# Uradni list C 412/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 412 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 629. december 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 412

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 629. december 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropska centralna banka |
| 2019/C 412/01 | Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 26. septembra 2019 o izmenjavi in zbiranju informacij o podružnicah kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici ali tretji državi, za makrobonitetne namene (ESRB/2019/18) | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska centralna banka

2019/C 412/01

Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 26. septembra 2019 o izmenjavi in zbiranju informacij o podružnicah kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici ali tretji državi, za makrobonitetne namene (ESRB/2019/18)

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 412/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (
  1
  ) | 11 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 412/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (
  1
  )

1

11

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2019/C 412/03 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o izobraževanju in usposabljanju mladinskih delavcev | 12 |
| 2019/C 412/04 | Sklepi Sveta o Eurojustu: Urad za evropsko pravosodno sodelovanje v digitalni dobi | 16 |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 412/05 | Menjalni tečaji eura — 6. december 2019 | 20 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2019/C 412/03

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o izobraževanju in usposabljanju mladinskih delavcev

12

2019/C 412/04

Sklepi Sveta o Eurojustu: Urad za evropsko pravosodno sodelovanje v digitalni dobi

16

Evropska komisija

2019/C 412/05

Menjalni tečaji eura — 6. december 2019

20

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 412/06 | Predhodna priglasitev koncentracije Zadeva M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 21 |
| 2019/C 412/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9653 – Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 23 |
| 2019/C 412/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9586 – SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 24 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 412/09 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 25 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2019/C 412/06

Predhodna priglasitev koncentracije Zadeva M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

21

2019/C 412/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9653 – Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

23

2019/C 412/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9586 – SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

24

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2019/C 412/09

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska centralna banka

| 9.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 412/1

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 26. septembra 2019

o izmenjavi in zbiranju informacij o podružnicah kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici ali tretji državi, za makrobonitetne namene

(ESRB/2019/18)

(2019/C 412/01)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti členov 3(2)(b), (d) in (f) in členov 16 do 18 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) ter zlasti člena 16(3)(e) in členov 18 do 20 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Končni cilj makrobonitetne politike je prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj. |
| --- | --- |

(1)

Končni cilj makrobonitetne politike je prispevati k zaščiti stabilnosti celotnega finančnega sistema, vključno s tem, da se okrepi odpornost finančnega sistema in zmanjša kopičenje sistemskih tveganj.

| (2) | Uredba (EU) št. 1092/2010 priznava, da bi moralo spremljanje in ocenjevanje možnih sistemskih tveganj temeljiti na širokem nizu pomembnih makroekonomskih in mikrofinančnih podatkov in kazalcev, ter Evropskemu odboru za sistemska tveganja (ESRB) omogoča dostop do vseh informacij, ki so potrebne za opravljanje njegovih nalog v zvezi z makrobonitetnim nadzorom, in pri tem v skladu z zahtevami ohranja zaupnost informacij. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 1092/2010 priznava, da bi moralo spremljanje in ocenjevanje možnih sistemskih tveganj temeljiti na širokem nizu pomembnih makroekonomskih in mikrofinančnih podatkov in kazalcev, ter Evropskemu odboru za sistemska tveganja (ESRB) omogoča dostop do vseh informacij, ki so potrebne za opravljanje njegovih nalog v zvezi z makrobonitetnim nadzorom, in pri tem v skladu z zahtevami ohranja zaupnost informacij.

| (3) | Tudi drugi organi, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo – vključno z organi, ki zagotavljajo podporne analize za sprejemanje odločitev makrobonitetne politike –, bi morali imeti dostop do ustreznega niza podatkov in kazalcev, ki so potrebni za opravljanje njihovih nalog. Informacije, ki so zadevnim organom na voljo o podružnicah na njihovih ozemljih, se med državami članicami razlikujejo po obsegu in pogostosti poročanja. |
| --- | --- |

(3)

Tudi drugi organi, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo – vključno z organi, ki zagotavljajo podporne analize za sprejemanje odločitev makrobonitetne politike –, bi morali imeti dostop do ustreznega niza podatkov in kazalcev, ki so potrebni za opravljanje njihovih nalog. Informacije, ki so zadevnim organom na voljo o podružnicah na njihovih ozemljih, se med državami članicami razlikujejo po obsegu in pogostosti poročanja.

