjuju na prava predviđena u Direktivi 2001/29/EZ, uključujući iznimku za doslovno navođenje u svrhe kao što su kritika ili osvrt propisane u članku 5. stavku 3. točki (d) te Direktive. |
| --- | --- |

(34)

Prava dodijeljena izdavačima informativnih publikacija u skladu s ovom Direktivom trebala bi, u pogledu digitalne uporabe, imati isto područje primjene kao prava na reprodukciju i prava stavljanja na raspolaganje javnosti predviđena Direktivom 2001/29/EZ.
  Države članice trebale bi moći
  na
  ta prava
  primjenjivati i jednake odredbe o iznimkama i ograničenjima koje se primjenjuju na prava predviđena u Direktivi 2001/29/EZ, uključujući iznimku za doslovno navođenje u svrhe kao što su kritika ili osvrt propisane u članku 5. stavku 3. točki (d) te Direktive.

Amandman 37

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 35.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (35) | Zaštita zajamčena izdavačima informativnih publikacija u skladu s ovom Direktivom ne bi trebala utjecati na prava autora i ostalih nositelja prava na djela ili druge sadržaje koji su u njih uključeni,
  uključujući
  u pogledu mjere do koje autori i ostali nositelji prava mogu iskorištavati svoja djela i druge sadržaje neovisno o informativnoj publikaciji u koju su uključeni. Stoga
  bi
  se izdavači informativnih publikacija trebali moći pozvati na zaštitu koja im je odobrena u odnosu na autore i ostale nositelje prava. Time se ne dovode u pitanje ugovori sklopljeni između izdavača informativnih publikacija, s jedne strane, i autora i ostalih nositelja prava, s druge strane. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(35)

Zaštita zajamčena izdavačima informativnih publikacija u skladu s ovom Direktivom ne bi trebala utjecati na prava autora i ostalih nositelja prava na djela ili druge sadržaje koji su u njih uključeni,
  uključujući
  u pogledu mjere do koje autori i ostali nositelji prava mogu iskorištavati svoja djela i druge sadržaje neovisno o informativnoj publikaciji u koju su uključeni. Stoga
  bi
  se izdavači informativnih publikacija trebali moći pozvati na zaštitu koja im je odobrena u odnosu na autore i ostale nositelje prava. Time se ne dovode u pitanje ugovori sklopljeni između izdavača informativnih publikacija, s jedne strane, i autora i ostalih nositelja prava, s druge strane.

| (35) | Zaštita zajamčena izdavačima informativnih publikacija u skladu s ovom Direktivom ne bi trebala utjecati na prava autora i ostalih nositelja prava na djela ili druge sadržaje koji su u njih uključeni,
  među ostalim
  u pogledu mjere do koje autori i ostali nositelji prava mogu iskorištavati svoja djela i druge sadržaje neovisno o informativnoj publikaciji u koju su uključeni. Stoga se izdavači informativnih publikacija
  ne
  trebali moći pozvati na zaštitu koja im je odobrena u odnosu na autore i ostale nositelje prava. Time se ne dovode u pitanje ugovori sklopljeni između izdavača informativnih publikacija, s jedne strane, i autora i ostalih nositelja prava, s druge strane.
  Bez obzira na to što autori djela uključenih u informativne publikacije dobivaju odgovarajuću naknadu za upotrebu njihovih djela na temelju uvjeta licenciranja djela izdavaču informativnih publikacija, ti bi autori trebali imati pravo na odgovarajući udio u novim dodatnim prihodima koji izdavači informativnih publikacija dobivaju od pružatelja usluga informacijskog društva za određene vrste sekundarnog korištenja njihovih informativnih publikacija u pogledu prava utvrđenih u članku 11. stavku 1. ove Direktive. Pri iznosu naknade dodijeljene autorima u obzir bi se trebali uzeti posebni standardi licenciranja u sklopu industrije u pogledu djela uključenih u informativne publikacije koja su prihvaćena kao odgovarajuća u toj državi članici. Na naknadu koja se dodjeljuje autorima ne bi trebali utjecati uvjeti licenciranja koje su dogovorili autor i izdavač informativnih publikacija za korištenje autorovog članka od strane izdavača informativnih publikacija. |
| --- | --- |

(35)

Zaštita zajamčena izdavačima informativnih publikacija u skladu s ovom Direktivom ne bi trebala utjecati na prava autora i ostalih nositelja prava na djela ili druge sadržaje koji su u njih uključeni,
  među ostalim
  u pogledu mjere do koje autori i ostali nositelji prava mogu iskorištavati svoja djela i druge sadržaje neovisno o informativnoj publikaciji u koju su uključeni. Stoga se izdavači informativnih publikacija
  ne
  trebali moći pozvati na zaštitu koja im je odobrena u odnosu na autore i ostale nositelje prava. Time se ne dovode u pitanje ugovori sklopljeni između izdavača informativnih publikacija, s jedne strane, i autora i ostalih nositelja prava, s druge strane.
  Bez obzira na to što autori djela uključenih u informativne publikacije dobivaju odgovarajuću naknadu za upotrebu njihovih djela na temelju uvjeta licenciranja djela izdavaču informativnih publikacija, ti bi autori trebali imati pravo na odgovarajući udio u novim dodatnim prihodima koji izdavači informativnih publikacija dobivaju od pružatelja usluga informacijskog društva za određene vrste sekundarnog korištenja njihovih informativnih publikacija u pogledu prava utvrđenih u članku 11. stavku 1. ove Direktive. Pri iznosu naknade dodijeljene autorima u obzir bi se trebali uzeti posebni standardi licenciranja u sklopu industrije u pogledu djela uključenih u informativne publikacije koja su prihvaćena kao odgovarajuća u toj državi članici. Na naknadu koja se dodjeljuje autorima ne bi trebali utjecati uvjeti licenciranja koje su dogovorili autor i izdavač informativnih publikacija za korištenje autorovog članka od strane izdavača informativnih publikacija.

Amandman 38

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (36) | Izdavači, među ostalim izdavači informativnih publikacija, knjiga ili znanstvenih publikacija,
  često
  postupaju na temelju
  prijenosa autorskih prava u okviru
  ugovora
  ili zakonskih odredaba
  . U tom kontekstu izdavači ulažu u
  iskorištavanje
  djela
  sadržanih u njihovim publikacijama i u
  nekim
  slučajevima
  mogu biti lišeni prihoda ako se ta djela iskorištavaju na temelju iznimki ili ograničenja, kao što su ona koja se odnose na privatno umnožavanje i reprografiju. Naknadu za uporabu u skladu s tim iznimkama u
  nizu
  država članica dijele autori i izdavači. Kako bi se mogla
  uzeti
  u obzir ta situacija i poboljšati pravna sigurnost svih uključenih stranaka, državama članicama trebalo bi biti dopušteno
  utvrditi da, u slučajevima kada je autor prenio ili licencirao svoja prava na izdavača ili na neki drugi način odobrio objavu svojih djela i kada su uspostavljeni sustavi nadoknade za štetu uzrokovanu iznimkom ili ograničenjem, izdavači imaju pravo tražiti udio u
  toj naknadi i
  pritom ne bi trebali snositi veći teret dokazivanja za potkrjepljenje svoje tvrdnje nego što je propisano uspostavljenim sustavom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36)

Izdavači, među ostalim izdavači informativnih publikacija, knjiga ili znanstvenih publikacija,
  često
  postupaju na temelju
  prijenosa autorskih prava u okviru
  ugovora
  ili zakonskih odredaba
  . U tom kontekstu izdavači ulažu u
  iskorištavanje
  djela
  sadržanih u njihovim publikacijama i u
  nekim
  slučajevima
  mogu biti lišeni prihoda ako se ta djela iskorištavaju na temelju iznimki ili ograničenja, kao što su ona koja se odnose na privatno umnožavanje i reprografiju. Naknadu za uporabu u skladu s tim iznimkama u
  nizu
  država članica dijele autori i izdavači. Kako bi se mogla
  uzeti
  u obzir ta situacija i poboljšati pravna sigurnost svih uključenih stranaka, državama članicama trebalo bi biti dopušteno
  utvrditi da, u slučajevima kada je autor prenio ili licencirao svoja prava na izdavača ili na neki drugi način odobrio objavu svojih djela i kada su uspostavljeni sustavi nadoknade za štetu uzrokovanu iznimkom ili ograničenjem, izdavači imaju pravo tražiti udio u
  toj naknadi i
  pritom ne bi trebali snositi veći teret dokazivanja za potkrjepljenje svoje tvrdnje nego što je propisano uspostavljenim sustavom
  .

| (36) | Izdavači, među ostalim izdavači informativnih publikacija, knjiga ili znanstvenih publikacija
  te glazbenih publikacija
  postupaju na temelju ugovora
  s autorima
  . U tom kontekstu izdavači ulažu
  i stječu prava u pogledu iskorištavanja
  djela u nekim
  područjima, uključujući prava na potraživanje udjela u naknadi u sklopu organizacija za kolektivno ostvarivanje prava autora i izdavača i stoga
  mogu biti lišeni prihoda ako se ta djela iskorištavaju na temelju iznimki ili ograničenja, kao što su ona koja se odnose na privatno umnožavanje i reprografiju. Naknadu za uporabu u skladu s tim iznimkama u
  velikom broju
  država članica dijele autori i izdavači. Kako bi se mogla u obzir
  uzeti
  ta situacija i poboljšati pravna sigurnost svih uključenih stranaka, državama članicama trebalo bi biti dopušteno
  da predvide jednakovrijedan sustav za podjelu naknada ako je takav sustav bio u funkciji u
  toj
  državi članici prije 12. studenog 2015. Podjela udjela u toj
  naknadi
  između autora
  i
  izdavača mogla bi se utvrditi internim pravilima o raspodjeli organizacije za kolektivno ostvarivanje prava koja djeluje i u ime autora i u ime izdavača odnosno pravom ili propisima država članica u skladu s jednakovrijednim sustavom koji je u toj državi članici bio u funkciji prije 12
  .
  studenog 2015. Ovom se odredbom ne dovode u pitanje ugovori u državama članicama o pravima javnog posuđivanja, o upravljanju pravima koja se ne temelje na izuzećima ili ograničenjima autorskog prava, kao što su prošireni programi kolektivnog licenciranja, ili o pravima na naknadu na temelju nacionalnog prava. |
| --- | --- |

(36)

Izdavači, među ostalim izdavači informativnih publikacija, knjiga ili znanstvenih publikacija
  te glazbenih publikacija
  postupaju na temelju ugovora
  s autorima
  . U tom kontekstu izdavači ulažu
  i stječu prava u pogledu iskorištavanja
  djela u nekim
  područjima, uključujući prava na potraživanje udjela u naknadi u sklopu organizacija za kolektivno ostvarivanje prava autora i izdavača i stoga
  mogu biti lišeni prihoda ako se ta djela iskorištavaju na temelju iznimki ili ograničenja, kao što su ona koja se odnose na privatno umnožavanje i reprografiju. Naknadu za uporabu u skladu s tim iznimkama u
  velikom broju
  država članica dijele autori i izdavači. Kako bi se mogla u obzir
  uzeti
  ta situacija i poboljšati pravna sigurnost svih uključenih stranaka, državama članicama trebalo bi biti dopušteno
  da predvide jednakovrijedan sustav za podjelu naknada ako je takav sustav bio u funkciji u
  toj
  državi članici prije 12. studenog 2015. Podjela udjela u toj
  naknadi
  između autora
  i
  izdavača mogla bi se utvrditi internim pravilima o raspodjeli organizacije za kolektivno ostvarivanje prava koja djeluje i u ime autora i u ime izdavača odnosno pravom ili propisima država članica u skladu s jednakovrijednim sustavom koji je u toj državi članici bio u funkciji prije 12
  .
  studenog 2015. Ovom se odredbom ne dovode u pitanje ugovori u državama članicama o pravima javnog posuđivanja, o upravljanju pravima koja se ne temelje na izuzećima ili ograničenjima autorskog prava, kao što su prošireni programi kolektivnog licenciranja, ili o pravima na naknadu na temelju nacionalnog prava.

Amandman 39

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 36.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (36.a) | Kulturne i kreativne industrije imaju ključnu ulogu u reindustrijalizaciji Europe, pokretač su rasta i imaju strateški položaj za poticanje širenja inovacija na druge industrijske sektore. Nadalje, kulturne i kreativne industrije pokretačka su snaga za inovacije i razvoj informacijskih i komunikacijskih tehnologija u Europi. Kulturne i kreativne industrije u Europi zapošljavaju više od 12 milijuna ljudi na puno radno vrijeme, što predstavlja 7,5 % radne snage Unije te stvaraju otprilike 509 milijardi EUR dodane vrijednosti za BDP (5,3 % ukupnog BDV-a u EU-u). Zaštita autorskog prava i srodnih prava temelj je prihoda kulturne i kreativne industrije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36.a)

Kulturne i kreativne industrije imaju ključnu ulogu u reindustrijalizaciji Europe, pokretač su rasta i imaju strateški položaj za poticanje širenja inovacija na druge industrijske sektore. Nadalje, kulturne i kreativne industrije pokretačka su snaga za inovacije i razvoj informacijskih i komunikacijskih tehnologija u Europi. Kulturne i kreativne industrije u Europi zapošljavaju više od 12 milijuna ljudi na puno radno vrijeme, što predstavlja 7,5 % radne snage Unije te stvaraju otprilike 509 milijardi EUR dodane vrijednosti za BDP (5,3 % ukupnog BDV-a u EU-u). Zaštita autorskog prava i srodnih prava temelj je prihoda kulturne i kreativne industrije.

Amandmani 40 i 215 rev.

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 37.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (37) | Tijekom posljednjih godina funkcioniranje tržišta internetskog sadržaja postalo je složenije. Internetske usluge kojima se osigurava pristup sadržaju zaštićenom autorskim pravom koji su učitali njihovi korisnici bez sudjelovanja nositelja prava procvjetale su i postale glavni izvor pristupa sadržaju na internetu. To utječe na
  mogućnost
  nositelja prava da utvrde koriste li se njihovo djelo i drugi sadržaji i
  na koji se način
  koriste te koje su mogućnosti ostvarivanja odgovarajuće naknade za to korištenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37)

Tijekom posljednjih godina funkcioniranje tržišta internetskog sadržaja postalo je složenije. Internetske usluge kojima se osigurava pristup sadržaju zaštićenom autorskim pravom koji su učitali njihovi korisnici bez sudjelovanja nositelja prava procvjetale su i postale glavni izvor pristupa sadržaju na internetu. To utječe na
  mogućnost
  nositelja prava da utvrde koriste li se njihovo djelo i drugi sadržaji i
  na koji se način
  koriste te koje su mogućnosti ostvarivanja odgovarajuće naknade za to korištenje.

| (37) | Tijekom posljednjih godina funkcioniranje tržišta internetskog sadržaja postalo je složenije. Internetske usluge kojima se osigurava pristup sadržaju zaštićenom autorskim pravom koji su učitali njihovi korisnici bez sudjelovanja nositelja prava procvjetale su i postale glavni izvor pristupa sadržaju
  zaštićenom autorskim pravom
  na internetu.
  Internetske su usluge način za pružanje šireg pristupa kulturnim i kreativnim djelima te nude kulturnoj i kreativnoj industriji velike prilike za razvoj novih poslovnih modela. Međutim, iako omogućuju raznolikost i lakoću pristupa sadržaju, donose i izazove kad se sadržaj zaštićen autorskim pravom učita bez prethodnog odobrenja nositelja prava.
  To utječe na
  mogućnosti
  nositelja prava da utvrde koriste li se njihovo djelo i drugi sadržaji i
  pod kojim uvjetima se
  koriste te koje su mogućnosti ostvarivanja odgovarajuće naknade za to korištenje
  jer neke usluge sadržaja koji su učitali korisnici nisu uvrštene u ugovore o licenciranju zato što oni tvrde da su obuhvaćene iznimkom o sigurnoj luci iz Direktive 2000/31/EZ
  . |
| --- | --- |

(37)

Tijekom posljednjih godina funkcioniranje tržišta internetskog sadržaja postalo je složenije. Internetske usluge kojima se osigurava pristup sadržaju zaštićenom autorskim pravom koji su učitali njihovi korisnici bez sudjelovanja nositelja prava procvjetale su i postale glavni izvor pristupa sadržaju
  zaštićenom autorskim pravom
  na internetu.
  Internetske su usluge način za pružanje šireg pristupa kulturnim i kreativnim djelima te nude kulturnoj i kreativnoj industriji velike prilike za razvoj novih poslovnih modela. Međutim, iako omogućuju raznolikost i lakoću pristupa sadržaju, donose i izazove kad se sadržaj zaštićen autorskim pravom učita bez prethodnog odobrenja nositelja prava.
  To utječe na
  mogućnosti
  nositelja prava da utvrde koriste li se njihovo djelo i drugi sadržaji i
  pod kojim uvjetima se
  koriste te koje su mogućnosti ostvarivanja odgovarajuće naknade za to korištenje
  jer neke usluge sadržaja koji su učitali korisnici nisu uvrštene u ugovore o licenciranju zato što oni tvrde da su obuhvaćene iznimkom o sigurnoj luci iz Direktive 2000/31/EZ
  .

Amandman 143

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 37.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (37 a) | Određene usluge informacijskog društva su kao dio njihova uobičajenog korištenja osmišljene tako da javnosti daju pristup sadržaju zaštićenom autorskim pravom ili drugim sadržajima koje su učitali njihovi korisnici. Definicija pružatelja usluga razmjene internetskog sadržaja u skladu s ovom Direktivom obuhvaća pružatelje usluga informacijskog društva čija je jedna od glavnih svrha pohranjivanje znatne količine sadržaja zaštićenog autorskim pravom koji su učitali ili na raspolaganje stavili korisnici, davanje pristupa javnosti tom sadržaju ili njegov internetski prijenos te optimiziranje sadržaja i promicanje u svrhu stvaranja dobiti, među ostalim poticanjem prikazivanja, označivanja, uređivanja, sekvenciranja učitanih djela ili drugih sadržaja, neovisno o sredstvima koja su za to korištena, te stoga aktivno djelovanje. Zbog toga se na njih ne primjenjuje izuzeće od odgovornosti iz članka 14. Direktive 2000/31/EZ. Definicija pružatelja usluga razmjene internetskog sadržaja u skladu s ovom Direktivom ne obuhvaća mikro poduzeća te mala poduzeća u smislu glave I. Priloga Preporuci Komisije 2003/361/EZ i pružatelje usluga koji djeluju u nekomercijalne svrhe, npr. za potrebe internetske enciklopedije, te pružatelje internetskih usluga u kojima je sadržaj učitan uz odobrenje svih nositelja prava, kao što su obrazovni ili znanstveni repozitoriji. Pružatelji usluga u oblaku za pojedinačnu uporabu koji ne pružaju izravan pristup javnosti, platforme za razvoj softvera otvorenog koda i internetska mjesta trgovanja čija je glavna djelatnost maloprodaja fizičke robe na internetu ne bi se trebali smatrati pružateljima usluga razmjene internetskog sadržaja u smislu ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37 a)

Određene usluge informacijskog društva su kao dio njihova uobičajenog korištenja osmišljene tako da javnosti daju pristup sadržaju zaštićenom autorskim pravom ili drugim sadržajima koje su učitali njihovi korisnici. Definicija pružatelja usluga razmjene internetskog sadržaja u skladu s ovom Direktivom obuhvaća pružatelje usluga informacijskog društva čija je jedna od glavnih svrha pohranjivanje znatne količine sadržaja zaštićenog autorskim pravom koji su učitali ili na raspolaganje stavili korisnici, davanje pristupa javnosti tom sadržaju ili njegov internetski prijenos te optimiziranje sadržaja i promicanje u svrhu stvaranja dobiti, među ostalim poticanjem prikazivanja, označivanja, uređivanja, sekvenciranja učitanih djela ili drugih sadržaja, neovisno o sredstvima koja su za to korištena, te stoga aktivno djelovanje. Zbog toga se na njih ne primjenjuje izuzeće od odgovornosti iz članka 14. Direktive 2000/31/EZ. Definicija pružatelja usluga razmjene internetskog sadržaja u skladu s ovom Direktivom ne obuhvaća mikro poduzeća te mala poduzeća u smislu glave I. Priloga Preporuci Komisije 2003/361/EZ i pružatelje usluga koji djeluju u nekomercijalne svrhe, npr. za potrebe internetske enciklopedije, te pružatelje internetskih usluga u kojima je sadržaj učitan uz odobrenje svih nositelja prava, kao što su obrazovni ili znanstveni repozitoriji. Pružatelji usluga u oblaku za pojedinačnu uporabu koji ne pružaju izravan pristup javnosti, platforme za razvoj softvera otvorenog koda i internetska mjesta trgovanja čija je glavna djelatnost maloprodaja fizičke robe na internetu ne bi se trebali smatrati pružateljima usluga razmjene internetskog sadržaja u smislu ove Direktive.

Amandmani 144, 145 i 146

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 38. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (38) | Ako
  pružatelji usluga
  informacijskog društva pohranjuju djela ili druge sadržaje zaštićene autorskim pravom koje su učitali njihovi korisnici
  i
  osiguravaju pristup tim djelima i drugim sadržajima
  ,
  čime nadilaze jednostavno osiguravanje fizičkih sredstava
  i
  obavljanje
  radnje
  priopćavanja javnosti
  , oni
  moraju sklopiti ugovore
  o licenciranju
  s nositeljima
  prava,
  osim ako
  se
  na njih primjenjuje iznimka u pogledu odgovornosti iz članka 14. Direktive 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (17).


  U odnosu na članak 14. nužno je provjeriti ima li pružatelj usluge aktivnu ulogu, među ostalim poboljšavanjem prikaza učitanih djela ili sadržaja ili njihovom promidžbom, neovisno o prirodi sredstava koja se za to upotrebljavaju




  Kako bi se osiguralo funkcioniranje ugovora o licenciranju, pružatelji usluga informacijskog društva koji pohranjuju velike količine djela ili drugih sadržaja zaštićenih autorskim pravima koje su učitali njihovi korisnici i koji osiguravaju pristup javnosti tim djelima i sadržajima trebali bi poduzeti odgovarajuće i proporcionalne mjere za osiguravanje zaštite djela ili drugih sadržaja, kao što je provedba učinkovitih tehnologija. Ta obveza trebala bi se primjenjivati i kada pružatelji usluga informacijskog društva zadovoljavaju uvjete za iznimku u pogledu odgovornosti iz članka 14. Direktive 2000/31/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38)

Ako
  pružatelji usluga
  informacijskog društva pohranjuju djela ili druge sadržaje zaštićene autorskim pravom koje su učitali njihovi korisnici
  i
  osiguravaju pristup tim djelima i drugim sadržajima
  ,
  čime nadilaze jednostavno osiguravanje fizičkih sredstava
  i
  obavljanje
  radnje
  priopćavanja javnosti
  , oni
  moraju sklopiti ugovore
  o licenciranju
  s nositeljima
  prava,
  osim ako
  se
  na njih primjenjuje iznimka u pogledu odgovornosti iz članka 14. Direktive 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (17).

U odnosu na članak 14. nužno je provjeriti ima li pružatelj usluge aktivnu ulogu, među ostalim poboljšavanjem prikaza učitanih djela ili sadržaja ili njihovom promidžbom, neovisno o prirodi sredstava koja se za to upotrebljavaju

Kako bi se osiguralo funkcioniranje ugovora o licenciranju, pružatelji usluga informacijskog društva koji pohranjuju velike količine djela ili drugih sadržaja zaštićenih autorskim pravima koje su učitali njihovi korisnici i koji osiguravaju pristup javnosti tim djelima i sadržajima trebali bi poduzeti odgovarajuće i proporcionalne mjere za osiguravanje zaštite djela ili drugih sadržaja, kao što je provedba učinkovitih tehnologija. Ta obveza trebala bi se primjenjivati i kada pružatelji usluga informacijskog društva zadovoljavaju uvjete za iznimku u pogledu odgovornosti iz članka 14. Direktive 2000/31/EZ.

| (38) | Pružatelji usluga
  razmjene internetskog sadržaja obavještavaju javnost te su stoga odgovorni za svoj sadržaj pa bi trebali sklapati pravedne
  i
  odgovarajuće ugovore o licenciranju s nositeljima prava. Ako su sklopljeni ugovori o licenciranju
  ,
  oni bi trebali u istoj mjeri
  i
  opsegu obuhvaćati odgovornost korisnika kad djeluju u nekomercijalne svrhe. U skladu s člankom 11. stavkom 2.a odgovornost pružatelja usluga razmjene internetskog sadržaja u skladu s člankom 13. ne primjenjuje se na
  radnje
  davanja poveznica kad je riječ o tisku. U digitalnom svijetu bitan je dijalog među dionicima. Oni bi trebali utvrditi najbolje prakse kako bi se osiguralo funkcioniranje ugovora o licenciranju te suradnja između pružatelja usluga razmjene internetskog sadržaja i nositelja prava. Kad je riječ o najboljim praksama
  ,
  u obzir bi
  se
  trebala uzeti mjera u kojoj se u sklopu usluge nude sadržaji kojima se krše autorska prava
  . |
| --- | --- |

(38)

Pružatelji usluga
  razmjene internetskog sadržaja obavještavaju javnost te su stoga odgovorni za svoj sadržaj pa bi trebali sklapati pravedne
  i
  odgovarajuće ugovore o licenciranju s nositeljima prava. Ako su sklopljeni ugovori o licenciranju
  ,
  oni bi trebali u istoj mjeri
  i
  opsegu obuhvaćati odgovornost korisnika kad djeluju u nekomercijalne svrhe. U skladu s člankom 11. stavkom 2.a odgovornost pružatelja usluga razmjene internetskog sadržaja u skladu s člankom 13. ne primjenjuje se na
  radnje
  davanja poveznica kad je riječ o tisku. U digitalnom svijetu bitan je dijalog među dionicima. Oni bi trebali utvrditi najbolje prakse kako bi se osiguralo funkcioniranje ugovora o licenciranju te suradnja između pružatelja usluga razmjene internetskog sadržaja i nositelja prava. Kad je riječ o najboljim praksama
  ,
  u obzir bi
  se
  trebala uzeti mjera u kojoj se u sklopu usluge nude sadržaji kojima se krše autorska prava
  .

Amandman 147

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 39.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (39) | Suradnja između pružatelja usluga informacijskog društva koji pohranjuju velike količine djela ili drugih sadržaja zaštićenih autorskim pravima koje su učitali njihovi korisnici i osiguravaju pristup javnosti tim djelima i sadržajima i nositelja prava od ključne je važnosti za funkcioniranje tehnologija
  ,
  kao što su tehnologije za prepoznavanje sadržaja.
  U
  takvim slučajevima
  nositelji prava
  trebali bi dati potrebne podatke kako bi usluge mogle prepoznati njihov sadržaj
  ,
  a
  pružatelji usluga
  trebali bi biti transparentni prema nositeljima
  prava
  u pogledu primijenjenih tehnologija
  kako bi
  se omogućilo ocjenjivanje njihove primjerenosti. Pružatelji usluga trebali bi nositeljima prava posebno dati informacije o vrsti tehnologija koje se upotrebljavaju, načinu upravljanja tim tehnologijama te o njihovoj stopi uspješnosti u prepoznavanju sadržaja nositelja prava. Tim tehnologijama trebalo bi
  se
  omogućiti nositeljima
  prava
  da dobiju informacije od pružatelja usluga informacijskog društva o korištenju njihova sadržaja obuhvaćenog ugovorom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39)

Suradnja između pružatelja usluga informacijskog društva koji pohranjuju velike količine djela ili drugih sadržaja zaštićenih autorskim pravima koje su učitali njihovi korisnici i osiguravaju pristup javnosti tim djelima i sadržajima i nositelja prava od ključne je važnosti za funkcioniranje tehnologija
  ,
  kao što su tehnologije za prepoznavanje sadržaja.
  U
  takvim slučajevima
  nositelji prava
  trebali bi dati potrebne podatke kako bi usluge mogle prepoznati njihov sadržaj
  ,
  a
  pružatelji usluga
  trebali bi biti transparentni prema nositeljima
  prava
  u pogledu primijenjenih tehnologija
  kako bi
  se omogućilo ocjenjivanje njihove primjerenosti. Pružatelji usluga trebali bi nositeljima prava posebno dati informacije o vrsti tehnologija koje se upotrebljavaju, načinu upravljanja tim tehnologijama te o njihovoj stopi uspješnosti u prepoznavanju sadržaja nositelja prava. Tim tehnologijama trebalo bi
  se
  omogućiti nositeljima
  prava
  da dobiju informacije od pružatelja usluga informacijskog društva o korištenju njihova sadržaja obuhvaćenog ugovorom
  .

| (39) | Države članice bi trebale jamčiti da
  , u
  slučaju da
  nositelji prava
  ne žele sklopiti ugovore o licenciranju
  , pružatelji usluga
  razmjene internetskog sadržaja i nositelji
  prava
  surađuju u dobroj vjeri
  kako bi
  osigurali da u okviru njihovih
  usluga
  nisu dostupna neovlaštena zaštićena djela ili drugi sadržaji. Suradnja između pružatelja usluga internetskog sadržaja i nositelja prava ne bi trebala prouzročiti nedostupnost djela ili drugog zaštićenog sadržaja kojima
  se
  ne krše autorska
  prava ,
  uključujući ona na koja se primjenjuje iznimka ili ograničenje autorskih prava
  . |
| --- | --- |

(39)

Države članice bi trebale jamčiti da
  , u
  slučaju da
  nositelji prava
  ne žele sklopiti ugovore o licenciranju
  , pružatelji usluga
  razmjene internetskog sadržaja i nositelji
  prava
  surađuju u dobroj vjeri
  kako bi
  osigurali da u okviru njihovih
  usluga
  nisu dostupna neovlaštena zaštićena djela ili drugi sadržaji. Suradnja između pružatelja usluga internetskog sadržaja i nositelja prava ne bi trebala prouzročiti nedostupnost djela ili drugog zaštićenog sadržaja kojima
  se
  ne krše autorska
  prava ,
  uključujući ona na koja se primjenjuje iznimka ili ograničenje autorskih prava
  .

Amandman 148

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 39.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (39 a) | Države članice jamče da pružatelji usluga razmjene internetskog sadržaja iz stavka 1. uspostave učinkovite i brze žalbene mehanizme i mehanizme pravne zaštite koji će korisnicima biti dostupni u slučaju da suradnja iz stavka 2.a dovede do neopravdanog uklanjanja njihova sadržaja. Sve pritužbe podnesene u okviru takvih mehanizama obrađuju se bez nepotrebne odgode. Nositelji prava trebali bi razumno opravdati svoje odluke kako bi se izbjeglo proizvoljno odbijanje pritužbi. Povrh toga, u skladu s Direktivom 95/46/EZ, Direktivom 2002/58/EZ i Općom uredbom o zaštiti podataka suradnja ne bi trebala dovesti do identifikacije pojedinačnih korisnika ni obrađivanja njihovih osobnih podataka. Države članice trebale bi jamčiti i da korisnici imaju pristup neovisnom tijelu za rješavanje sporova kao i sudu ili drugom mjerodavnom sudskom tijelu da bi se ostvarila primjena iznimke ili ograničenja u vezi s pravilima o autorskim pravima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39 a)

Države članice jamče da pružatelji usluga razmjene internetskog sadržaja iz stavka 1. uspostave učinkovite i brze žalbene mehanizme i mehanizme pravne zaštite koji će korisnicima biti dostupni u slučaju da suradnja iz stavka 2.a dovede do neopravdanog uklanjanja njihova sadržaja. Sve pritužbe podnesene u okviru takvih mehanizama obrađuju se bez nepotrebne odgode. Nositelji prava trebali bi razumno opravdati svoje odluke kako bi se izbjeglo proizvoljno odbijanje pritužbi. Povrh toga, u skladu s Direktivom 95/46/EZ, Direktivom 2002/58/EZ i Općom uredbom o zaštiti podataka suradnja ne bi trebala dovesti do identifikacije pojedinačnih korisnika ni obrađivanja njihovih osobnih podataka. Države članice trebale bi jamčiti i da korisnici imaju pristup neovisnom tijelu za rješavanje sporova kao i sudu ili drugom mjerodavnom sudskom tijelu da bi se ostvarila primjena iznimke ili ograničenja u vezi s pravilima o autorskim pravima.

Amandman 149

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 39.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (39 b) | Komisija i države članice trebale bi čim prije nakon stupanja na snagu ove Direktive organizirati rasprave među dionicima radi usklađivanja i utvrđivanja najboljih praksi. Trebale bi izdati smjernice kako bi se osiguralo funkcioniranje ugovora o licenciranju i suradnja između pružatelja usluga razmjene internetskog sadržaja i nositelja prava za korištenje njihovih djela ili drugog sadržaja u smislu ove Direktive. Pri definiranju najboljih praksi u obzir bi posebno trebalo uzeti temeljna prava, primjenu iznimaka i ograničenja. Poseban naglasak trebao bi se staviti na to da teret za mala i srednja poduzeća ostane primjeren i da se izbjegne automatsko blokiranje sadržaja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39 b)

Komisija i države članice trebale bi čim prije nakon stupanja na snagu ove Direktive organizirati rasprave među dionicima radi usklađivanja i utvrđivanja najboljih praksi. Trebale bi izdati smjernice kako bi se osiguralo funkcioniranje ugovora o licenciranju i suradnja između pružatelja usluga razmjene internetskog sadržaja i nositelja prava za korištenje njihovih djela ili drugog sadržaja u smislu ove Direktive. Pri definiranju najboljih praksi u obzir bi posebno trebalo uzeti temeljna prava, primjenu iznimaka i ograničenja. Poseban naglasak trebao bi se staviti na to da teret za mala i srednja poduzeća ostane primjeren i da se izbjegne automatsko blokiranje sadržaja.

Amandmani 44 i 219

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 39.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (39.c) | Države članice trebale bi osigurati da postoji međumehanizam koji pružateljima usluga i nositeljima prava omogućuje da pronađu sporazumno rješenje za svaki spor koji proizlazi iz uvjeta njihovih ugovora o suradnji. U tu bi svrhu države članice trebale imenovati nepristrano tijelo sa svim relevantnim nadležnostima i iskustvom potrebnim za pomoć strankama u rješavanju njihova spora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39.c)

Države članice trebale bi osigurati da postoji međumehanizam koji pružateljima usluga i nositeljima prava omogućuje da pronađu sporazumno rješenje za svaki spor koji proizlazi iz uvjeta njihovih ugovora o suradnji. U tu bi svrhu države članice trebale imenovati nepristrano tijelo sa svim relevantnim nadležnostima i iskustvom potrebnim za pomoć strankama u rješavanju njihova spora.

Amandman 46

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 39.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (39.d) | U načelu bi nositelji prava uvijek trebali dobiti pravičnu i odgovarajuću naknadu. Autori i izvođači koji su sklopili ugovore s posrednicima, kao što su diskografske kuće i proizvođači, trebali bi od njih dobiti pravičnu i odgovarajuću naknadu, ili preko pojedinačnih ugovora i/ili ugovora o kolektivnom pregovaranju, ugovora o kolektivnom ostvarivanju prava ili pravila sa sličnim učinkom poput zajedničkih pravila o naknadama. Ta bi se naknada sukladno načinu iskorištavanja, uključujući korištenje na internetu, trebala izričito navesti u ugovorima. Država članice trebale bi u obzir uzeti posebnosti svakog sektora te bi trebale imati mogućnost odrediti da se naknada smatra pravičnom i odgovarajućom ako je utvrđena u skladu s ugovorom o kolektivnom pregovaranju ili ugovorom o zajedničkoj naknadi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39.d)

U načelu bi nositelji prava uvijek trebali dobiti pravičnu i odgovarajuću naknadu. Autori i izvođači koji su sklopili ugovore s posrednicima, kao što su diskografske kuće i proizvođači, trebali bi od njih dobiti pravičnu i odgovarajuću naknadu, ili preko pojedinačnih ugovora i/ili ugovora o kolektivnom pregovaranju, ugovora o kolektivnom ostvarivanju prava ili pravila sa sličnim učinkom poput zajedničkih pravila o naknadama. Ta bi se naknada sukladno načinu iskorištavanja, uključujući korištenje na internetu, trebala izričito navesti u ugovorima. Država članice trebale bi u obzir uzeti posebnosti svakog sektora te bi trebale imati mogućnost odrediti da se naknada smatra pravičnom i odgovarajućom ako je utvrđena u skladu s ugovorom o kolektivnom pregovaranju ili ugovorom o zajedničkoj naknadi.

Amandman 47

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (40) | Određenim nositeljima prava, kao što su autori i izvođači, potrebne su informacije za ocjenjivanje gospodarske vrijednosti njihovih prava koja su usklađena na temelju zakonodavstva Unije. To je posebno slučaj kada takvi nositelji prava izdaju licenciju ili odobre prijenos prava uz naknadu. Budući da su autori i izvođači često u lošijem ugovornom položaju kada izdaju licencije ili prenose svoja prava, potrebne su im informacije na temelju kojih mogu ocjenjivati trajnu gospodarsku vrijednost svojih prava u odnosu na naknadu koju su zaprimili za svoju licenciju ili prijenos, ali često se suočavaju s nedovoljnom transparentnošću. Stoga je razmjena
  odgovarajućih
  informacija drugih ugovornih stranaka ili nasljednika tih prava važna za transparentnost i ravnotežu sustava kojim se uređuju naknade za autore i izvođače. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40)

Određenim nositeljima prava, kao što su autori i izvođači, potrebne su informacije za ocjenjivanje gospodarske vrijednosti njihovih prava koja su usklađena na temelju zakonodavstva Unije. To je posebno slučaj kada takvi nositelji prava izdaju licenciju ili odobre prijenos prava uz naknadu. Budući da su autori i izvođači često u lošijem ugovornom položaju kada izdaju licencije ili prenose svoja prava, potrebne su im informacije na temelju kojih mogu ocjenjivati trajnu gospodarsku vrijednost svojih prava u odnosu na naknadu koju su zaprimili za svoju licenciju ili prijenos, ali često se suočavaju s nedovoljnom transparentnošću. Stoga je razmjena
  odgovarajućih
  informacija drugih ugovornih stranaka ili nasljednika tih prava važna za transparentnost i ravnotežu sustava kojim se uređuju naknade za autore i izvođače.

| (40) | Određenim nositeljima prava, kao što su autori i izvođači, potrebne su informacije za ocjenjivanje gospodarske vrijednosti njihovih prava koja su usklađena na temelju zakonodavstva Unije. To je posebno slučaj kada takvi nositelji prava izdaju licenciju ili odobre prijenos prava uz naknadu. Budući da su autori i izvođači često u lošijem ugovornom položaju kada izdaju licencije ili prenose svoja prava, potrebne su im informacije na temelju kojih mogu ocjenjivati trajnu gospodarsku vrijednost svojih prava u odnosu na naknadu koju su zaprimili za svoju licenciju ili prijenos, ali često se suočavaju s nedovoljnom transparentnošću. Stoga je razmjena
  sveobuhvatnih i relevantnih
  informacija drugih ugovornih stranaka ili nasljednika tih prava važna za transparentnost i ravnotežu sustava kojim se uređuju naknade za autore i izvođače.
  Informacije na koje imaju pravo autori i izvođači trebale bi biti razmjerne i obuhvaćati sve vrste iskorištavanja, izravne i neizravne prihode, uključujući prihode od prodaje robe, te naknade koje trebaju primiti. Informacije o iskorištavanju trebale bi uključivati i podatke o identitetu svih osoba koje su stjecatelji podlicencije ili su naknadni stjecatelji prava. Obveza transparentnosti trebala bi se ipak primjenjivati samo ako je riječ o relevantnim autorskim pravima. |
| --- | --- |

(40)

Određenim nositeljima prava, kao što su autori i izvođači, potrebne su informacije za ocjenjivanje gospodarske vrijednosti njihovih prava koja su usklađena na temelju zakonodavstva Unije. To je posebno slučaj kada takvi nositelji prava izdaju licenciju ili odobre prijenos prava uz naknadu. Budući da su autori i izvođači često u lošijem ugovornom položaju kada izdaju licencije ili prenose svoja prava, potrebne su im informacije na temelju kojih mogu ocjenjivati trajnu gospodarsku vrijednost svojih prava u odnosu na naknadu koju su zaprimili za svoju licenciju ili prijenos, ali često se suočavaju s nedovoljnom transparentnošću. Stoga je razmjena
  sveobuhvatnih i relevantnih
  informacija drugih ugovornih stranaka ili nasljednika tih prava važna za transparentnost i ravnotežu sustava kojim se uređuju naknade za autore i izvođače.
  Informacije na koje imaju pravo autori i izvođači trebale bi biti razmjerne i obuhvaćati sve vrste iskorištavanja, izravne i neizravne prihode, uključujući prihode od prodaje robe, te naknade koje trebaju primiti. Informacije o iskorištavanju trebale bi uključivati i podatke o identitetu svih osoba koje su stjecatelji podlicencije ili su naknadni stjecatelji prava. Obveza transparentnosti trebala bi se ipak primjenjivati samo ako je riječ o relevantnim autorskim pravima.