| (4) | Priporočilo ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) je državam članicam med drugim priporočilo, da zagotovijo, da bodo imeli makrobonitetni organi pooblastilo, da zahtevajo in pravočasno pridobijo vse nacionalne podatke in informacije, ki so pomembni za opravljanje njihovih nalog, vključno z informacijami, ki jih imajo organi za mikrobonitetni nadzor in nadzor trga vrednostnih papirjev, informacijami, ki so zunaj obsega regulacije, ter informacijami o posameznih institucijah, na obrazloženo zahtevo in ob ustrezni ureditvi za zagotovitev zaupnosti. Vendar pa navedeno priporočilo ni moglo predvideti različnih institucionalnih ureditev v zvezi z oblikovanjem in izvajanjem makrobonitetne politike, ki so se vzpostavile v državah članicah od leta 2011. Zato navedeno priporočilo ni posebej obravnavalo nekaterih institucionalnih ureditev, ki so morda potrebne za zagotovitev, da imajo makrobonitetni organi dostop do informacij, ki štejejo za potrebne za opravljanje njihovih nalog, vendar jim niso na voljo. |
| --- | --- |

(4)

Priporočilo ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) je državam članicam med drugim priporočilo, da zagotovijo, da bodo imeli makrobonitetni organi pooblastilo, da zahtevajo in pravočasno pridobijo vse nacionalne podatke in informacije, ki so pomembni za opravljanje njihovih nalog, vključno z informacijami, ki jih imajo organi za mikrobonitetni nadzor in nadzor trga vrednostnih papirjev, informacijami, ki so zunaj obsega regulacije, ter informacijami o posameznih institucijah, na obrazloženo zahtevo in ob ustrezni ureditvi za zagotovitev zaupnosti. Vendar pa navedeno priporočilo ni moglo predvideti različnih institucionalnih ureditev v zvezi z oblikovanjem in izvajanjem makrobonitetne politike, ki so se vzpostavile v državah članicah od leta 2011. Zato navedeno priporočilo ni posebej obravnavalo nekaterih institucionalnih ureditev, ki so morda potrebne za zagotovitev, da imajo makrobonitetni organi dostop do informacij, ki štejejo za potrebne za opravljanje njihovih nalog, vendar jim niso na voljo.

| (5) | Opravljanje čezmejnih finančnih storitev prek podružnic kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici ali tretji državi, sedaj predstavlja pomemben del finančnega sistema v številnih državah članicah. V teh državah članicah za nekatere podružnice velja, da (a) so jih pristojni organi določili kot pomembne v skladu s členom 51 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), (b) izpolnjujejo merila za druge sistemsko pomembne institucije v skladu s členom 131 Direktive 2013/36/EU, (c) opravljajo kritične funkcije na podlagi evropskega okvira za sanacijo in reševanje ali (d) imajo znaten tržni delež v dejavnostih, ki so pomembne z vidika finančne stabilnosti (v nadaljnjem besedilu skupaj: „podružnice, pomembne za finančno stabilnost“). Pravo Unije ne določa usklajene opredelitve podružnic, pomembnih za finančno stabilnost. Pričakuje se, da se bo obseg opravljanja čezmejnih finančnih storitev prek teh podružnic v prihodnosti povečal, saj se finančno povezovanje v Evropski uniji nadaljuje. Vsak organ, ki je pooblaščen za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, mora imeti možnost, da pridobi nekatere osnovne informacije o vseh podružnicah, ki delujejo v njegovi jurisdikciji in katerih nadrejene kreditne institucije imajo sedež v drugi državi članici ali tretji državi. Namen tega je, da lahko organ vsaj oceni, ali so te podružnice pomembne za finančno stabilnost v državi, v kateri delujejo. Če organ meni, da so pomembne, mora imeti tudi možnost, da pridobi podrobnejše informacije o dejavnostih teh podružnic. |
| --- | --- |

(5)