Amandman 48

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 42.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (42) | Određeni ugovori za iskorištavanje prava usklađeni na razini Unije dugog su trajanja i autori i izvođači imaju ograničene mogućnosti ponovnog pregovaranja o tim ugovorima s drugim ugovornim strankama ili njihovim nasljednicima. Stoga bi, ne dovodeći u pitanje pravo primjenjivo na ugovore u državama članicama, trebao postojati mehanizam za prilagodbu naknade za slučajeve kada je izvorno dogovorena naknada u skladu s licencijom ili prijenosom prava nerazmjerno niska u usporedbi s povezanim prihodima i koristima koje nastaju iskorištavanjem djela ili fiksacijom izvedbe, među ostalim u svjetlu transparentnosti koja se osigurava ovom Direktivom. Pri procjeni situacije
  trebale
  bi se uzeti
  u obzir
  posebne okolnosti svakog slučaja
  te
  posebnosti i prakse različitih sektora sadržaja. Ako se stranke ne slože u pogledu prilagodbe naknade, autor ili izvođač trebali bi imati pravo podnijeti tužbu sudu ili drugom nadležnom tijelu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42)

Određeni ugovori za iskorištavanje prava usklađeni na razini Unije dugog su trajanja i autori i izvođači imaju ograničene mogućnosti ponovnog pregovaranja o tim ugovorima s drugim ugovornim strankama ili njihovim nasljednicima. Stoga bi, ne dovodeći u pitanje pravo primjenjivo na ugovore u državama članicama, trebao postojati mehanizam za prilagodbu naknade za slučajeve kada je izvorno dogovorena naknada u skladu s licencijom ili prijenosom prava nerazmjerno niska u usporedbi s povezanim prihodima i koristima koje nastaju iskorištavanjem djela ili fiksacijom izvedbe, među ostalim u svjetlu transparentnosti koja se osigurava ovom Direktivom. Pri procjeni situacije
  trebale
  bi se uzeti
  u obzir
  posebne okolnosti svakog slučaja
  te
  posebnosti i prakse različitih sektora sadržaja. Ako se stranke ne slože u pogledu prilagodbe naknade, autor ili izvođač trebali bi imati pravo podnijeti tužbu sudu ili drugom nadležnom tijelu.

| (42) | Određeni ugovori za iskorištavanje prava usklađeni na razini Unije dugog su trajanja i autori i izvođači imaju ograničene mogućnosti ponovnog pregovaranja o tim ugovorima s drugim ugovornim strankama ili njihovim nasljednicima. Stoga bi, ne dovodeći u pitanje pravo primjenjivo na ugovore u državama članicama, trebao postojati mehanizam za prilagodbu naknade za slučajeve kada je izvorno dogovorena naknada u skladu s licencijom ili prijenosom prava nerazmjerno niska u usporedbi s povezanim
  izravnim i neizravnim
  prihodima i koristima koje nastaju iskorištavanjem djela ili fiksacijom izvedbe, među ostalim u svjetlu transparentnosti koja se osigurava ovom Direktivom. Pri procjeni situacije
  u obzir
  bi se
  trebale
  uzeti posebne okolnosti svakog slučaja, posebnosti i prakse različitih sektora sadržaja
  kao i priroda doprinosa djelu autora ili izvođača
  .
  Takav zahtjev za prilagodbu ugovora može podnijeti i organizacija u ime autora ili izvođača koje zastupa, osim
  ako
  bi zahtjev naštetio interesima autora ili izvođača. Ako
  se stranke ne slože u pogledu prilagodbe naknade, autor ili izvođač
  ili organizacije koje ih zastupaju i koje oni imenuju
  trebali bi
  na zahtjev autora ili izvođača
  imati pravo podnijeti tužbu sudu ili drugom nadležnom tijelu. |
| --- | --- |

(42)

Određeni ugovori za iskorištavanje prava usklađeni na razini Unije dugog su trajanja i autori i izvođači imaju ograničene mogućnosti ponovnog pregovaranja o tim ugovorima s drugim ugovornim strankama ili njihovim nasljednicima. Stoga bi, ne dovodeći u pitanje pravo primjenjivo na ugovore u državama članicama, trebao postojati mehanizam za prilagodbu naknade za slučajeve kada je izvorno dogovorena naknada u skladu s licencijom ili prijenosom prava nerazmjerno niska u usporedbi s povezanim
  izravnim i neizravnim
  prihodima i koristima koje nastaju iskorištavanjem djela ili fiksacijom izvedbe, među ostalim u svjetlu transparentnosti koja se osigurava ovom Direktivom. Pri procjeni situacije
  u obzir
  bi se
  trebale
  uzeti posebne okolnosti svakog slučaja, posebnosti i prakse različitih sektora sadržaja
  kao i priroda doprinosa djelu autora ili izvođača
  .
  Takav zahtjev za prilagodbu ugovora može podnijeti i organizacija u ime autora ili izvođača koje zastupa, osim
  ako
  bi zahtjev naštetio interesima autora ili izvođača. Ako
  se stranke ne slože u pogledu prilagodbe naknade, autor ili izvođač
  ili organizacije koje ih zastupaju i koje oni imenuju
  trebali bi
  na zahtjev autora ili izvođača
  imati pravo podnijeti tužbu sudu ili drugom nadležnom tijelu.

Amandman 49

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 43.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (43) | Autori i izvođači često oklijevaju kada trebaju ostvariti svoja prava u odnosu na druge stranke u ugovoru pred sudom ili tribunalom. Države članice trebale bi stoga predvidjeti postupak alternativnog rješavanja sporova kojim se rješavaju potraživanja povezana s obvezama transparentnosti i mehanizmom prilagodbe ugovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(43)

Autori i izvođači često oklijevaju kada trebaju ostvariti svoja prava u odnosu na druge stranke u ugovoru pred sudom ili tribunalom. Države članice trebale bi stoga predvidjeti postupak alternativnog rješavanja sporova kojim se rješavaju potraživanja povezana s obvezama transparentnosti i mehanizmom prilagodbe ugovora.

| (43) | Autori i izvođači često oklijevaju kada trebaju ostvariti svoja prava u odnosu na druge stranke u ugovoru pred sudom ili tribunalom. Države članice trebale bi stoga predvidjeti postupak alternativnog rješavanja sporova kojim se rješavaju potraživanja povezana s obvezama transparentnosti i mehanizmom prilagodbe ugovora.
  Organizacije koje zastupaju autore i izvođače, uključujući organizacije za kolektivno ostvarivanje prava i sindikate, trebale bi biti u mogućnosti pokrenuti takve postupke na zahtjev autora i izvođača. Detalji o tome tko je pokrenuo postupak ne objavljuju se. |
| --- | --- |

(43)

Autori i izvođači često oklijevaju kada trebaju ostvariti svoja prava u odnosu na druge stranke u ugovoru pred sudom ili tribunalom. Države članice trebale bi stoga predvidjeti postupak alternativnog rješavanja sporova kojim se rješavaju potraživanja povezana s obvezama transparentnosti i mehanizmom prilagodbe ugovora.
  Organizacije koje zastupaju autore i izvođače, uključujući organizacije za kolektivno ostvarivanje prava i sindikate, trebale bi biti u mogućnosti pokrenuti takve postupke na zahtjev autora i izvođača. Detalji o tome tko je pokrenuo postupak ne objavljuju se.

Amandman 50

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 43.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (43.a) | Kad autori i izvođači licenciraju ili prenose svoja prava, očekuju da će se njihova djela ili izvedbe iskorištavati. Međutim, događa se da se djela ili izvedbe za koje su prava prenesena ili licencirana uopće ne iskorištavaju. Kad se prenose isključiva prava, autori i izvođači ne mogu se obratiti drugom partneru radi iskorištavanja njihovih djela. U takvom slučaju i nakon isteka razumnog roka autori i izvođači trebali bi imati pravo na opoziv koje im omogućuje prijenos ili licenciranje prava na drugu osobu. Opoziv bi trebao biti moguć i kad primatelj prava ili stjecatelj licencije nije ispunio svoje obveze izvješćivanja/transparentnosti iz članka 14. ove Direktive. Opoziv bi se trebao razmatrati tek nakon završetka svih faza alternativnog rješavanja sporova, osobito u pogledu izvješćivanja. Budući da se iskorištavanje djela može se razlikovati ovisno o sektoru, trebalo bi na nacionalnoj razini donijeti mjere kako bi se u obzir uzele posebnosti sektora, kao što je audiovizualni sektor, ili djela i predviđena razdoblja iskorištavanja, posebno utvrđivanjem rokova za pravo na opoziv. Kako bi se spriječile zlouporabe i u obzir uzelo da je potrebno određeno vrijeme prije nego što se djelo stvarno iskoristi, autori i izvođači trebali bi biti u mogućnosti da ostvare svoje pravo na opoziv samo nakon određenog razdoblja nakon sklapanja ugovora o licenciranju ili prijenosu. Nacionalnim pravom trebalo bi se regulirati pravo na opoziv u slučaju djela koja uključuju više autora ili izvođača, uzimajući u obzir relativnu važnost pojedinačnih doprinosa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(43.a)

Kad autori i izvođači licenciraju ili prenose svoja prava, očekuju da će se njihova djela ili izvedbe iskorištavati. Međutim, događa se da se djela ili izvedbe za koje su prava prenesena ili licencirana uopće ne iskorištavaju. Kad se prenose isključiva prava, autori i izvođači ne mogu se obratiti drugom partneru radi iskorištavanja njihovih djela. U takvom slučaju i nakon isteka razumnog roka autori i izvođači trebali bi imati pravo na opoziv koje im omogućuje prijenos ili licenciranje prava na drugu osobu. Opoziv bi trebao biti moguć i kad primatelj prava ili stjecatelj licencije nije ispunio svoje obveze izvješćivanja/transparentnosti iz članka 14. ove Direktive. Opoziv bi se trebao razmatrati tek nakon završetka svih faza alternativnog rješavanja sporova, osobito u pogledu izvješćivanja. Budući da se iskorištavanje djela može se razlikovati ovisno o sektoru, trebalo bi na nacionalnoj razini donijeti mjere kako bi se u obzir uzele posebnosti sektora, kao što je audiovizualni sektor, ili djela i predviđena razdoblja iskorištavanja, posebno utvrđivanjem rokova za pravo na opoziv. Kako bi se spriječile zlouporabe i u obzir uzelo da je potrebno određeno vrijeme prije nego što se djelo stvarno iskoristi, autori i izvođači trebali bi biti u mogućnosti da ostvare svoje pravo na opoziv samo nakon određenog razdoblja nakon sklapanja ugovora o licenciranju ili prijenosu. Nacionalnim pravom trebalo bi se regulirati pravo na opoziv u slučaju djela koja uključuju više autora ili izvođača, uzimajući u obzir relativnu važnost pojedinačnih doprinosa.

Amandman 51

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 43.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (43.b) | Komisija bi u suradnji s državama članicama trebala poticati razmjenu najboljih praksi i promicati dijalog na razini Unije kako bi se poduprla učinkovita primjena relevantnih odredbi ove Direktive u državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(43.b)

Komisija bi u suradnji s državama članicama trebala poticati razmjenu najboljih praksi i promicati dijalog na razini Unije kako bi se poduprla učinkovita primjena relevantnih odredbi ove Direktive u državama članicama.

Amandman 52

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 46.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| (46) | Pri obradi
  osobnih podataka
  u skladu s ovom Direktivom
  trebala bi
  se
  poštovati temeljna prava, uključujući pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života i pravo na zaštitu osobnih podataka u skladu s člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i
  ta obrada mora biti u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća35 i Direktivom
  2002/58/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća36

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(46)

Pri obradi
  osobnih podataka
  u skladu s ovom Direktivom
  trebala bi
  se
  poštovati temeljna prava, uključujući pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života i pravo na zaštitu osobnih podataka u skladu s člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i
  ta obrada mora biti u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća35 i Direktivom
  2002/58/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća36

  .

| (46) | Svaka obrada
  osobnih podataka
  na temelju ove Uredbe
  trebala bi poštovati temeljna prava, uključujući pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života i pravo na zaštitu osobnih podataka u skladu s člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima
  te bi trebala biti usklađena s Uredbom (EU) 2016/679
  i
  Direktivom
  2002/58/EZ.
  Potrebno je poštovati odredbe Opće uredbe o zaštiti podataka, uključujući „pravo na zaborav”. |
| --- | --- |

(46)

Svaka obrada
  osobnih podataka
  na temelju ove Uredbe
  trebala bi poštovati temeljna prava, uključujući pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života i pravo na zaštitu osobnih podataka u skladu s člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima
  te bi trebala biti usklađena s Uredbom (EU) 2016/679
  i
  Direktivom
  2002/58/EZ.
  Potrebno je poštovati odredbe Opće uredbe o zaštiti podataka, uključujući „pravo na zaborav”.

Amandman 53

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 46.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (46.a) | Pri obradi osobnih podataka u komercijalne svrhe bitno je naglasiti važnost anonimnosti. Osim toga, potrebno je promicati automatsku opciju da se osobni podaci ne dijele pri uporabi sučelja internetskih platformi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(46.a)

Pri obradi osobnih podataka u komercijalne svrhe bitno je naglasiti važnost anonimnosti. Osim toga, potrebno je promicati automatsku opciju da se osobni podaci ne dijele pri uporabi sučelja internetskih platformi.

Amandmani 54 i 238

Prijedlog direktive

Članak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Članak 1.
  Područje primjene i opseg

  1.   Ovom Direktivom utvrđuju se pravila čiji je cilj daljnje usklađivanje zakonodavstva Unije koje se primjenjuje na autorska i srodna prava u okviru unutarnjeg tržišta, uzimajući u obzir posebno digitalne i prekogranične uporabe zaštićenog sadržaja. Njome se također utvrđuju pravila o iznimkama i ograničenjima, o olakšavanju licenciranja te o pravilima kojima se nastoji osigurati tržište za iskorištavanje djela i drugih sadržaja koje dobro funkcionira.


  2.   Osim u slučajevima iz članka 6., ovom Direktivom ne mijenjaju se postojeća pravila propisana direktivama koje su trenutačno na snazi u tom području, posebno direktivama 96/9/EZ, 2001/29/EZ, 2006/115/EZ, 2009/24/EZ, 2012/28/EU i 2014/26/EU. | | Članak 1.
  Područje primjene i opseg

  1.   Ovom Direktivom utvrđuju se pravila čiji je cilj daljnje usklađivanje zakonodavstva Unije koje se primjenjuje na autorska i srodna prava u okviru unutarnjeg tržišta, uzimajući u obzir posebno digitalne i prekogranične uporabe zaštićenog sadržaja. Njome se također utvrđuju pravila o iznimkama i ograničenjima, o olakšavanju licenciranja te o pravilima kojima se nastoji osigurati tržište za iskorištavanje djela i drugih sadržaja koje dobro funkcionira.


  2.   Osim u slučajevima iz članka 6., ovom Direktivom ne mijenjaju se postojeća pravila propisana direktivama koje su trenutačno na snazi u tom području, posebno direktivama 96/9/EZ,
  2000/31/EZ
  , 2001/29/EZ, 2006/115/EZ, 2009/24/EZ, 2012/28/EU i 2014/26/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 1.

Područje primjene i opseg

1.   Ovom Direktivom utvrđuju se pravila čiji je cilj daljnje usklađivanje zakonodavstva Unije koje se primjenjuje na autorska i srodna prava u okviru unutarnjeg tržišta, uzimajući u obzir posebno digitalne i prekogranične uporabe zaštićenog sadržaja. Njome se također utvrđuju pravila o iznimkama i ograničenjima, o olakšavanju licenciranja te o pravilima kojima se nastoji osigurati tržište za iskorištavanje djela i drugih sadržaja koje dobro funkcionira.

2.   Osim u slučajevima iz članka 6., ovom Direktivom ne mijenjaju se postojeća pravila propisana direktivama koje su trenutačno na snazi u tom području, posebno direktivama 96/9/EZ, 2001/29/EZ, 2006/115/EZ, 2009/24/EZ, 2012/28/EU i 2014/26/EU.

Članak 1.

Područje primjene i opseg

1.   Ovom Direktivom utvrđuju se pravila čiji je cilj daljnje usklađivanje zakonodavstva Unije koje se primjenjuje na autorska i srodna prava u okviru unutarnjeg tržišta, uzimajući u obzir posebno digitalne i prekogranične uporabe zaštićenog sadržaja. Njome se također utvrđuju pravila o iznimkama i ograničenjima, o olakšavanju licenciranja te o pravilima kojima se nastoji osigurati tržište za iskorištavanje djela i drugih sadržaja koje dobro funkcionira.

2.   Osim u slučajevima iz članka 6., ovom Direktivom ne mijenjaju se postojeća pravila propisana direktivama koje su trenutačno na snazi u tom području, posebno direktivama 96/9/EZ,
  2000/31/EZ
  , 2001/29/EZ, 2006/115/EZ, 2009/24/EZ, 2012/28/EU i 2014/26/EU.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 1. – uvodni dio

Članak 2. – stavak 1. – točka 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 1. | „istraživačka organizacija”znači sveučilište, istraživački zavod ili bilo koja druga institucija čiji je glavni cilj provoditi znanstveno istraživanje ili provoditi znanstveno istraživanje i pružati obrazovne usluge: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

„istraživačka organizacija”znači sveučilište, istraživački zavod ili bilo koja druga institucija čiji je glavni cilj provoditi znanstveno istraživanje ili provoditi znanstveno istraživanje i pružati obrazovne usluge:

| 1. | „istraživačka organizacija”znači sveučilište,
  uključujući njegove knjižnice
  , istraživački zavod ili bilo koja druga institucija čiji je glavni cilj provoditi znanstveno istraživanje ili provoditi znanstveno istraživanje i pružati obrazovne usluge: |
| --- | --- |

1.

„istraživačka organizacija”znači sveučilište,
  uključujući njegove knjižnice
  , istraživački zavod ili bilo koja druga institucija čiji je glavni cilj provoditi znanstveno istraživanje ili provoditi znanstveno istraživanje i pružati obrazovne usluge:

uključujući njegove knjižnice

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 1. – podstavak 2.

Članak 2. – stavak 1. – točka 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| na način da pristup rezultatima dobivenima znanstvenim istraživanjem ne može na povlaštenoj osnovi dobiti poduzetnik koji ostvaruje
  odlučujući
  utjecaj na takvu organizaciju; | | na način da pristup rezultatima dobivenima znanstvenim istraživanjem ne može na povlaštenoj osnovi dobiti poduzetnik koji ostvaruje
  znatan
  utjecaj na takvu organizaciju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

na način da pristup rezultatima dobivenima znanstvenim istraživanjem ne može na povlaštenoj osnovi dobiti poduzetnik koji ostvaruje
  odlučujući
  utjecaj na takvu organizaciju;

odlučujući

na način da pristup rezultatima dobivenima znanstvenim istraživanjem ne može na povlaštenoj osnovi dobiti poduzetnik koji ostvaruje
  znatan
  utjecaj na takvu organizaciju;

znatan

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 2. | „rudarenje teksta i podataka”znači svaka automatizirana analitička tehnika
  čiji je cilj analiza teksta i podataka
  u digitalnom obliku u cilju stvaranja informacija
  kao što su uzorci, trendovi
  i korelacije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

„rudarenje teksta i podataka”znači svaka automatizirana analitička tehnika
  čiji je cilj analiza teksta i podataka
  u digitalnom obliku u cilju stvaranja informacija
  kao što su uzorci, trendovi
  i korelacije;

čiji je cilj analiza teksta i podataka

kao što su uzorci, trendovi

| 2. | „rudarenje teksta i podataka”znači svaka automatizirana analitička tehnika
  kojom se analiziraju djela i drugi sadržaji
  u digitalnom obliku u cilju stvaranja informacija,
  uključujući među ostalim uzorke, trendove
  i korelacije; |
| --- | --- |

2.

„rudarenje teksta i podataka”znači svaka automatizirana analitička tehnika
  kojom se analiziraju djela i drugi sadržaji
  u digitalnom obliku u cilju stvaranja informacija,
  uključujući među ostalim uzorke, trendove
  i korelacije;

kojom se analiziraju djela i drugi sadržaji

uključujući među ostalim uzorke, trendove

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 4. | „informativna publikacija”znači fiksacija zbirke književnih djela novinarske prirode koja može obuhvaćati i druga djela ili sadržaje i čini pojedinačnu stavku unutar periodične publikacije ili publikacije koja se redovito objavljuje pod istim naslovom, na primjer novine ili časopis opće ili posebne tematike, čija je svrha pružanje informacija povezanih s vijestima ili ostalim temama koje se objavljuju na bilo kojem mediju na inicijativu, u okviru uredničke odgovornosti i pod kontrolom pružatelja usluga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.

„informativna publikacija”znači fiksacija zbirke književnih djela novinarske prirode koja može obuhvaćati i druga djela ili sadržaje i čini pojedinačnu stavku unutar periodične publikacije ili publikacije koja se redovito objavljuje pod istim naslovom, na primjer novine ili časopis opće ili posebne tematike, čija je svrha pružanje informacija povezanih s vijestima ili ostalim temama koje se objavljuju na bilo kojem mediju na inicijativu, u okviru uredničke odgovornosti i pod kontrolom pružatelja usluga.

| 4. | „informativna publikacija”znači fiksacija zbirke književnih djela novinarske prirode
  od strane izdavača ili novinskih agencija
  koja može obuhvaćati i druga djela ili sadržaje i čini pojedinačnu stavku unutar periodične publikacije ili publikacije koja se redovito objavljuje pod istim naslovom, na primjer novine ili časopis opće ili posebne tematike, čija je svrha pružanje informacija povezanih s vijestima ili ostalim temama koje se objavljuju na bilo kojem mediju na inicijativu, u okviru uredničke odgovornosti i pod kontrolom pružatelja usluga.
  Periodične publikacije koje se objavljuju u znanstvene ili akademske svrhe, kao što su znanstveni časopisi, nisu obuhvaćene ovom definicijom
  ; |
| --- | --- |

4.

„informativna publikacija”znači fiksacija zbirke književnih djela novinarske prirode
  od strane izdavača ili novinskih agencija
  koja može obuhvaćati i druga djela ili sadržaje i čini pojedinačnu stavku unutar periodične publikacije ili publikacije koja se redovito objavljuje pod istim naslovom, na primjer novine ili časopis opće ili posebne tematike, čija je svrha pružanje informacija povezanih s vijestima ili ostalim temama koje se objavljuju na bilo kojem mediju na inicijativu, u okviru uredničke odgovornosti i pod kontrolom pružatelja usluga.
  Periodične publikacije koje se objavljuju u znanstvene ili akademske svrhe, kao što su znanstveni časopisi, nisu obuhvaćene ovom definicijom
  ;

od strane izdavača ili novinskih agencija

Periodične publikacije koje se objavljuju u znanstvene ili akademske svrhe, kao što su znanstveni časopisi, nisu obuhvaćene ovom definicijom

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (4.a) | „nedostupno djelo”znači









  (a) | cijelo djelo ili drugi sadržaj, uključujući sve njegove verzije ili prikaze, koji više nije dostupan javnosti u državi članici uobičajenim kanalima trgovine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4.a)

(4.a)

„nedostupno djelo”znači

(a)

(a)

cijelo djelo ili drugi sadržaj, uključujući sve njegove verzije ili prikaze, koji više nije dostupan javnosti u državi članici uobičajenim kanalima trgovine;

cijelo djelo ili drugi sadržaj, uključujući sve njegove verzije ili prikaze, koji više nije dostupan javnosti u državi članici uobičajenim kanalima trgovine;

| (b) | djelo ili drugi sadržaj koji nikad nije bio komercijalno dostupan u državi članici osim ako je iz okolnosti tog slučaja vidljivo da je autor bio protiv njegova stavljanja na raspolaganje javnosti; |
| --- | --- |

(b)

(b)

djelo ili drugi sadržaj koji nikad nije bio komercijalno dostupan u državi članici osim ako je iz okolnosti tog slučaja vidljivo da je autor bio protiv njegova stavljanja na raspolaganje javnosti;

djelo ili drugi sadržaj koji nikad nije bio komercijalno dostupan u državi članici osim ako je iz okolnosti tog slučaja vidljivo da je autor bio protiv njegova stavljanja na raspolaganje javnosti;

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 4.b (novi)

Članak 2. – stavak 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (4 b) | „pružatelj usluge razmjene internetskog sadržaja”znači pružatelj usluge informacijskog društva čija je jedna od glavnih svrha pohranjivanje znatne količine djela zaštićenih autorskim pravima ili drugih zaštićenih sadržaja koje su učitali njegovi korisnici i davanje pristupa tim djelima, što optimizira i promiče uslugu u svrhu stvaranja dobiti. Mikro poduzeća i mala poduzeća u smislu glave I. Priloga Preporuci Komisije 2003/361/EZ te usluge koje se pružaju u nekomercijalne svrhe, na primjer za potrebe internetskih enciklopedija, i pružatelji internetskih usluga u kojima se sadržaj postavlja uz odobrenje svih nositelja prava na koje se to odnosi, kao što su obrazovni ili znanstveni repozitoriji, ne smatraju pružateljima usluga razmjene internetskog sadržaja u smislu ove Direktive. Pružatelji usluga u oblaku za pojedinačnu uporabu koji ne pružaju izravan pristup javnosti, platforme za razvoj softvera otvorenog koda i internetska mjesta trgovanja čija je glavna djelatnost internetska maloprodaja fizičke robe ne bi se trebali smatrati pružateljima usluga razmjene internetskog sadržaja u smislu ove Direktive; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4 b)

(4 b)

„pružatelj usluge razmjene internetskog sadržaja”znači pružatelj usluge informacijskog društva čija je jedna od glavnih svrha pohranjivanje znatne količine djela zaštićenih autorskim pravima ili drugih zaštićenih sadržaja koje su učitali njegovi korisnici i davanje pristupa tim djelima, što optimizira i promiče uslugu u svrhu stvaranja dobiti. Mikro poduzeća i mala poduzeća u smislu glave I. Priloga Preporuci Komisije 2003/361/EZ te usluge koje se pružaju u nekomercijalne svrhe, na primjer za potrebe internetskih enciklopedija, i pružatelji internetskih usluga u kojima se sadržaj postavlja uz odobrenje svih nositelja prava na koje se to odnosi, kao što su obrazovni ili znanstveni repozitoriji, ne smatraju pružateljima usluga razmjene internetskog sadržaja u smislu ove Direktive. Pružatelji usluga u oblaku za pojedinačnu uporabu koji ne pružaju izravan pristup javnosti, platforme za razvoj softvera otvorenog koda i internetska mjesta trgovanja čija je glavna djelatnost internetska maloprodaja fizičke robe ne bi se trebali smatrati pružateljima usluga razmjene internetskog sadržaja u smislu ove Direktive;

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.c (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (4.c) | „usluga informacijskog društva”znači usluga u smislu članka 1. stavka 1. točke (b) Direktive (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća

   (18); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4.c)

(4.c)

„usluga informacijskog društva”znači usluga u smislu članka 1. stavka 1. točke (b) Direktive (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća

   (18);

„usluga informacijskog društva”znači usluga u smislu članka 1. stavka 1. točke (b) Direktive (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća

18

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.d (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | (4.d) | „usluga automatskog upućivanja na sliku”znači svaka internetska usluga kojom se reproducira ili u svrhe indeksiranja ili upućivanja čini dostupnim javnosti grafičke ili umjetničke radove ili fotografske radove prikupljene automatiziranim sredstvima s pomoću treće internetske usluge. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4.d)

(4.d)

„usluga automatskog upućivanja na sliku”znači svaka internetska usluga kojom se reproducira ili u svrhe indeksiranja ili upućivanja čini dostupnim javnosti grafičke ili umjetničke radove ili fotografske radove prikupljene automatiziranim sredstvima s pomoću treće internetske usluge.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3.

Članak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Članak 3.
  Rudarenje teksta i podataka

  1.   Države članice predviđaju iznimku od prava iz članka 2. Direktive 2001/29/EZ, članka 5. točke (a) i članka 7. stavka 1. Direktive 96/9/EZ te članka 11. stavka 1. ove Direktive za reprodukcije i izvlačenja
  koje obavljaju istraživačke organizacije za potrebe obavljanja rudarenja teksta
  i
  podataka u djelima ili drugim sadržajima kojima imaju zakoniti pristup za potrebe
  znanstvenog istraživanja.


  2.   Sve ugovorne odredbe protivne iznimki iz stavka 1. neizvršive su.


  3.   Nositeljima prava dopušteno je primjenjivati mjere kako bi osigurali sigurnost i cjelovitost mreža i baza podataka na kojima se smještaju djela ili drugi sadržaji. Takvim mjerama ne prelazi se ono što je nužno za ostvarivanje tog cilja.


  4.   Države članice
  potiču nositelje prava i istraživačke organizacije da definiraju zajednički dogovorene najbolje prakse povezane s primjenom mjera iz stavka 3
  . | | Članak 3.
  Rudarenje teksta i podataka

  1.   Države članice predviđaju iznimku od prava iz članka 2. Direktive 2001/29/EZ, članka 5. točke (a) i članka 7. stavka 1. Direktive 96/9/EZ te članka 11. stavka 1. ove Direktive za reprodukcije i izvlačenja
  djela ili drugih sadržaja kojima istraživačke organizacije imaju zakoniti pristup
  i
  koje te organizacije obavljaju za potrebe rudarenja teksta i podataka u svrhu
  znanstvenog istraživanja.


  Države članice predviđaju da obrazovne ustanove i ustanove kulturne baštine koje provode znanstvena istraživanja u smislu članka 2. točke (1) podtočaka (a) i (b) na način da poduzetnik koji ima odlučujući utjecaj na takve organizacije ne može na povlaštenoj osnovi uživati pristup rezultatima dobivenima od znanstvenih istraživanja, također mogu ostvariti korist od iznimke predviđene ovim člankom.






  1.a
     
  Reprodukcije i izvlačenja za potrebe rudarenja teksta i podataka pohranjuju se na siguran način, primjerice pouzdanim tijelima koja se imenuju u tu svrhu.




  2.   Sve ugovorne odredbe protivne iznimki iz stavka 1. neizvršive su.


  3.   Nositeljima prava dopušteno je primjenjivati mjere kako bi osigurali sigurnost i cjelovitost mreža i baza podataka na kojima se smještaju djela ili drugi sadržaji. Takvim mjerama ne prelazi se ono što je nužno za ostvarivanje tog cilja.


  4.   Države članice
  mogu i dalje predviđati iznimke za rudarenje teksta i podataka u skladu s člankom 5. stavkom 3. točkom (a) Direktive 2001/29/EZ
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 3.

Rudarenje teksta i podataka

1.   Države članice predviđaju iznimku od prava iz članka 2. Direktive 2001/29/EZ, članka 5. točke (a) i članka 7. stavka 1. Direktive 96/9/EZ te članka 11. stavka 1. ove Direktive za reprodukcije i izvlačenja
  koje obavljaju istraživačke organizacije za potrebe obavljanja rudarenja teksta
  i
  podataka u djelima ili drugim sadržajima kojima imaju zakoniti pristup za potrebe
  znanstvenog istraživanja.

2.   Sve ugovorne odredbe protivne iznimki iz stavka 1. neizvršive su.

3.   Nositeljima prava dopušteno je primjenjivati mjere kako bi osigurali sigurnost i cjelovitost mreža i baza podataka na kojima se smještaju djela ili drugi sadržaji. Takvim mjerama ne prelazi se ono što je nužno za ostvarivanje tog cilja.

4.   Države članice
  potiču nositelje prava i istraživačke organizacije da definiraju zajednički dogovorene najbolje prakse povezane s primjenom mjera iz stavka 3
  .

Članak 3.

Rudarenje teksta i podataka

1.   Države članice predviđaju iznimku od prava iz članka 2. Direktive 2001/29/EZ, članka 5. točke (a) i članka 7. stavka 1. Direktive 96/9/EZ te članka 11. stavka 1. ove Direktive za reprodukcije i izvlačenja
  djela ili drugih sadržaja kojima istraživačke organizacije imaju zakoniti pristup
  i
  koje te organizacije obavljaju za potrebe rudarenja teksta i podataka u svrhu
  znanstvenog istraživanja.

Države članice predviđaju da obrazovne ustanove i ustanove kulturne baštine koje provode znanstvena istraživanja u smislu članka 2. točke (1) podtočaka (a) i (b) na način da poduzetnik koji ima odlučujući utjecaj na takve organizacije ne može na povlaštenoj osnovi uživati pristup rezultatima dobivenima od znanstvenih istraživanja, također mogu ostvariti korist od iznimke predviđene ovim člankom.

1.a
     
  Reprodukcije i izvlačenja za potrebe rudarenja teksta i podataka pohranjuju se na siguran način, primjerice pouzdanim tijelima koja se imenuju u tu svrhu.

2.   Sve ugovorne odredbe protivne iznimki iz stavka 1. neizvršive su.

3.   Nositeljima prava dopušteno je primjenjivati mjere kako bi osigurali sigurnost i cjelovitost mreža i baza podataka na kojima se smještaju djela ili drugi sadržaji. Takvim mjerama ne prelazi se ono što je nužno za ostvarivanje tog cilja.

4.   Države članice
  mogu i dalje predviđati iznimke za rudarenje teksta i podataka u skladu s člankom 5. stavkom 3. točkom (a) Direktive 2001/29/EZ
  .

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3.a (novi)

Članak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | Članak 3.a
  Neobvezne iznimke ili ograničenja rudarenja teksta i podataka

  1.   Ne dovodeći u pitanje članak 3. ove Direktive, države članice mogu predvidjeti iznimku ili ograničenje prava predviđenih člankom 2. Direktive 2001/29/EZ, člankom 5. točkom (a) i člankom 7. stavkom (1) Direktive 96/9/EZ i člankom 11. stavkom 1. ove Direktive za reprodukcije i izvlačenja zakonito dostupnih djela i drugih sadržaja koji čine dio postupka rudarenja teksta i podataka, pod uvjetom da nositelji prava nisu izričito, uključujući strojno čitljivi put, rezervirali korištenje ovdje spomenutih djela i drugih sadržaja.


  2.   Reprodukcije i izvlačenja obavljena u skladu sa stavkom 1. ne koriste se u druge svrhe osim rudarenja teksta i podataka.


  3.   
  Države članice mogu i dalje predviđati iznimke za rudarenje teksta i podataka u skladu s člankom 5. stavkom 3. točkom (a) Direktive 2001/29/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 3.a

Neobvezne iznimke ili ograničenja rudarenja teksta i podataka

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 3. ove Direktive, države članice mogu predvidjeti iznimku ili ograničenje prava predviđenih člankom 2. Direktive 2001/29/EZ, člankom 5. točkom (a) i člankom 7. stavkom (1) Direktive 96/9/EZ i člankom 11. stavkom 1. ove Direktive za reprodukcije i izvlačenja zakonito dostupnih djela i drugih sadržaja koji čine dio postupka rudarenja teksta i podataka, pod uvjetom da nositelji prava nisu izričito, uključujući strojno čitljivi put, rezervirali korištenje ovdje spomenutih djela i drugih sadržaja.

2.   Reprodukcije i izvlačenja obavljena u skladu sa stavkom 1. ne koriste se u druge svrhe osim rudarenja teksta i podataka.

3.   
  Države članice mogu i dalje predviđati iznimke za rudarenje teksta i podataka u skladu s člankom 5. stavkom 3. točkom (a) Direktive 2001/29/EZ.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4.

Članak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Članak 4.
  Korištenje djela i drugih sadržaja u digitalnoj i prekograničnoj nastavi

  1.   Države članice predviđaju iznimku ili ograničenje prava iz članaka 2. i 3. Direktive 2001/29/EZ, članka 5. točke (a) i članka 7. stavka 1. Direktive 96/9/EZ, članka 4. stavka 1. Direktive 2009/24/EZ i članka 11. stavka 1. ove Direktive kako bi dopustile digitalnu uporabu djela i drugih sadržaja u isključivu svrhu davanja primjera u nastavi u mjeri koja je opravdana nekomercijalnom svrhom, pod uvjetom da se na uporabu primjenjuje sljedeće:






  (a) | odvija se u prostorijama obrazovne ustanove ili putem
  sigurne elektroničke mreže kojoj
  mogu pristupiti samo učenici ili studenti i nastavno osoblje te obrazovne ustanove; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 4.

Korištenje djela i drugih sadržaja u digitalnoj i prekograničnoj nastavi

1.   Države članice predviđaju iznimku ili ograničenje prava iz članaka 2. i 3. Direktive 2001/29/EZ, članka 5. točke (a) i članka 7. stavka 1. Direktive 96/9/EZ, članka 4. stavka 1. Direktive 2009/24/EZ i članka 11. stavka 1. ove Direktive kako bi dopustile digitalnu uporabu djela i drugih sadržaja u isključivu svrhu davanja primjera u nastavi u mjeri koja je opravdana nekomercijalnom svrhom, pod uvjetom da se na uporabu primjenjuje sljedeće:

(a)

odvija se u prostorijama obrazovne ustanove ili putem
  sigurne elektroničke mreže kojoj
  mogu pristupiti samo učenici ili studenti i nastavno osoblje te obrazovne ustanove;

| (b) | sadržava navođenje izvora, uključujući imena autora, osim ako se to pokaže nemogućim. |
| --- | --- |

(b)

sadržava navođenje izvora, uključujući imena autora, osim ako se to pokaže nemogućim.

2.   Države članice mogu predvidjeti da se iznimka primijenjena u skladu sa stavkom 1. ne primjenjuje općenito ili u pogledu posebnih vrsta djela ili drugih sadržaja ako su na tržištu lako
  dostupne odgovarajuće licencije
  kojima se odobravaju radnje opisane u stavku 1.

Države članice koje primjenjuju odredbe prvog podstavka poduzimaju nužne mjere kako bi osigurale odgovarajuću dostupnost i vidljivost licencija kojima se odobravaju radnje opisane u stavku 1. za obrazovne ustanove.

3.   Smatra se da se djela i drugi sadržaji upotrebljavaju u isključivu svrhu davanja primjera u nastavi uporabom sigurnih elektroničkih
  mreža
  u skladu s odredbama nacionalnog zakona donesenog u skladu s ovim člankom samo u državi članici u kojoj obrazovna ustanova ima poslovni nastan.

4.   Države članice mogu predvidjeti pravičnu naknadu za štetu nastalu nositeljima prava zbog uporabe njihovih djela i drugih sadržaja u skladu sa stavkom 1.

Članak 4.