Opravljanje čezmejnih finančnih storitev prek podružnic kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici ali tretji državi, sedaj predstavlja pomemben del finančnega sistema v številnih državah članicah. V teh državah članicah za nekatere podružnice velja, da (a) so jih pristojni organi določili kot pomembne v skladu s členom 51 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), (b) izpolnjujejo merila za druge sistemsko pomembne institucije v skladu s členom 131 Direktive 2013/36/EU, (c) opravljajo kritične funkcije na podlagi evropskega okvira za sanacijo in reševanje ali (d) imajo znaten tržni delež v dejavnostih, ki so pomembne z vidika finančne stabilnosti (v nadaljnjem besedilu skupaj: „podružnice, pomembne za finančno stabilnost“). Pravo Unije ne določa usklajene opredelitve podružnic, pomembnih za finančno stabilnost. Pričakuje se, da se bo obseg opravljanja čezmejnih finančnih storitev prek teh podružnic v prihodnosti povečal, saj se finančno povezovanje v Evropski uniji nadaljuje. Vsak organ, ki je pooblaščen za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, mora imeti možnost, da pridobi nekatere osnovne informacije o vseh podružnicah, ki delujejo v njegovi jurisdikciji in katerih nadrejene kreditne institucije imajo sedež v drugi državi članici ali tretji državi. Namen tega je, da lahko organ vsaj oceni, ali so te podružnice pomembne za finančno stabilnost v državi, v kateri delujejo. Če organ meni, da so pomembne, mora imeti tudi možnost, da pridobi podrobnejše informacije o dejavnostih teh podružnic.

| (6) | Podružnice kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici ali tretji državi, se razlikujejo po velikosti in pomembnosti. Kjer se te podružnice štejejo kot pomembne za finančno stabilnost v državi, v kateri delujejo, je treba okrepiti sodelovanje med ustreznimi organi države članice gostiteljice in matične države članice. V teh primerih je izmenjava izbranih informacij o nadrejenih institucijah in skupinah, katerih del so te podružnice, potrebna, da se oceni možni dodatni vpliv, ki bi ga lahko imele te podružnice v obdobjih prekomerne rasti posojil ali v krizi. Izmenjava takih izbranih informacij o teh nadrejenih institucijah in skupinah, ki se nanašajo na kapital in finančni vzvod (vključno z zahtevami po ustreznem blažilniku), tveganje financiranja in likvidnostno tveganje, poslovno strategijo in nekatere vidike načrtov sanacije, je prav tako potrebna, da se zagotovi uspešnost makrobonitetne politike v državah članicah gostiteljicah teh podružnic. |
| --- | --- |

(6)

Podružnice kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici ali tretji državi, se razlikujejo po velikosti in pomembnosti. Kjer se te podružnice štejejo kot pomembne za finančno stabilnost v državi, v kateri delujejo, je treba okrepiti sodelovanje med ustreznimi organi države članice gostiteljice in matične države članice. V teh primerih je izmenjava izbranih informacij o nadrejenih institucijah in skupinah, katerih del so te podružnice, potrebna, da se oceni možni dodatni vpliv, ki bi ga lahko imele te podružnice v obdobjih prekomerne rasti posojil ali v krizi. Izmenjava takih izbranih informacij o teh nadrejenih institucijah in skupinah, ki se nanašajo na kapital in finančni vzvod (vključno z zahtevami po ustreznem blažilniku), tveganje financiranja in likvidnostno tveganje, poslovno strategijo in nekatere vidike načrtov sanacije, je prav tako potrebna, da se zagotovi uspešnost makrobonitetne politike v državah članicah gostiteljicah teh podružnic.

| (7) | Iz teh razlogov je treba zagotoviti niz informacij, navedenih v priporočilu C, tako da lahko organi, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, izpolnijo svoje naloge. Te informacije bi se tem organom morale zagotoviti na podlagi obrazložene zahteve in potrebe po seznanitvi ter v mejah veljavnega prava Unije in nacionalnega prava. Kadar ti organi potrebujejo dodatne informacije, da bi lahko opravili svoje naloge in spremljali ali ocenili sistemska tveganja ali oblikovali nove instrumente politike, bi se jim te dodatne informacije morale zagotoviti na podlagi obrazložene zahteve. |
| --- | --- |

(7)