Korištenje djela i drugih sadržaja u digitalnoj i prekograničnoj nastavi

1.   Države članice predviđaju iznimku ili ograničenje prava iz članaka 2. i 3. Direktive 2001/29/EZ, članka 5. točke (a) i članka 7. stavka 1. Direktive 96/9/EZ, članka 4. stavka 1. Direktive 2009/24/EZ i članka 11. stavka 1. ove Direktive kako bi dopustile digitalnu uporabu djela i drugih sadržaja u isključivu svrhu davanja primjera u nastavi u mjeri koja je opravdana nekomercijalnom svrhom, pod uvjetom da se na uporabu primjenjuje sljedeće:

| (a) | odvija se u prostorijama obrazovne ustanove ili
  na bilo kojem drugom mjestu u kojem se odvija nastavna aktivnost u nadležnosti obrazovne ustanove ili
  putem
  sigurnog elektroničkog okružja kojem
  mogu pristupiti samo učenici ili studenti i nastavno osoblje te obrazovne ustanove; |
| --- | --- |

(a)

odvija se u prostorijama obrazovne ustanove ili
  na bilo kojem drugom mjestu u kojem se odvija nastavna aktivnost u nadležnosti obrazovne ustanove ili
  putem
  sigurnog elektroničkog okružja kojem
  mogu pristupiti samo učenici ili studenti i nastavno osoblje te obrazovne ustanove;

| (b) | sadržava navođenje izvora, uključujući imena autora, osim ako se to pokaže nemogućim
  iz praktičnih razloga
  . |
| --- | --- |

(b)

sadržava navođenje izvora, uključujući imena autora, osim ako se to pokaže nemogućim
  iz praktičnih razloga
  .

2.   Države članice mogu predvidjeti da se iznimka primijenjena u skladu sa stavkom 1. ne primjenjuje općenito ili u pogledu posebnih vrsta djela ili drugih sadržaja,
  kao što su materijali prvenstveno namijenjeni obrazovnom tržištu ili notni zapisi
  , ako su na tržištu lako
  dostupni odgovarajući ugovori o licenciranju
  kojima se odobravaju radnje opisane u stavku 1.
  i koji su prilagođeni potrebama i specifičnostima obrazovnih ustanova.

Države članice koje primjenjuju odredbe prvog podstavka poduzimaju nužne mjere kako bi osigurale odgovarajuću dostupnost i vidljivost licencija kojima se odobravaju radnje opisane u stavku 1. za obrazovne ustanove.

3.   Smatra se da se djela i drugi sadržaji upotrebljavaju u isključivu svrhu davanja primjera u nastavi uporabom sigurnih elektroničkih
  okružja
  u skladu s odredbama nacionalnog zakona donesenog u skladu s ovim člankom samo u državi članici u kojoj obrazovna ustanova ima poslovni nastan.

4.   Države članice mogu predvidjeti pravičnu naknadu za štetu nastalu nositeljima prava zbog uporabe njihovih djela i drugih sadržaja u skladu sa stavkom 1.

4.a
     
  Bez dovođenja u pitanje stavka 2., sve ugovorne odredbe protivne iznimki ili ograničenju primijenjenom u skladu sa stavkom 1. su neizvršive. Države članice osiguravaju da nositelji prava imaju pravo dodjeljivati besplatne licencije kojima se odobravaju radnje opisane u stavku 1., općenito ili za posebne vrste djela i drugih sadržaja po vlastitu izboru.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5.

Članak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Članak 5.
  Očuvanje kulturne baštine
  Države članice predviđaju iznimku od prava iz članka 2. Direktive 2001/29/EZ, članka 5. točke (a) i članka 7. stavka 1. Direktive 96/9/EZ, članka 4. stavka 1. točke (a) Direktive 2009/24/EZ i članka 11. stavka 1. ove Direktive, kojom se institucijama kulturne baštine dopušta da umnožavaju djela ili druge sadržaje koji su trajni dio njihovih zbirki, u bilo kojem formatu ili na bilo kojem mediju, u
  isključivu svrhu
  očuvanja takvih dijela ili drugih sadržaja i u mjeri koja je nužna za takvo očuvanje. | | Članak 5.
  Očuvanje kulturne baštine



  1.
     Države članice predviđaju iznimku od prava iz članka 2. Direktive 2001/29/EZ, članka 5. točke (a) i članka 7. stavka 1. Direktive 96/9/EZ, članka 4. stavka 1. točke (a) Direktive 2009/24/EZ i članka 11. stavka 1. ove Direktive, kojom se institucijama kulturne baštine dopušta da umnožavaju djela ili druge sadržaje koji su trajni dio njihovih zbirki, u bilo kojem formatu ili na bilo kojem mediju, u
  svrhe
  očuvanja takvih dijela ili drugih sadržaja i u mjeri koja je nužna za takvo očuvanje.




  1.a
     
  Države članice osiguravaju da svaki materijal koji je nastao kao rezultat postupka reprodukcije materijala koji pripada javnom dobru ne podliježe autorskom pravu ili srodnim pravima, pod uvjetom da se radi o vjernom reproduciranju za potrebe očuvanja izvornog materijala.






  1.b
     
  Sve ugovorne odredbe protivne iznimki iz stavka 1. neizvršive su. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 5.

Očuvanje kulturne baštine

Države članice predviđaju iznimku od prava iz članka 2. Direktive 2001/29/EZ, članka 5. točke (a) i članka 7. stavka 1. Direktive 96/9/EZ, članka 4. stavka 1. točke (a) Direktive 2009/24/EZ i članka 11. stavka 1. ove Direktive, kojom se institucijama kulturne baštine dopušta da umnožavaju djela ili druge sadržaje koji su trajni dio njihovih zbirki, u bilo kojem formatu ili na bilo kojem mediju, u
  isključivu svrhu
  očuvanja takvih dijela ili drugih sadržaja i u mjeri koja je nužna za takvo očuvanje.

Članak 5.

Očuvanje kulturne baštine

1.
     Države članice predviđaju iznimku od prava iz članka 2. Direktive 2001/29/EZ, članka 5. točke (a) i članka 7. stavka 1. Direktive 96/9/EZ, članka 4. stavka 1. točke (a) Direktive 2009/24/EZ i članka 11. stavka 1. ove Direktive, kojom se institucijama kulturne baštine dopušta da umnožavaju djela ili druge sadržaje koji su trajni dio njihovih zbirki, u bilo kojem formatu ili na bilo kojem mediju, u
  svrhe
  očuvanja takvih dijela ili drugih sadržaja i u mjeri koja je nužna za takvo očuvanje.

1.a
     
  Države članice osiguravaju da svaki materijal koji je nastao kao rezultat postupka reprodukcije materijala koji pripada javnom dobru ne podliježe autorskom pravu ili srodnim pravima, pod uvjetom da se radi o vjernom reproduciranju za potrebe očuvanja izvornog materijala.

1.b
     
  Sve ugovorne odredbe protivne iznimki iz stavka 1. neizvršive su.

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6.

Članak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Članak 6.
  Zajedničke odredbe
  Članak 5. stavak 5. i članak 6. stavak 4. prvi, treći i peti podstavak Direktive 2001/29/EZ primjenjuju se na iznimke i ograničenja predviđene u ovoj glavi. | | Članak 6.
  Zajedničke odredbe



  1.
     
  Pristup sadržaju koji je obuhvaćen izuzećem predviđenim u ovoj Direktivi ne daje korisnicima pravo na njegovu uporabu u skladu s drugom iznimkom.






  2.
     Članak 5. stavak 5. i članak 6. stavak 4. prvi, treći,
  četvrti
  i peti podstavak Direktive 2001/29/EZ primjenjuju se na iznimke i ograničenja predviđene u ovoj glavi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.

Zajedničke odredbe

Članak 5. stavak 5. i članak 6. stavak 4. prvi, treći i peti podstavak Direktive 2001/29/EZ primjenjuju se na iznimke i ograničenja predviđene u ovoj glavi.

Članak 6.

Zajedničke odredbe

1.
     
  Pristup sadržaju koji je obuhvaćen izuzećem predviđenim u ovoj Direktivi ne daje korisnicima pravo na njegovu uporabu u skladu s drugom iznimkom.

2.
     Članak 5. stavak 5. i članak 6. stavak 4. prvi, treći,
  četvrti
  i peti podstavak Direktive 2001/29/EZ primjenjuju se na iznimke i ograničenja predviđene u ovoj glavi.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7.

Članak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Članak 7.
  Korištenje nedostupnih djela u institucijama kulturne baštine

  1.   Države članice predviđaju da kada organizacija za kolektivno ostvarivanje prava sklopi u ime svojih članova s institucijom kulturne baštine neisključivu licenciju za nekomercijalne svrhe za digitalizaciju, distribuciju, priopćavanje javnosti ili stavljanje na raspolaganje nedostupnih djela ili drugih sadržaja koji su trajni dio zbirke institucije, takva neisključiva licencija može se proširiti ili se može pretpostaviti da se primjenjuje na nositelje prava koji su u istoj kategoriji kao oni obuhvaćeni licencijom koje ne zastupa organizacija za kolektivno ostvarivanje prava pod sljedećim uvjetima:






  (a) | organizacija za kolektivno ostvarivanje prava općenito zastupa nositelje prava na temelju njihovih mandata u kategoriji djela ili drugih sadržaja i prava koja su predmet licencije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.

Korištenje nedostupnih djela u institucijama kulturne baštine

1.   Države članice predviđaju da kada organizacija za kolektivno ostvarivanje prava sklopi u ime svojih članova s institucijom kulturne baštine neisključivu licenciju za nekomercijalne svrhe za digitalizaciju, distribuciju, priopćavanje javnosti ili stavljanje na raspolaganje nedostupnih djela ili drugih sadržaja koji su trajni dio zbirke institucije, takva neisključiva licencija može se proširiti ili se može pretpostaviti da se primjenjuje na nositelje prava koji su u istoj kategoriji kao oni obuhvaćeni licencijom koje ne zastupa organizacija za kolektivno ostvarivanje prava pod sljedećim uvjetima:

(a)

organizacija za kolektivno ostvarivanje prava općenito zastupa nositelje prava na temelju njihovih mandata u kategoriji djela ili drugih sadržaja i prava koja su predmet licencije;

| (b) | svim nositeljima prava zajamčeno je jednako postupanje u odnosu na uvjete licencije; |
| --- | --- |

(b)

svim nositeljima prava zajamčeno je jednako postupanje u odnosu na uvjete licencije;

| (c) | svi nositelji prava mogu u bilo kojem trenutku prigovoriti na to da se njihova djela ili drugi sadržaji smatraju nedostupnima i isključiti primjenu licencije na njihova djela ili druge sadržaje. |
| --- | --- |

(c)

svi nositelji prava mogu u bilo kojem trenutku prigovoriti na to da se njihova djela ili drugi sadržaji smatraju nedostupnima i isključiti primjenu licencije na njihova djela ili druge sadržaje.

Članak 7.

Korištenje nedostupnih djela u institucijama kulturne baštine

1.   Države članice predviđaju da kada organizacija za kolektivno ostvarivanje prava sklopi u ime svojih članova s institucijom kulturne baštine neisključivu licenciju za nekomercijalne svrhe za digitalizaciju, distribuciju, priopćavanje javnosti ili stavljanje na raspolaganje nedostupnih djela ili drugih sadržaja koji su trajni dio zbirke institucije, takva neisključiva licencija može se proširiti ili se može pretpostaviti da se primjenjuje na nositelje prava koji su u istoj kategoriji kao oni obuhvaćeni licencijom koje ne zastupa organizacija za kolektivno ostvarivanje prava pod sljedećim uvjetima:

| (a) | organizacija za kolektivno ostvarivanje prava općenito zastupa nositelje prava na temelju njihovih mandata u kategoriji djela ili drugih sadržaja i prava koja su predmet licencije; |
| --- | --- |

(a)

organizacija za kolektivno ostvarivanje prava općenito zastupa nositelje prava na temelju njihovih mandata u kategoriji djela ili drugih sadržaja i prava koja su predmet licencije;

| (b) | svim nositeljima prava zajamčeno je jednako postupanje u odnosu na uvjete licencije; |
| --- | --- |

(b)

svim nositeljima prava zajamčeno je jednako postupanje u odnosu na uvjete licencije;

| (c) | svi nositelji prava mogu u bilo kojem trenutku prigovoriti na to da se njihova djela ili drugi sadržaji smatraju nedostupnima i isključiti primjenu licencije na njihova djela ili druge sadržaje. |
| --- | --- |

(c)

svi nositelji prava mogu u bilo kojem trenutku prigovoriti na to da se njihova djela ili drugi sadržaji smatraju nedostupnima i isključiti primjenu licencije na njihova djela ili druge sadržaje.

1.a
     
  Države članice predviđaju iznimku ili ograničenje prava iz članaka 2. i 3. Direktive 2001/29/EZ, članka 5. točke (a) i članka 7. stavka 1. Direktive 96/9/EZ, članka 4. stavka 1. Direktive 2009/24/EZ i članka 11. stavka 1. ove Direktive, čime se institucijama kulturne baštine dopušta da na internetu u nekomercijalne svrhe stave na raspolaganje reprodukcije nedostupnih djela koja čine trajni dio njihove zbirke, pod sljedećim uvjetima:

| (a) | navodi se ime autora ili drugog nositelja prava kojeg je moguće utvrditi, osim ako se pokaže da je to nemoguće; |
| --- | --- |

(a)

navodi se ime autora ili drugog nositelja prava kojeg je moguće utvrditi, osim ako se pokaže da je to nemoguće;

| (b) | svi nositelji prava mogu u bilo kojem trenutku prigovoriti na to da se njihova djela ili drugi sadržaji smatraju nedostupnima i isključiti primjenu izuzeća na njihova djela ili druge sadržaje. |
| --- | --- |

(b)

svi nositelji prava mogu u bilo kojem trenutku prigovoriti na to da se njihova djela ili drugi sadržaji smatraju nedostupnima i isključiti primjenu izuzeća na njihova djela ili druge sadržaje.

1.b
     
  Države članice predviđaju da se iznimka donesena u skladu sa stavkom 1.a ne primjenjuje u sektorima ili na vrste djela u kojima, odnosno za koja postoje odgovarajuća rješenja temeljena na licenciji, uključujući, ali ne ograničavajući se na rješenja predviđena u stavku 1. Države članice, uz savjetovanje s autorima, drugim nositeljima prava, organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava i institucijama kulturne baštine, određuju dostupnost proširenih rješenja kolektivnog licenciranja za određene sektore ili vrste djela.

2.   Djelo ili drugi sadržaj smatra se nedostupnim kada cijelo djelo ili drugi sadržaj, uključujući sve njegove prijevode, verzije i prikaze, nije dostupan javnosti uobičajenim tržišnim kanalima i ne može se razumno očekivati da će postati dostupan.

Države članice osiguravaju, u dogovoru s nositeljima prava, organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava i institucijama kulturne baštine, da zahtjevi koji se upotrebljavaju za utvrđivanje mogućnosti licenciranja djela i drugih sadržaja u skladu sa stavkom 1. nisu širi od onoga što je nužno i razumno i da ne isključuju mogućnost utvrđivanja nedostupnog statusa zbirke u cjelini, ako je razumno pretpostaviti da su sva djela ili drugi sadržaji u zbirci nedostupni.

2.   
  Države članice mogu predvidjeti krajnji rok u vezi s određivanjem pitanja smatra li se djelo koje je prethodno stavljeno na tržište nedostupnim.

Države članice osiguravaju, u dogovoru s nositeljima prava, organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava i institucijama kulturne baštine, da zahtjevi koji se upotrebljavaju za utvrđivanje mogućnosti licenciranja djela i drugih sadržaja u skladu sa stavkom 1.
  ili koji se upotrebljavaju u skladu sa stavkom 1.a
  nisu širi od onoga što je nužno i razumno i da ne isključuju mogućnost utvrđivanja nedostupnog statusa zbirke u cjelini, ako je razumno pretpostaviti da su sva djela ili drugi sadržaji u zbirci nedostupni.

3.   Države članice osiguravaju poduzimanje odgovarajućih mjera informiranja o sljedećem:

| (a) | da se smatra da su djela ili drugi sadržaji nedostupni; |
| --- | --- |

(a)

da se smatra da su djela ili drugi sadržaji nedostupni;

| (b) | o licenciji, a posebno njezinoj primjeni na nezastupljene nositelje prava; |
| --- | --- |

(b)

o licenciji, a posebno njezinoj primjeni na nezastupljene nositelje prava;

| (c) | o mogućnosti nositelja prava
  na
  podnesu prigovor, kako je navedeno u stavku 1. točki (c); |
| --- | --- |

(c)

o mogućnosti nositelja prava
  na
  podnesu prigovor, kako je navedeno u stavku 1. točki (c);

uključujući tijekom
  razumnog
  vremenskog razdoblja prije digitalizacije, distribucije, priopćavanja javnosti ili stavljanja na raspolaganje djela ili drugih sadržaja.

3.   Države članice osiguravaju poduzimanje odgovarajućih mjera informiranja o sljedećem:

| (a) | da se smatra da su djela ili drugi sadržaji nedostupni; |
| --- | --- |

(a)

da se smatra da su djela ili drugi sadržaji nedostupni;

| (b) | o
  svakoj
  licenciji, a posebno njezinoj primjeni na nezastupljene nositelje prava; |
| --- | --- |

(b)

o
  svakoj
  licenciji, a posebno njezinoj primjeni na nezastupljene nositelje prava;

| (c) | o mogućnosti nositelja prava
  da
  podnesu prigovor, kako je navedeno u stavku 1. točki (c)
  i stavku 1.a točki (b
  ); |
| --- | --- |

(c)

o mogućnosti nositelja prava
  da
  podnesu prigovor, kako je navedeno u stavku 1. točki (c)
  i stavku 1.a točki (b
  );

uključujući tijekom vremenskog razdoblja
  od najmanje šest mjeseci
  prije digitalizacije, distribucije, priopćavanja javnosti ili stavljanja na raspolaganje djela ili drugih sadržaja.

4.   Države članice osiguravaju da se licencije iz stavka 1. traže od organizacije za kolektivno ostvarivanje prava koja zastupa državu članicu u kojoj:

| (a) | su djela ili fonogrami prvi put objavljeni ili, ako nisu objavljeni, gdje su prvi put emitirani, osim kinematografskih i audiovizualnih djela; |
| --- | --- |

(a)

su djela ili fonogrami prvi put objavljeni ili, ako nisu objavljeni, gdje su prvi put emitirani, osim kinematografskih i audiovizualnih djela;

| (b) | proizvođači djela imaju sjedište ili uobičajeno boravište, kada je riječ o kinematografskim i audiovizualnim djelima ili |
| --- | --- |

(b)

proizvođači djela imaju sjedište ili uobičajeno boravište, kada je riječ o kinematografskim i audiovizualnim djelima ili

| (c) | institucija kulturne baštine utvrđuje se kada se nije mogla utvrditi država članica ili treća zemlja, nakon razumnih napora, u skladu s točkama (a) i (b). |
| --- | --- |

(c)

institucija kulturne baštine utvrđuje se kada se nije mogla utvrditi država članica ili treća zemlja, nakon razumnih napora, u skladu s točkama (a) i (b).

4.   Države članice osiguravaju da se licencije iz stavka 1. traže od organizacije za kolektivno ostvarivanje prava koja zastupa državu članicu u kojoj:

| (a) | su djela ili fonogrami prvi put objavljeni ili, ako nisu objavljeni, gdje su prvi put emitirani, osim kinematografskih i audiovizualnih djela; |
| --- | --- |

(a)

su djela ili fonogrami prvi put objavljeni ili, ako nisu objavljeni, gdje su prvi put emitirani, osim kinematografskih i audiovizualnih djela;

| (b) | proizvođači djela imaju sjedište ili uobičajeno boravište, kada je riječ o kinematografskim i audiovizualnim djelima ili |
| --- | --- |

(b)

proizvođači djela imaju sjedište ili uobičajeno boravište, kada je riječ o kinematografskim i audiovizualnim djelima ili

| (c) | institucija kulturne baštine utvrđuje se kada se nije mogla utvrditi država članica ili treća zemlja, nakon razumnih napora, u skladu s točkama (a) i (b). |
| --- | --- |

(c)

institucija kulturne baštine utvrđuje se kada se nije mogla utvrditi država članica ili treća zemlja, nakon razumnih napora, u skladu s točkama (a) i (b).

5.   Stavci 1., 2. i 3. ne primjenjuju se na djela ili druge sadržaje državljana trećih zemalja osim ako se primjenjuje stavak 4. točke (a) i (b).

5.   Stavci 1., 2. i 3. ne primjenjuju se na djela ili druge sadržaje državljana trećih zemalja osim ako se primjenjuje stavak 4. točke (a) i (b).

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8.

Članak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Članak 8.
  Prekogranične uporabe

  1.   Institucije kulturne baštine mogu upotrebljavati djela ili druge sadržaje obuhvaćene
  licencijom dodijeljenom u skladu s
  člankom 7. u skladu s
  uvjetima licencije
  u svim državama članicama.


  2.   Države članice osiguravaju da su informacije kojima se omogućuje utvrđivanje djela ili drugih sadržaja obuhvaćenih
  licencijom dodijeljenom u skladu s
  člankom 7. i informacije o mogućnosti nositelja prava da podnesu prigovor iz članka 7. stavka 1. točke (c)
  javno su
  dostupne na jedinstvenom internetskom portalu najmanje šest mjeseci prije digitalizacije, distribucije, priopćavanja javnosti ili stavljanja na raspolaganje djela ili drugih sadržaja u državi članici koja nije ona u kojoj je licencija odobrena, te za cijelo vrijeme valjanosti licencije.


  3.   Portal iz stavka 2. uspostavlja i njime upravlja Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo u skladu s Uredbom (
  EZ
  ) br. 386/2012. | | Članak 8.
  Prekogranične uporabe

  1.   Institucije kulturne baštine mogu upotrebljavati
  nedostupna
  djela ili druge sadržaje obuhvaćene člankom 7. u skladu s
  tim člankom
  u svim državama članicama.


  2.   Države članice osiguravaju da su informacije kojima se omogućuje utvrđivanje djela ili drugih sadržaja obuhvaćenih člankom 7. i informacije o mogućnosti nositelja prava da podnesu prigovor iz članka 7. stavka 1. točke (c)
  i članka 7. stavka 1.a točke (b) trajno, lako i učinkovito
  dostupne na
  javnom
  jedinstvenom internetskom portalu najmanje šest mjeseci prije digitalizacije, distribucije, priopćavanja javnosti ili stavljanja na raspolaganje djela ili drugih sadržaja u državi članici koja nije ona u kojoj je licencija odobrena,
  ili u slučajevima obuhvaćenim člankom 7. stavkom 1.a u kojoj je uspostavljena institucija kulturne baštine
  te za cijelo vrijeme valjanosti licencije.


  3.   Portal iz stavka 2. uspostavlja i njime upravlja Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo u skladu s Uredbom (
  EU
  ) br. 386/2012. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 8.

Prekogranične uporabe

1.   Institucije kulturne baštine mogu upotrebljavati djela ili druge sadržaje obuhvaćene
  licencijom dodijeljenom u skladu s
  člankom 7. u skladu s
  uvjetima licencije
  u svim državama članicama.

2.   Države članice osiguravaju da su informacije kojima se omogućuje utvrđivanje djela ili drugih sadržaja obuhvaćenih
  licencijom dodijeljenom u skladu s
  člankom 7. i informacije o mogućnosti nositelja prava da podnesu prigovor iz članka 7. stavka 1. točke (c)
  javno su
  dostupne na jedinstvenom internetskom portalu najmanje šest mjeseci prije digitalizacije, distribucije, priopćavanja javnosti ili stavljanja na raspolaganje djela ili drugih sadržaja u državi članici koja nije ona u kojoj je licencija odobrena, te za cijelo vrijeme valjanosti licencije.

3.   Portal iz stavka 2. uspostavlja i njime upravlja Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo u skladu s Uredbom (
  EZ
  ) br. 386/2012.

Članak 8.

Prekogranične uporabe

1.   Institucije kulturne baštine mogu upotrebljavati
  nedostupna
  djela ili druge sadržaje obuhvaćene člankom 7. u skladu s
  tim člankom
  u svim državama članicama.

2.   Države članice osiguravaju da su informacije kojima se omogućuje utvrđivanje djela ili drugih sadržaja obuhvaćenih člankom 7. i informacije o mogućnosti nositelja prava da podnesu prigovor iz članka 7. stavka 1. točke (c)
  i članka 7. stavka 1.a točke (b) trajno, lako i učinkovito
  dostupne na
  javnom
  jedinstvenom internetskom portalu najmanje šest mjeseci prije digitalizacije, distribucije, priopćavanja javnosti ili stavljanja na raspolaganje djela ili drugih sadržaja u državi članici koja nije ona u kojoj je licencija odobrena,
  ili u slučajevima obuhvaćenim člankom 7. stavkom 1.a u kojoj je uspostavljena institucija kulturne baštine
  te za cijelo vrijeme valjanosti licencije.

3.   Portal iz stavka 2. uspostavlja i njime upravlja Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo u skladu s Uredbom (
  EU
  ) br. 386/2012.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Države članice osiguravaju redoviti dijalog među reprezentativnim organizacijama korisnika i nositelja prava i svim drugim relevantnim organizacijama dionika u cilju poticanja relevantnosti i upotrebljivosti mehanizama licenciranja iz članka 7. stavka 1. za svaki pojedini sektor, osiguravanja učinkovitosti zaštitnih mjera za nositelje prava iz ovog poglavlja, posebno u pogledu mjera obavješćivanja i, prema potrebi, pomaganja u uspostavi zahtjeva iz članka 7. stavka 2. drugog podstavka. | | Države članice osiguravaju redoviti dijalog među reprezentativnim organizacijama korisnika i nositelja prava i svim drugim relevantnim organizacijama dionika u cilju poticanja relevantnosti i upotrebljivosti mehanizama licenciranja iz članka 7. stavka 1.
  i iznimke iz članka 7. stavka 1.a
  za svaki pojedini sektor, osiguravanja učinkovitosti zaštitnih mjera za nositelje prava iz ovog poglavlja, posebno u pogledu mjera obavješćivanja i, prema potrebi, pomaganja u uspostavi zahtjeva iz članka 7. stavka 2. drugog podstavka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju redoviti dijalog među reprezentativnim organizacijama korisnika i nositelja prava i svim drugim relevantnim organizacijama dionika u cilju poticanja relevantnosti i upotrebljivosti mehanizama licenciranja iz članka 7. stavka 1. za svaki pojedini sektor, osiguravanja učinkovitosti zaštitnih mjera za nositelje prava iz ovog poglavlja, posebno u pogledu mjera obavješćivanja i, prema potrebi, pomaganja u uspostavi zahtjeva iz članka 7. stavka 2. drugog podstavka.

Države članice osiguravaju redoviti dijalog među reprezentativnim organizacijama korisnika i nositelja prava i svim drugim relevantnim organizacijama dionika u cilju poticanja relevantnosti i upotrebljivosti mehanizama licenciranja iz članka 7. stavka 1.
  i iznimke iz članka 7. stavka 1.a
  za svaki pojedini sektor, osiguravanja učinkovitosti zaštitnih mjera za nositelje prava iz ovog poglavlja, posebno u pogledu mjera obavješćivanja i, prema potrebi, pomaganja u uspostavi zahtjeva iz članka 7. stavka 2. drugog podstavka.

i iznimke iz članka 7. stavka 1.a

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10.

Članak 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Članak 10.
  Mehanizam za pregovaranje
  Države članice osiguravaju da se stranke koje se suočavaju s poteškoćama u pogledu licenciranja prava kada žele sklopiti ugovor u svrhu stavljanja na raspolaganje audiovizualnih djela na platformama za video na zahtjev mogu osloniti na pomoć nepristranog tijela s relevantnim iskustvom.
  To
  tijelo pruža pomoć u pregovorima i pomaže u postizanju dogovora.
  Države članice najkasnije [datum naveden u članku 21. stavku 1.]
  obavješćuju
  Komisiju o tijelu
  iz stavka
  1. | | Članak 10.
  Mehanizam za pregovaranje
  Države članice osiguravaju da se stranke koje se suočavaju s poteškoćama u pogledu licenciranja prava kada žele sklopiti ugovor u svrhu stavljanja na raspolaganje audiovizualnih djela na platformama za video na zahtjev mogu osloniti na pomoć nepristranog tijela s relevantnim iskustvom.
  Nepristrano
  tijelo
  koje je uspostavila ili imenovala država članica u svrhu ovog članka
  pruža pomoć
  strankama
  u pregovorima i pomaže
  im
  u postizanju dogovora.
  Države članice najkasnije [datum naveden u članku 21. stavku 1.]
  informiraju
  Komisiju o tijelu
  koje uspostavljaju ili imenuju u skladu sa stavkom
   1.


  Kako bi pospješile dostupnost audiovizualnih djela na platformama za video na zahtjev, države članice potiču dijalog između reprezentativnih organizacija autora, producenata, platforma za video na zahtjev i drugih relevantnih dionika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 10.

Mehanizam za pregovaranje

Države članice osiguravaju da se stranke koje se suočavaju s poteškoćama u pogledu licenciranja prava kada žele sklopiti ugovor u svrhu stavljanja na raspolaganje audiovizualnih djela na platformama za video na zahtjev mogu osloniti na pomoć nepristranog tijela s relevantnim iskustvom.
  To
  tijelo pruža pomoć u pregovorima i pomaže u postizanju dogovora.

Države članice najkasnije [datum naveden u članku 21. stavku 1.]
  obavješćuju
  Komisiju o tijelu
  iz stavka
  1.

Članak 10.

Mehanizam za pregovaranje

Države članice osiguravaju da se stranke koje se suočavaju s poteškoćama u pogledu licenciranja prava kada žele sklopiti ugovor u svrhu stavljanja na raspolaganje audiovizualnih djela na platformama za video na zahtjev mogu osloniti na pomoć nepristranog tijela s relevantnim iskustvom.
  Nepristrano
  tijelo
  koje je uspostavila ili imenovala država članica u svrhu ovog članka
  pruža pomoć
  strankama
  u pregovorima i pomaže
  im
  u postizanju dogovora.

Države članice najkasnije [datum naveden u članku 21. stavku 1.]
  informiraju
  Komisiju o tijelu
  koje uspostavljaju ili imenuju u skladu sa stavkom
   1.

Kako bi pospješile dostupnost audiovizualnih djela na platformama za video na zahtjev, države članice potiču dijalog između reprezentativnih organizacija autora, producenata, platforma za video na zahtjev i drugih relevantnih dionika.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Naslov III. – poglavlje 2.a (novo) – Članak 10.a (novi)

Naslov III. – poglavlje 2.a (novo) – Članak 10.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | POGLAVLJE 2.a




  Pristup publikacijama Unije




  Članak 10.a


  Pravni depozit Unije




  1.
     
  Sve elektroničke publikacije koje se bave pitanjima povezanima s Unijom, kao što su pravo Unije, povijest i integracija Unije, strategije Unije, demokracija u Uniji, institucionalna i parlamentarna pitanja i politika Unije, a koje se stavljaju na raspolaganje javnosti u Uniji podliježu pravnom depozitu Unije.






  2.
     
  Knjižnica Europskog parlamenta ima pravo na besplatnu dostavu jednog primjerka svake publikacije iz stavka 1.






  3.
     
  Obveza iz stavka 1. odnosi se na izdavače, tiskare i uvoznike publikacija za djela koja objavljuju i tiskaju u Uniji, odnosno u nju uvoze.






  4.
     
  Od dana dostave knjižnici Europskog parlamenta publikacije iz stavka 1. postaju dio njezine stalne zbirke. Stavljaju se na raspolaganje korisnicima u prostorijama knjižnice Europskog parlamenta isključivo u svrhu istraživanja ili izrade studija akreditiranih istraživača, pod nadzorom knjižnice Europskog parlamenta.






  5.
     
  Komisija donosi akte kako bi se specificirali uvjeti u vezi s dostavom publikacija iz stavka 1. knjižnici Europskog parlamenta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

POGLAVLJE 2.a

POGLAVLJE 2.a

Pristup publikacijama Unije

Pristup publikacijama Unije

Članak 10.a

Pravni depozit Unije

1.
     
  Sve elektroničke publikacije koje se bave pitanjima povezanima s Unijom, kao što su pravo Unije, povijest i integracija Unije, strategije Unije, demokracija u Uniji, institucionalna i parlamentarna pitanja i politika Unije, a koje se stavljaju na raspolaganje javnosti u Uniji podliježu pravnom depozitu Unije.

2.
     
  Knjižnica Europskog parlamenta ima pravo na besplatnu dostavu jednog primjerka svake publikacije iz stavka 1.

3.
     
  Obveza iz stavka 1. odnosi se na izdavače, tiskare i uvoznike publikacija za djela koja objavljuju i tiskaju u Uniji, odnosno u nju uvoze.

4.
     
  Od dana dostave knjižnici Europskog parlamenta publikacije iz stavka 1. postaju dio njezine stalne zbirke. Stavljaju se na raspolaganje korisnicima u prostorijama knjižnice Europskog parlamenta isključivo u svrhu istraživanja ili izrade studija akreditiranih istraživača, pod nadzorom knjižnice Europskog parlamenta.

5.
     
  Komisija donosi akte kako bi se specificirali uvjeti u vezi s dostavom publikacija iz stavka 1. knjižnici Europskog parlamenta.

Amandmani 151, 152, 153, 154 i 155

Amandmani 151, 152, 153, 154 i 155

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11.

Članak 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Članak 11.
  Zaštita informativnih publikacija u pogledu digitalnih uporaba

  1.   Države članice osiguravaju izdavačima informativnih publikacija prava iz članka 2. i članka 3. stavka 2. Direktive 2001/29/EZ za digitalnu uporabu njihovih informativnih publikacija.


  2.   Pravima iz stavka 1. ne mijenjaju se prava autora i ostalih nositelja prava predviđena u zakonodavstvu Unije i ona ni na koji način ne utječu na ta prava, u pogledu djela i drugih sadržaja uključenih u informativnu publikaciju. Na ta se prava nije moguće pozvati protiv tih autora i ostalih nositelja prava, a posebno ih tim pravima nije moguće lišiti prava na iskorištavanje svojih djela i drugih sadržaja neovisno o informativnim publikacijama u koja su ona uključena.


  3.   Članci 5. do 8. Direktive 2001/29/EZ i Direktive 2012/28/EU primjenjuju se mutatis mutandis u pogledu prava iz stavka 1.


  4.   Prava iz stavka 1. prestaju važiti
  20
  godina nakon objave informativne publikacije. Taj se rok izračunava od prvog dana siječnja godine nakon datuma objave. | | Članak 11.
  Zaštita informativnih publikacija u pogledu digitalnih uporaba

  1.   Države članice osiguravaju izdavačima informativnih publikacija prava iz članka 2. i članka 3. stavka 2. Direktive 2001/29/EZ kako bi izdavači mogli primiti pravednu i razmjernu naknadu za digitalnu uporabu njihovih informativnih publikacija od strane pružatelja usluga informacijskog društva.




  1.a
     
  Pravima iz stavka 1. ne sprečavaju se pojedinačni korisnici da se privatno i nekomercijalno te na zakonit način koriste informativnim publikacijama.




  2.   Pravima iz stavka 1. ne mijenjaju se prava autora i ostalih nositelja prava predviđena u zakonodavstvu Unije i ona ni na koji način ne utječu na ta prava, u pogledu djela i drugih sadržaja uključenih u informativnu publikaciju. Na ta se prava nije moguće pozvati protiv tih autora i ostalih nositelja prava, a posebno ih tim pravima nije moguće lišiti prava na iskorištavanje svojih djela i drugih sadržaja neovisno o informativnim publikacijama u koja su ona uključena.




  2.a
     
  Prava iz stavka 1. ne primjenjuju se na jednostavne poveznice popraćene individualnim riječima..




  3.   Članci 5. do 8. Direktive 2001/29/EZ i Direktive 2012/28/EU primjenjuju se mutatis mutandis u pogledu prava iz stavka 1.


  4.   Prava iz stavka 1. prestaju važiti 5 godina nakon objave informativne publikacije. Taj se rok izračunava od prvog dana siječnja godine nakon datuma objave. Pravo iz stavka 1. ne primjenjuje se retroaktivno.




  4.a
     
  Države članice osiguravaju da autori dobivaju odgovarajući udio dodatnih prihoda koji izdavači informativnih publikacija primaju za korištenje informativne publikacije od strane pružatelja usluga informacijskog društva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.

Zaštita informativnih publikacija u pogledu digitalnih uporaba

1.   Države članice osiguravaju izdavačima informativnih publikacija prava iz članka 2. i članka 3. stavka 2. Direktive 2001/29/EZ za digitalnu uporabu njihovih informativnih publikacija.

2.   Pravima iz stavka 1. ne mijenjaju se prava autora i ostalih nositelja prava predviđena u zakonodavstvu Unije i ona ni na koji način ne utječu na ta prava, u pogledu djela i drugih sadržaja uključenih u informativnu publikaciju. Na ta se prava nije moguće pozvati protiv tih autora i ostalih nositelja prava, a posebno ih tim pravima nije moguće lišiti prava na iskorištavanje svojih djela i drugih sadržaja neovisno o informativnim publikacijama u koja su ona uključena.

3.   Članci 5. do 8. Direktive 2001/29/EZ i Direktive 2012/28/EU primjenjuju se mutatis mutandis u pogledu prava iz stavka 1.

4.   Prava iz stavka 1. prestaju važiti
  20
  godina nakon objave informativne publikacije. Taj se rok izračunava od prvog dana siječnja godine nakon datuma objave.

Članak 11.

Zaštita informativnih publikacija u pogledu digitalnih uporaba

1.   Države članice osiguravaju izdavačima informativnih publikacija prava iz članka 2. i članka 3. stavka 2. Direktive 2001/29/EZ kako bi izdavači mogli primiti pravednu i razmjernu naknadu za digitalnu uporabu njihovih informativnih publikacija od strane pružatelja usluga informacijskog društva.

1.a
     
  Pravima iz stavka 1. ne sprečavaju se pojedinačni korisnici da se privatno i nekomercijalno te na zakonit način koriste informativnim publikacijama.

2.   Pravima iz stavka 1. ne mijenjaju se prava autora i ostalih nositelja prava predviđena u zakonodavstvu Unije i ona ni na koji način ne utječu na ta prava, u pogledu djela i drugih sadržaja uključenih u informativnu publikaciju. Na ta se prava nije moguće pozvati protiv tih autora i ostalih nositelja prava, a posebno ih tim pravima nije moguće lišiti prava na iskorištavanje svojih djela i drugih sadržaja neovisno o informativnim publikacijama u koja su ona uključena.

2.a
     
  Prava iz stavka 1. ne primjenjuju se na jednostavne poveznice popraćene individualnim riječima..

3.   Članci 5. do 8. Direktive 2001/29/EZ i Direktive 2012/28/EU primjenjuju se mutatis mutandis u pogledu prava iz stavka 1.

4.   Prava iz stavka 1. prestaju važiti 5 godina nakon objave informativne publikacije. Taj se rok izračunava od prvog dana siječnja godine nakon datuma objave. Pravo iz stavka 1. ne primjenjuje se retroaktivno.

4.a
     
  Države članice osiguravaju da autori dobivaju odgovarajući udio dodatnih prihoda koji izdavači informativnih publikacija primaju za korištenje informativne publikacije od strane pružatelja usluga informacijskog društva.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12.

Članak 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Članak 12.
  Potraživanje pravične naknade
  Države članice mogu predvidjeti da su u slučaju kada autor prenese ili licencira pravo izdavaču takav prijenos ili licencija dovoljna pravna osnova da izdavač može tražiti udio u naknadi za korištenje djela na temelju iznimke ili ograničenja prenesenog ili licenciranog prava. | | Članak 12.
  Potraživanje pravične naknade
  Države članice
  s pomoću sustava za podjelu naknada između autora i izdavača za iznimke i ograničenja
  mogu predvidjeti da su u slučaju kada autor prenese ili licencira pravo izdavaču takav prijenos ili licencija dovoljna pravna osnova da izdavač može tražiti udio u naknadi za korištenje djela na temelju iznimke ili ograničenja prenesenog ili licenciranog prava,
  pod uvjetom da je jednakovrijedan sustav za podjelu naknada bio u funkciji u toj državi članici prije 12. studenog 2015.
  .


  Prvim stavkom ne dovode se u pitanje ugovori u državama članicama o pravima javnog posuđivanja, o upravljanju pravima koja se ne temelje na izuzećima ili ograničenjima autorskog prava, kao što su prošireni programi kolektivnog licenciranja, ili o pravima na naknadu na temelju nacionalnog prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 12.

Potraživanje pravične naknade

Države članice mogu predvidjeti da su u slučaju kada autor prenese ili licencira pravo izdavaču takav prijenos ili licencija dovoljna pravna osnova da izdavač može tražiti udio u naknadi za korištenje djela na temelju iznimke ili ograničenja prenesenog ili licenciranog prava.

Članak 12.

Potraživanje pravične naknade

Države članice
  s pomoću sustava za podjelu naknada između autora i izdavača za iznimke i ograničenja
  mogu predvidjeti da su u slučaju kada autor prenese ili licencira pravo izdavaču takav prijenos ili licencija dovoljna pravna osnova da izdavač može tražiti udio u naknadi za korištenje djela na temelju iznimke ili ograničenja prenesenog ili licenciranog prava,
  pod uvjetom da je jednakovrijedan sustav za podjelu naknada bio u funkciji u toj državi članici prije 12. studenog 2015.
  .

Prvim stavkom ne dovode se u pitanje ugovori u državama članicama o pravima javnog posuđivanja, o upravljanju pravima koja se ne temelje na izuzećima ili ograničenjima autorskog prava, kao što su prošireni programi kolektivnog licenciranja, ili o pravima na naknadu na temelju nacionalnog prava.

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Glava IV - Poglavlje 1.a (novo) – članak 12.a (novi)

Glava IV - Poglavlje 1.a (novo) – članak 12.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | POGLAVLJE 1.a




  Zaštita organizatora sportskih događaja




  Članak 12.a


  Zaštita organizatora sportskih događaja



  Države članice organizatorima sportskih događaja predviđaju prava iz članka 2. i članka 3. stavka 2. Direktive 2001/29/EZ i članka 7. Direktive 2006/115/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

POGLAVLJE 1.a

POGLAVLJE 1.a

Zaštita organizatora sportskih događaja

Zaštita organizatora sportskih događaja

Članak 12.a

Zaštita organizatora sportskih događaja

Države članice organizatorima sportskih događaja predviđaju prava iz članka 2. i članka 3. stavka 2. Direktive 2001/29/EZ i članka 7. Direktive 2006/115/EZ.

Amandmani 156, 157, 158, 159, 160 i 161

Amandmani 156, 157, 158, 159, 160 i 161

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13.

Članak 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Članak 13.
  Uporaba zaštićenog sadržaja kojim se koriste
  pružatelji
  usluga
  informacijskog društva koji pohranjuju velike količine djela i drugih
  sadržaja
  koje su učitali njihovi korisnici i omogućuju im pristup



  1.   Pružatelji usluga
  informacijskog društva koji pohranjuju velike količine djela i drugih
  sadržaja
  koje su učitali njihovi korisnici i omogućuju im pristup poduzimaju
  , u suradnji s nositeljima prava, mjere kako bi osigurali funkcioniranje ugovora
  sklopljenih
  s nositeljima prava za uporabu njihovih djela ili drugih sadržaja
  ili kako bi spriječili dostupnost djela ili drugih sadržaja koje su naveli nositelji prava u suradnji s pružateljima usluga
  u okviru
  svojih
  usluga.
  Mjere kao što je uporaba učinkovitih tehnologija prepoznavanja sadržaja odgovarajuće su i razmjerne. Pružatelji usluga pružaju nositeljima prava primjerene informacije o funkcioniranju i primjeni mjera te ih, prema potrebi, na odgovarajući način obavješćuju o priznavanju i korištenju djela i drugih sadržaja.




  2.   
  Države
  članice osiguravaju da pružatelji usluga iz stavka 1. uspostave žalbene mehanizme i mehanizme pravne zaštite koji su dostupni korisnicima u slučaju sporova u pogledu primjene mjera iz stavka 1.


  3.   Države članice olakšavaju, prema potrebi, s pomoću dijaloga s dionicima suradnju između pružatelja usluga
  informacijskog društva
  i nositelja prava u cilju definiranja najbolje prakse,
  kao što su odgovarajuće i razmjerne tehnologije prepoznavanja sadržaja
  , uzimajući u obzir, među ostalim, prirodu usluga, dostupnost tehnologija i njihovu djelotvornost u svjetlu tehnoloških promjena. | | Članak 13.


  Uporaba zaštićenog sadržaja kojim se koriste pružatelji usluga razmjene internetskog sadržaja koji pohranjuju velike količine djela i drugih sadržaja koje su učitali njihovi korisnici i omogućuju im


  1.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 3. stavke 1. i 2. Direktive 2001/29/EZ, pružatelji usluga razmjene internetskog sadržaja obavještavaju javnost. Stoga sklapaju pravedne i odgovarajuće ugovore o licenciranju s nositeljima prava.




  2.   Ugovorima o licenciranju sklopljenima između pružatelja usluga razmjene internetskog sadržaja i nositelja prava obavještavanja iz stavka 1. obuhvaćena je odgovornost za djela koja učitavaju korisnici tih usluga razmjene internetskog sadržaja u skladu s uvjetima utvrđenima u ugovoru o licenciranju, pod uvjetom da ti korisnici ne djeluju u komercijalne svrhe.




  2 a.
     
  Države članice jamče da, u slučaju da nositelji prava ne žele sklopiti sporazume o licenciranju, pružatelji usluga razmjene internetskog sadržaja i nositelji prava surađuju u dobroj vjeri kako bi osigurali da u okviru njihovih usluga nisu dostupni neovlašteni zaštićeni radovi ili drugi sadržaji. Suradnja između pružatelja usluga internetskog sadržaja i nositelja prava ne dovodi do sprečavanja dostupnosti djela kojima se ne krše autorska prava ili drugog zaštićenog sadržaja, uključujući djela obuhvaćena iznimkom ili ograničenjem u pogledu autorskog prava.






  2 b.
     
  Države članice jamče da pružatelji usluga razmjene internetskog sadržaja iz stavka 1. uspostave učinkovite i brze žalbene mehanizme i mehanizme pravne zaštite koji će biti dostupni korisnicima u slučaju da suradnja iz stavka 2.a dovede do neopravdanog uklanjanja njihova sadržaja. Sve žalbe podnesene u okviru takvih mehanizama obrađuju se bez nepotrebnog odgađanja te podliježu ljudskoj reviziji. Nositelji prava razumno opravdavaju svoje odluke kako bi se izbjeglo proizvoljno odbijanje žalbi. Štoviše, u skladu s Direktivom 95/46/EZ, Direktivom 2002/58/EZ i Općom uredbom o zaštiti podataka suradnja ne smije dovesti do identifikacije pojedinačnih korisnika ni obrađivanja njihovih osobnih podataka. Države članice također jamče da korisnici imaju pristup neovisnom tijelu za rješavanje sporova, kao i sudu ili drugoj mjerodavnoj sudskoj ustanovi kako bi se ostvarila upotreba iznimke ili ograničenja u pogledu zaštite autorskog prava. |
| | | 3.   
  Od [datum stupanja na snagu ove Direktive], Komisija i države članice organiziraju dijaloge između dionika radi usklađivanja i definiranja najboljih praksi te izdaju smjernice o osiguravanju funkcioniranja sporazuma o licenciranju te o suradnji između pružatelja usluga razmjene internetskog sadržaja i nositelja prava u vezi s korištenjem njihovih djela ili drugog sadržaja u smislu ove Direktive. Pri definiranju najboljih praksi posebno se uzimaju u obzir temeljna prava, uporaba izuzeća i ograničenja te se osigurava da teret za mala i srednja poduzeća ostane primjeren i da se izbjegne automatsko blokiranje sadržaja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 13.

Uporaba zaštićenog sadržaja kojim se koriste
  pružatelji
  usluga
  informacijskog društva koji pohranjuju velike količine djela i drugih
  sadržaja
  koje su učitali njihovi korisnici i omogućuju im pristup

1.   Pružatelji usluga
  informacijskog društva koji pohranjuju velike količine djela i drugih
  sadržaja
  koje su učitali njihovi korisnici i omogućuju im pristup poduzimaju
  , u suradnji s nositeljima prava, mjere kako bi osigurali funkcioniranje ugovora
  sklopljenih
  s nositeljima prava za uporabu njihovih djela ili drugih sadržaja
  ili kako bi spriječili dostupnost djela ili drugih sadržaja koje su naveli nositelji prava u suradnji s pružateljima usluga
  u okviru
  svojih
  usluga.
  Mjere kao što je uporaba učinkovitih tehnologija prepoznavanja sadržaja odgovarajuće su i razmjerne. Pružatelji usluga pružaju nositeljima prava primjerene informacije o funkcioniranju i primjeni mjera te ih, prema potrebi, na odgovarajući način obavješćuju o priznavanju i korištenju djela i drugih sadržaja.

2.   
  Države
  članice osiguravaju da pružatelji usluga iz stavka 1. uspostave žalbene mehanizme i mehanizme pravne zaštite koji su dostupni korisnicima u slučaju sporova u pogledu primjene mjera iz stavka 1.

3.   Države članice olakšavaju, prema potrebi, s pomoću dijaloga s dionicima suradnju između pružatelja usluga
  informacijskog društva
  i nositelja prava u cilju definiranja najbolje prakse,
  kao što su odgovarajuće i razmjerne tehnologije prepoznavanja sadržaja
  , uzimajući u obzir, među ostalim, prirodu usluga, dostupnost tehnologija i njihovu djelotvornost u svjetlu tehnoloških promjena.

Članak 13.

Uporaba zaštićenog sadržaja kojim se koriste pružatelji usluga razmjene internetskog sadržaja koji pohranjuju velike količine djela i drugih sadržaja koje su učitali njihovi korisnici i omogućuju im

1.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 3. stavke 1. i 2. Direktive 2001/29/EZ, pružatelji usluga razmjene internetskog sadržaja obavještavaju javnost. Stoga sklapaju pravedne i odgovarajuće ugovore o licenciranju s nositeljima prava.

2.   Ugovorima o licenciranju sklopljenima između pružatelja usluga razmjene internetskog sadržaja i nositelja prava obavještavanja iz stavka 1. obuhvaćena je odgovornost za djela koja učitavaju korisnici tih usluga razmjene internetskog sadržaja u skladu s uvjetima utvrđenima u ugovoru o licenciranju, pod uvjetom da ti korisnici ne djeluju u komercijalne svrhe.

2 a.
     
  Države članice jamče da, u slučaju da nositelji prava ne žele sklopiti sporazume o licenciranju, pružatelji usluga razmjene internetskog sadržaja i nositelji prava surađuju u dobroj vjeri kako bi osigurali da u okviru njihovih usluga nisu dostupni neovlašteni zaštićeni radovi ili drugi sadržaji. Suradnja između pružatelja usluga internetskog sadržaja i nositelja prava ne dovodi do sprečavanja dostupnosti djela kojima se ne krše autorska prava ili drugog zaštićenog sadržaja, uključujući djela obuhvaćena iznimkom ili ograničenjem u pogledu autorskog prava.

2 b.
     
  Države članice jamče da pružatelji usluga razmjene internetskog sadržaja iz stavka 1. uspostave učinkovite i brze žalbene mehanizme i mehanizme pravne zaštite koji će biti dostupni korisnicima u slučaju da suradnja iz stavka 2.a dovede do neopravdanog uklanjanja njihova sadržaja. Sve žalbe podnesene u okviru takvih mehanizama obrađuju se bez nepotrebnog odgađanja te podliježu ljudskoj reviziji. Nositelji prava razumno opravdavaju svoje odluke kako bi se izbjeglo proizvoljno odbijanje žalbi. Štoviše, u skladu s Direktivom 95/46/EZ, Direktivom 2002/58/EZ i Općom uredbom o zaštiti podataka suradnja ne smije dovesti do identifikacije pojedinačnih korisnika ni obrađivanja njihovih osobnih podataka. Države članice također jamče da korisnici imaju pristup neovisnom tijelu za rješavanje sporova, kao i sudu ili drugoj mjerodavnoj sudskoj ustanovi kako bi se ostvarila upotreba iznimke ili ograničenja u pogledu zaštite autorskog prava.

3.   
  Od [datum stupanja na snagu ove Direktive], Komisija i države članice organiziraju dijaloge između dionika radi usklađivanja i definiranja najboljih praksi te izdaju smjernice o osiguravanju funkcioniranja sporazuma o licenciranju te o suradnji između pružatelja usluga razmjene internetskog sadržaja i nositelja prava u vezi s korištenjem njihovih djela ili drugog sadržaja u smislu ove Direktive. Pri definiranju najboljih praksi posebno se uzimaju u obzir temeljna prava, uporaba izuzeća i ograničenja te se osigurava da teret za mala i srednja poduzeća ostane primjeren i da se izbjegne automatsko blokiranje sadržaja.

Amandmani 78 i 252

Amandmani 78 i 252

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13.a (novi)

Članak 13.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | Članak 13.a


  Države članice predviđaju da sporovi između pravnih nasljednika i pružatelja usluga informacijskog društva u vezi s primjenom članka 13. stavka 1. mogu biti podložni alternativnom sustavu za rješavanje sporova.



  Države članice uspostavljaju ili imenuju nepristrano tijelo s potrebnim stručnim znanjem u cilju pružanja pomoći strankama kako bi riješile sporove u okviru tog sustava.




  Države članice najkasnije [datum naveden u članku 21. stavku 1.] informiraju Komisiju o uspostavljanju tog tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 13.a

Države članice predviđaju da sporovi između pravnih nasljednika i pružatelja usluga informacijskog društva u vezi s primjenom članka 13. stavka 1. mogu biti podložni alternativnom sustavu za rješavanje sporova.

Države članice uspostavljaju ili imenuju nepristrano tijelo s potrebnim stručnim znanjem u cilju pružanja pomoći strankama kako bi riješile sporove u okviru tog sustava.

Države članice najkasnije [datum naveden u članku 21. stavku 1.] informiraju Komisiju o uspostavljanju tog tijela.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13.b (novi)

Članak 13.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | Članak 13.b


  Korištenje zaštićenog sadržaja u uslugama informacijskog društva koje se koriste automatskim upućivanjem na sliku



  Države članice osiguravaju da pružatelji usluga informacijskog društva koji automatski reproduciraju ili se pozivaju na znatnu količinu vizualnih djela zaštićenih autorskim pravom te ih stavljaju na raspolaganje javnosti u svrhu indeksiranja i upućivanja sklope pravedne i uravnotežene ugovore sa svakim nositeljem prava koji to želi kako bi mu se osigurala pravična naknada. Takvim naknadama može upravljati organizacija dotičnih nositelja prava za kolektivno ostvarivanje prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 13.b

Korištenje zaštićenog sadržaja u uslugama informacijskog društva koje se koriste automatskim upućivanjem na sliku

Države članice osiguravaju da pružatelji usluga informacijskog društva koji automatski reproduciraju ili se pozivaju na znatnu količinu vizualnih djela zaštićenih autorskim pravom te ih stavljaju na raspolaganje javnosti u svrhu indeksiranja i upućivanja sklope pravedne i uravnotežene ugovore sa svakim nositeljem prava koji to želi kako bi mu se osigurala pravična naknada. Takvim naknadama može upravljati organizacija dotičnih nositelja prava za kolektivno ostvarivanje prava.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Poglavlje 3. – članak -14. (novi)

Poglavlje 3. – članak -14. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | Članak -14.


  Načelo pravične i odgovarajuće naknade




  1.
     
  Države članice osiguravaju da autori i izvođači dobivaju pravičnu i odgovarajuću naknadu za iskorištavanje njihovih djela i drugih sadržaja, uključujući za njihovo iskorištavanje na internetu. To se može postići u svakom sektoru kombinacijom ugovora, uključujući ugovore o kolektivnom pregovaranju, i zakonskih mehanizama naknada.






  2.
     
  Stavak 1. ne primjenjuje se ako autor ili izvođač svim korisnicima dodijeli slobodno uživanje neisključivog prava.





  3.   Države članice uzimaju u obzir posebnosti svakog sektora pri poticanju razmjerne naknade za prava odobrena od strane autora i izvođača.




  4.   
  U ugovorima se navodi naknada koja se primjenjuje za svaki način iskorištavanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak -14.

Načelo pravične i odgovarajuće naknade

1.
     
  Države članice osiguravaju da autori i izvođači dobivaju pravičnu i odgovarajuću naknadu za iskorištavanje njihovih djela i drugih sadržaja, uključujući za njihovo iskorištavanje na internetu. To se može postići u svakom sektoru kombinacijom ugovora, uključujući ugovore o kolektivnom pregovaranju, i zakonskih mehanizama naknada.

2.
     
  Stavak 1. ne primjenjuje se ako autor ili izvođač svim korisnicima dodijeli slobodno uživanje neisključivog prava.

3.   Države članice uzimaju u obzir posebnosti svakog sektora pri poticanju razmjerne naknade za prava odobrena od strane autora i izvođača.

4.   
  U ugovorima se navodi naknada koja se primjenjuje za svaki način iskorištavanja.

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14.

Članak 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Članak 14.
  Obveza transparentnosti

  1.   Države članice osiguravaju da autori i izvođači redovito, i uzimajući u obzir posebnosti svakog sektora, dobivaju pravodobne,
  primjerene
  i
  dovoljne
  informacije o iskorištavanju njihovih djela i izvedbi od onih kojima su licencirali ili na koje su prenijeli svoja prava, posebno u pogledu načina iskorištavanja, ostvarenih prihoda i naknade koju trebaju primiti.


  2.   Obveza iz stavka 1. razmjerna je i učinkovita i njome se osigurava
  primjerena
  razina transparentnosti u svakom sektoru. Međutim, u slučajevima u kojima bi administrativno opterećenje zbog obveze bilo nerazmjerno u odnosu na prihode ostvarene iskorištavanjem djela ili izvedbe, države članice mogu prilagoditi obvezu iz stavka 1. pod uvjetom da se obveza i dalje primjenjuje i da se njome osigurava
  odgovarajuća
  razina transparentnosti.




  3.
     
  Države članice mogu odlučiti da se obveza iz stavka 1. ne primjenjuje kada doprinos autora ili izvođača nije znatan u odnosu na ukupno djelo ili izvedbu.




  4.   Stavak 1. ne primjenjuje se na subjekte koji podliježu obvezama transparentnosti utvrđenima Direktivom 2014/26/EU. | | Članak 14.
  Obveza transparentnosti

  1.   Države članice osiguravaju da autori i izvođači redovito,
  a najmanje jednom godišnje
  , i uzimajući u obzir posebnosti svakog sektora
  i relativnu važnost svakog pojedinačnog doprinosa
  , dobivaju pravodobne,
  točne, relevantne
  i
  sveobuhvatne
  informacije o iskorištavanju njihovih djela i izvedbi od onih kojima su licencirali ili na koje su prenijeli svoja prava, posebno u pogledu načina iskorištavanja, ostvarenih
  izravnih i neizravnih
  prihoda i naknade koju trebaju primiti.




  1.a
     
  Države članice osiguravaju da kada stjecatelj licencije ili primatelj prava autorskih i izvođačkih prava ta prava naknadno licencira drugoj stranki, ta stranka dijeli sve informacije iz stavka 1. sa stjecateljem licencije ili primateljem prava.




  Glavni stjecatelj licencije ili primatelj prava prosljeđuje sve informacije iz prvog podstavka autoru ili umjetniku. Te se informacije ne mijenjaju, osim u slučaju poslovno osjetljivih informacija kako su utvrđene pravom Unije ili nacionalnim pravom koje, ne dovodeći u pitanje članke 15. i 16.a, mogu biti podložne ugovoru o povjerljivosti, u svrhu očuvanja poštenog tržišnog natjecanja. Ako glavni stjecatelj licence ili primatelj prava pravodobno ne dostavi informacije navedene u tom podstavku, autor ili izvođač imaju pravo zahtijevati te informacije izravno od stjecatelja podlicencije.




  2.   Obveza iz stavka 1. razmjerna je i učinkovita i njome se osigurava
  visoka
  razina transparentnosti u svakom sektoru. Međutim, u slučajevima u kojima bi administrativno opterećenje zbog obveze bilo nerazmjerno u odnosu na prihode ostvarene iskorištavanjem djela ili izvedbe, države članice mogu prilagoditi obvezu iz stavka 1. pod uvjetom da se obveza i dalje primjenjuje i da se njome osigurava
  visoka
  razina transparentnosti.


  4.   Stavak 1. ne primjenjuje se na subjekte koji podliježu obvezama transparentnosti utvrđenima Direktivom 2014/26/EU
  ili ugovorima o kolektivnom pregovaranju ako se tim obvezama ili ugovorima predviđaju zahtjevi za transparentnost usporedivi s onima iz stavka 2
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 14.

Obveza transparentnosti

1.   Države članice osiguravaju da autori i izvođači redovito, i uzimajući u obzir posebnosti svakog sektora, dobivaju pravodobne,
  primjerene
  i
  dovoljne
  informacije o iskorištavanju njihovih djela i izvedbi od onih kojima su licencirali ili na koje su prenijeli svoja prava, posebno u pogledu načina iskorištavanja, ostvarenih prihoda i naknade koju trebaju primiti.

2.   Obveza iz stavka 1. razmjerna je i učinkovita i njome se osigurava
  primjerena
  razina transparentnosti u svakom sektoru. Međutim, u slučajevima u kojima bi administrativno opterećenje zbog obveze bilo nerazmjerno u odnosu na prihode ostvarene iskorištavanjem djela ili izvedbe, države članice mogu prilagoditi obvezu iz stavka 1. pod uvjetom da se obveza i dalje primjenjuje i da se njome osigurava
  odgovarajuća
  razina transparentnosti.

3.
     
  Države članice mogu odlučiti da se obveza iz stavka 1. ne primjenjuje kada doprinos autora ili izvođača nije znatan u odnosu na ukupno djelo ili izvedbu.

4.   Stavak 1. ne primjenjuje se na subjekte koji podliježu obvezama transparentnosti utvrđenima Direktivom 2014/26/EU.

Članak 14.

Obveza transparentnosti

1.   Države članice osiguravaju da autori i izvođači redovito,
  a najmanje jednom godišnje
  , i uzimajući u obzir posebnosti svakog sektora
  i relativnu važnost svakog pojedinačnog doprinosa
  , dobivaju pravodobne,
  točne, relevantne
  i
  sveobuhvatne
  informacije o iskorištavanju njihovih djela i izvedbi od onih kojima su licencirali ili na koje su prenijeli svoja prava, posebno u pogledu načina iskorištavanja, ostvarenih
  izravnih i neizravnih
  prihoda i naknade koju trebaju primiti.

1.a
     
  Države članice osiguravaju da kada stjecatelj licencije ili primatelj prava autorskih i izvođačkih prava ta prava naknadno licencira drugoj stranki, ta stranka dijeli sve informacije iz stavka 1. sa stjecateljem licencije ili primateljem prava.

Glavni stjecatelj licencije ili primatelj prava prosljeđuje sve informacije iz prvog podstavka autoru ili umjetniku. Te se informacije ne mijenjaju, osim u slučaju poslovno osjetljivih informacija kako su utvrđene pravom Unije ili nacionalnim pravom koje, ne dovodeći u pitanje članke 15. i 16.a, mogu biti podložne ugovoru o povjerljivosti, u svrhu očuvanja poštenog tržišnog natjecanja. Ako glavni stjecatelj licence ili primatelj prava pravodobno ne dostavi informacije navedene u tom podstavku, autor ili izvođač imaju pravo zahtijevati te informacije izravno od stjecatelja podlicencije.

2.   Obveza iz stavka 1. razmjerna je i učinkovita i njome se osigurava
  visoka
  razina transparentnosti u svakom sektoru. Međutim, u slučajevima u kojima bi administrativno opterećenje zbog obveze bilo nerazmjerno u odnosu na prihode ostvarene iskorištavanjem djela ili izvedbe, države članice mogu prilagoditi obvezu iz stavka 1. pod uvjetom da se obveza i dalje primjenjuje i da se njome osigurava
  visoka
  razina transparentnosti.

4.   Stavak 1. ne primjenjuje se na subjekte koji podliježu obvezama transparentnosti utvrđenima Direktivom 2014/26/EU
  ili ugovorima o kolektivnom pregovaranju ako se tim obvezama ili ugovorima predviđaju zahtjevi za transparentnost usporedivi s onima iz stavka 2
  .

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 1.

Članak 15. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Države članice osiguravaju da autori i izvođači imaju pravo zatražiti dodatnu, odgovarajuću naknadu od stranke s kojom su sklopili ugovor za iskorištavanje prava kada je izvorno dogovorena naknada nerazmjerno niska u usporedbi s naknadnim relevantnim prihodima ili koristima ostvarenima iskorištavanjem djela ili izvedbi. | | Države članice osiguravaju,
  u nedostatku ugovora o kolektivnom pregovaranju kojima se predviđa usporediv mehanizam
  , da autori i izvođači
  ili sve reprezentativne organizacije koje ih zastupaju
  imaju pravo zatražiti dodatnu, odgovarajuću
  i pravičnu
  naknadu od stranke s kojom su sklopili ugovor za iskorištavanje prava kada je izvorno dogovorena naknada nerazmjerno niska u usporedbi s naknadnim relevantnim
  izravnim ili neizravnim
  prihodima ili koristima ostvarenima iskorištavanjem djela ili izvedbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju da autori i izvođači imaju pravo zatražiti dodatnu, odgovarajuću naknadu od stranke s kojom su sklopili ugovor za iskorištavanje prava kada je izvorno dogovorena naknada nerazmjerno niska u usporedbi s naknadnim relevantnim prihodima ili koristima ostvarenima iskorištavanjem djela ili izvedbi.

Države članice osiguravaju,
  u nedostatku ugovora o kolektivnom pregovaranju kojima se predviđa usporediv mehanizam
  , da autori i izvođači
  ili sve reprezentativne organizacije koje ih zastupaju
  imaju pravo zatražiti dodatnu, odgovarajuću
  i pravičnu
  naknadu od stranke s kojom su sklopili ugovor za iskorištavanje prava kada je izvorno dogovorena naknada nerazmjerno niska u usporedbi s naknadnim relevantnim
  izravnim ili neizravnim
  prihodima ili koristima ostvarenima iskorištavanjem djela ili izvedbi.

u nedostatku ugovora o kolektivnom pregovaranju kojima se predviđa usporediv mehanizam

ili sve reprezentativne organizacije koje ih zastupaju

i pravičnu

izravnim ili neizravnim

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 16. – stavak 1.

Članak 16. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| Države članice predviđaju da se sporovi povezani s obvezom transparentnosti iz članka 14. i mehanizmom za prilagodbu ugovora iz članka 15. mogu rješavati dobrovoljnim postupkom alternativnog rješavanja sporova. | | Države članice predviđaju da se sporovi povezani s obvezom transparentnosti iz članka 14. i mehanizmom za prilagodbu ugovora iz članka 15. mogu rješavati dobrovoljnim postupkom alternativnog rješavanja sporova.
  Države članice osiguravaju da reprezentativne organizacije autora i izvođača mogu pokrenuti takve postupke na zahtjev jednog ili više autora i izvođača. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice predviđaju da se sporovi povezani s obvezom transparentnosti iz članka 14. i mehanizmom za prilagodbu ugovora iz članka 15. mogu rješavati dobrovoljnim postupkom alternativnog rješavanja sporova.

Države članice predviđaju da se sporovi povezani s obvezom transparentnosti iz članka 14. i mehanizmom za prilagodbu ugovora iz članka 15. mogu rješavati dobrovoljnim postupkom alternativnog rješavanja sporova.
  Države članice osiguravaju da reprezentativne organizacije autora i izvođača mogu pokrenuti takve postupke na zahtjev jednog ili više autora i izvođača.

Države članice osiguravaju da reprezentativne organizacije autora i izvođača mogu pokrenuti takve postupke na zahtjev jednog ili više autora i izvođača.

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 16.a (novi)

Članak 16.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | Članak 16.a


  Pravo na opoziv




  1.
     
  Države članice osiguravaju da u slučaju kada je autor ili izvođač licencirao ili prenio isključiva prava u pogledu djela ili drugog zaštićenog sadržaja, autor ili izvođač ima pravo na opoziv ako se ne radi o iskorištavanju djela ili drugog zaštićenog sadržaja ili ako postoji trajni nedostatak redovitog izvješćivanja u skladu s člankom 14. Države članice mogu predvidjeti posebne odredbe, uzimajući u obzir posebnosti različitih sektora i djela te predviđeno razdoblje iskorištavanja, a osobito mogu predvidjeti rokove za pravo na opoziv.






  2.
     
  Pravo na opoziv predviđeno stavkom 1. može se ostvariti tek nakon razumnog vremena od sklapanja ugovora o licenciranju ili prijenosu i samo nakon pisane obavijesti kojom se utvrđuje odgovarajući rok do kojeg se treba ostvariti iskorištavanje licenciranih ili prenesenih prava. Nakon isteka tog roka autor ili izvođač mogu se, umjesto opoziva prava, odlučiti i na prekidanje isključivosti ugovora. Ako djelo ili drugi sadržaj obuhvaća doprinos skupine autora ili izvođača, ostvarivanje pojedinačnog prava na opoziv takvih autora ili izvođača uređuje se nacionalnim pravom, kojim se utvrđuju pravila o pravu na opoziv za kolektivna djela, uzimajući u obzir relativnu važnost pojedinačnih doprinosa.






  3.
     
  Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se ako je neostvarivanje prava uglavnom uzrokovano okolnostima za koje se opravdano smatra da ih autor ili izvođač mogu riješiti.






  4.
     
  Ugovorni ili drugi aranžmani koji odstupaju od prava na opoziv zakoniti su samo ako su sklopljeni dogovorom koji se temelji na ugovoru o kolektivnom pregovaranju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 16.a

Pravo na opoziv

1.
     
  Države članice osiguravaju da u slučaju kada je autor ili izvođač licencirao ili prenio isključiva prava u pogledu djela ili drugog zaštićenog sadržaja, autor ili izvođač ima pravo na opoziv ako se ne radi o iskorištavanju djela ili drugog zaštićenog sadržaja ili ako postoji trajni nedostatak redovitog izvješćivanja u skladu s člankom 14. Države članice mogu predvidjeti posebne odredbe, uzimajući u obzir posebnosti različitih sektora i djela te predviđeno razdoblje iskorištavanja, a osobito mogu predvidjeti rokove za pravo na opoziv.

2.
     
  Pravo na opoziv predviđeno stavkom 1. može se ostvariti tek nakon razumnog vremena od sklapanja ugovora o licenciranju ili prijenosu i samo nakon pisane obavijesti kojom se utvrđuje odgovarajući rok do kojeg se treba ostvariti iskorištavanje licenciranih ili prenesenih prava. Nakon isteka tog roka autor ili izvođač mogu se, umjesto opoziva prava, odlučiti i na prekidanje isključivosti ugovora. Ako djelo ili drugi sadržaj obuhvaća doprinos skupine autora ili izvođača, ostvarivanje pojedinačnog prava na opoziv takvih autora ili izvođača uređuje se nacionalnim pravom, kojim se utvrđuju pravila o pravu na opoziv za kolektivna djela, uzimajući u obzir relativnu važnost pojedinačnih doprinosa.

3.
     
  Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se ako je neostvarivanje prava uglavnom uzrokovano okolnostima za koje se opravdano smatra da ih autor ili izvođač mogu riješiti.

4.
     
  Ugovorni ili drugi aranžmani koji odstupaju od prava na opoziv zakoniti su samo ako su sklopljeni dogovorom koji se temelji na ugovoru o kolektivnom pregovaranju.

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17.a (novi)

Članak 17.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | | Članak 17.a



  Države članice mogu donijeti ili zadržati na snazi šire odredbe, koje su usporedive s postojećim iznimkama i ograničenjima predviđenima pravom Unije, za uporabe obuhvaćene iznimkama ili ograničenjima predviđenima u ovoj Direktivi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 17.a

Države članice mogu donijeti ili zadržati na snazi šire odredbe, koje su usporedive s postojećim iznimkama i ograničenjima predviđenima pravom Unije, za uporabe obuhvaćene iznimkama ili ograničenjima predviđenima u ovoj Direktivi.

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 18. – stavak 2.

Članak 18. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| 2.
     
  Odredbe članka 11. primjenjuju se i na informativne publikacije objavljene prije [datum naveden u članku 21. stavku 1]. | | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Odredbe članka 11. primjenjuju se i na informativne publikacije objavljene prije [datum naveden u članku 21. stavku 1].

Briše se.

Briše se.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0245/2018).

1

(2)  COM(2015)0626 završna verzija.

2

(3)  COM(2015)0626 završna verzija.

3

(4)  Direktiva 96/9/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 1996. o pravnoj zaštiti baza podataka (SL L 77, 27.3.1996., str. 20.).

4

(5)  Direktiva 2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2001. o usklađivanju određenih aspekata autorskog i srodnih prava u informacijskom društvu (SL L 167, 22.6.2001., str. 10.).

5

(6)  Direktiva 2006/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o pravu iznajmljivanja i pravu posudbe te o određenim autorskom pravu srodnim pravima u području intelektualnog vlasništva (SL L 376, 27.12.2006., str. 28.).

6

(7)  Direktiva 2009/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o pravnoj zaštiti računalnih programa (SL L 111, 5.5.2009., str. 16.).

7

(8)  Direktiva 2012/28/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o određenim dozvoljenim korištenjima djela siročadi (SL L 299, 27.10.2012., str. 5.).

8

(9)  Direktiva 2014/26/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o kolektivnom ostvarivanju autorskog prava i srodnih prava te izdavanju odobrenja za više državnih područja za prava na internetsko korištenje glazbenih djela na unutarnjem tržištu (SL L 84, 20.3.2014., str. 72.).

9

(10)  Direktiva 96/9/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 1996. o pravnoj zaštiti baza podataka (SL L 77, 27.3.1996., str. 20.).

10

(11)  
  Direktiva 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine („Direktiva o elektroničkoj trgovini“) (SL L 178, 17.7.2000., str. 1.);

11

Direktiva 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine („Direktiva o elektroničkoj trgovini“) (SL L 178, 17.7.2000., str. 1.);

(12)  Direktiva 2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2001. o usklađivanju određenih aspekata autorskog i srodnih prava u informacijskom društvu (SL L 167, 22.6.2001., str. 10.).

12

(13)  Direktiva 2006/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o pravu iznajmljivanja i pravu posudbe te o određenim autorskom pravu srodnim pravima u području intelektualnog vlasništva (SL L 376, 27.12.2006., str. 28.).

13

(14)  Direktiva 2009/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o pravnoj zaštiti računalnih programa (SL L 111, 5.5.2009., str. 16.).

14

(15)  Direktiva 2012/28/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o određenim dozvoljenim korištenjima djela siročadi (SL L 299, 27.10.2012., str. 5.).

15

(16)  Direktiva 2014/26/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o kolektivnom ostvarivanju autorskog prava i srodnih prava te izdavanju odobrenja za više državnih područja za prava na internetsko korištenje glazbenih djela na unutarnjem tržištu (SL L 84, 20.3.2014., str. 72.).

16

(17)  
  Direktiva 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (SL L 178, 17.7.2000., str. 1.–16.).

17

Direktiva 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (SL L 178, 17.7.2000., str. 1.–16.).

(18)  
  Direktiva (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. rujna 2015. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih propisa i pravila o uslugama informacijskog društva (SL L 241, 17.9.2015., str. 1.).

18

Direktiva (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. rujna 2015. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih propisa i pravila o uslugama informacijskog društva (SL L 241, 17.9.2015., str. 1.).

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/302 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/302

---

P8_TA(2018)0338

Kontrole gotovine koja se unosi u Uniju ili iznosi iz Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o kontrolama gotovine koja se unosi u Uniju ili iznosi iz Unije i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1889/2005 (COM(2016)0825 – C8-0001/2017 – 2016/0413(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2019/C 433/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0825), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0825),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 33. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0001/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 33. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0001/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir primjedbe na nacrt zakonodavnog akta koje su podnijeli češki Zastupnički dom i Španjolski parlament, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir primjedbe na nacrt zakonodavnog akta koje su podnijeli češki Zastupnički dom i Španjolski parlament,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2017. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 27. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 27. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0394/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0394/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 246, 28.7.2017., str. 22.

---

P8_TC1-COD(2016)0413

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o kontrolama gotovine koja se unosi u Uniju ili iznosi iz Unije i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1889/2005

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1672.)

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/304 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/304

---

P8_TA(2018)0339

Suzbijanje pranja novca sredstvima kaznenog prava ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. rujna 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o suzbijanju pranja novca sredstvima kaznenog prava (COM(2016)0826 – C8-0534/2016 – 2016/0414(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2019/C 433/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0826), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0826),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 83. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0534/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 83. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0534/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir primjedbe na nacrt zakonodavnog akta koje su podnijeli češki Zastupnički dom, češki Senat i Španjolski parlament, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir primjedbe na nacrt zakonodavnog akta koje su podnijeli češki Zastupnički dom, češki Senat i Španjolski parlament,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za pravna pitanja (A8-0405/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za pravna pitanja (A8-0405/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0414

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 12. rujna 2018. radi donošenja Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o borbi protiv pranja novca kaznenopravnim sredstvima

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2018/1673.)

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/306 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/306

---

P8_TA(2018)0347

Sporazum o suradnji između Eurojusta i Albanije *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća kojom se Eurojustu odobrava sklapanje Sporazuma o suradnji između Eurojusta i Albanije (08688/2018 – C8-0251/2018 – 2018/0807(CNS))

(Savjetovanje)

(2019/C 433/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (08688/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (08688/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0251/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0251/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0275/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0275/2018),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/307 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/307

---

P8_TA(2018)0348

Zaštita pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i slobodno kretanje takvih podataka ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (COM(2017)0008 – C8-0008/2017 – 2017/0002(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2019/C 433/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0008), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0008),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 16. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0008/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 16. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0008/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir primjedbe na nacrt zakonodavnog akta koje su podnijeli češki Zastupnički dom te Španjolski parlament i portugalska Skupština, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir primjedbe na nacrt zakonodavnog akta koje su podnijeli češki Zastupnički dom te Španjolski parlament i portugalska Skupština,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0313/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2017)0002

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1725.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVE KOMISIJE

Komisija izražava žaljenje zbog isključivanja misija navedenih u članku 42. stavku 1. i člancima 43. i 44. UEU-a iz područja primjene Uredbe i napominje da se zbog toga za takve misije neće uvesti pravila o zaštiti podataka. Komisija ističe da se odlukom Vijeća, na temelju članka 39. UEU-a, mogu utvrditi pravila o zaštiti podataka samo ako obradu osobnih podataka vrše države članice pri obavljanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene zajedničke vanjske i sigurnosne politike. Takva odluka Vijeća ne može sadržavati pravila koja se primjenjuju na aktivnosti koje provode institucije, tijela, uredi i agencije Unije. Kako bi se otklonila pravna praznina, moguću bi odluku Vijeća trebalo dopuniti dodatnim dopunskim instrumentom na temelju članka 16. UFEU-a.

Komisija napominje da se člankom 9. stavkom 3. (bivši članak 70.a općeg pristupa Vijeća) ne određuju nove obveze za institucije i tijela Unije u pogledu ravnoteže između zaštite osobnih podataka i javnog pristupa dokumentima.

---

| 23.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 433/310 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 433/310

---

P8_TA(2018)0349

Jedinstveni digitalni pristupnik ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika kao izvora informacija, postupaka, usluga podrške i otklanjanja poteškoća te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (COM(2017)0256 – C8-0141/2017 – 2017/0086(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2019/C 433/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2017)0256), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2017)0256),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. te članak 21. stavak 2., članak 48. i članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0141/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. te članak 21. stavak 2., članak 48. i članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0141/2017),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. listopada 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. listopada 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 20. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 20. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0054/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0054/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmjeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 81, 2.3.2018., str. 88.

---

P8_TC1-COD(2017)0086

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1724.)

---