Iz teh razlogov je treba zagotoviti niz informacij, navedenih v priporočilu C, tako da lahko organi, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, izpolnijo svoje naloge. Te informacije bi se tem organom morale zagotoviti na podlagi obrazložene zahteve in potrebe po seznanitvi ter v mejah veljavnega prava Unije in nacionalnega prava. Kadar ti organi potrebujejo dodatne informacije, da bi lahko opravili svoje naloge in spremljali ali ocenili sistemska tveganja ali oblikovali nove instrumente politike, bi se jim te dodatne informacije morale zagotoviti na podlagi obrazložene zahteve.

| (8) | Direktiva 2013/36/EU, zlasti člen 56 Direktive, in Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ne izključujeta možnosti in ne pomenita ovir za izmenjavo informacij med pristojnimi organi ter organi ali telesi, ki so odgovorni za ohranjanje stabilnosti finančnega sistema v državah članicah, pri izvajanju njihovih nadzorniških funkcij. Pravo Unije sicer določa okvir za izmenjavo informacij med ustreznimi organi za mikrobonitetne namene, okvir za izmenjavo informacij za makrobonitetne namene pa ni določen. |
| --- | --- |

(8)

Direktiva 2013/36/EU, zlasti člen 56 Direktive, in Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ne izključujeta možnosti in ne pomenita ovir za izmenjavo informacij med pristojnimi organi ter organi ali telesi, ki so odgovorni za ohranjanje stabilnosti finančnega sistema v državah članicah, pri izvajanju njihovih nadzorniških funkcij. Pravo Unije sicer določa okvir za izmenjavo informacij med ustreznimi organi za mikrobonitetne namene, okvir za izmenjavo informacij za makrobonitetne namene pa ni določen.

| (9) | Centralne banke zbirajo informacije o podružnicah kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici ali v tretji državi. Nacionalne centralne banke v Evropskem sistemu centralnih bank se spodbuja, da te informacije izmenjujejo z ustreznimi organi na podlagi obrazložene zahteve in potrebe po seznanitvi, saj se s tem učinkovito olajšuje opravljanje njihovih nalog. |
| --- | --- |

(9)

Centralne banke zbirajo informacije o podružnicah kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici ali v tretji državi. Nacionalne centralne banke v Evropskem sistemu centralnih bank se spodbuja, da te informacije izmenjujejo z ustreznimi organi na podlagi obrazložene zahteve in potrebe po seznanitvi, saj se s tem učinkovito olajšuje opravljanje njihovih nalog.

| (10) | Dobro zasnovane ureditve za izmenjavo informacij o podružnicah kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici ali tretji državi, bi lahko bile v pomoč organom, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, pri opravljanju njihovih nalog. Uporaba memorandumov o soglasju bi uvedla standardiziranost in predvidljivost ter ustvarila skupno izhodišče glede tega, katere informacije so pomembne za opravljanje njihovih nalog; memorandumi o soglasju so tudi uspešno in učinkovito sredstvo za doseganje cilja, da se vzpostavi kultura izmenjave informacij med ustreznimi organi za makrobonitetne namene. V tej zvezi bi bila lahko nordijsko-baltski makrobonitetni forum (6) in zadnji memorandum o soglasju glede sodelovanja in usklajevanja v zvezi s čezmejno finančno stabilnostjo v nordijsko-baltski regiji (7) referenčni točki za okvir tesnega sodelovanja med ustreznimi organi. |
| --- | --- |

(10)

Dobro zasnovane ureditve za izmenjavo informacij o podružnicah kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici ali tretji državi, bi lahko bile v pomoč organom, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, pri opravljanju njihovih nalog. Uporaba memorandumov o soglasju bi uvedla standardiziranost in predvidljivost ter ustvarila skupno izhodišče glede tega, katere informacije so pomembne za opravljanje njihovih nalog; memorandumi o soglasju so tudi uspešno in učinkovito sredstvo za doseganje cilja, da se vzpostavi kultura izmenjave informacij med ustreznimi organi za makrobonitetne namene. V tej zvezi bi bila lahko nordijsko-baltski makrobonitetni forum (6) in zadnji memorandum o soglasju glede sodelovanja in usklajevanja v zvezi s čezmejno finančno stabilnostjo v nordijsko-baltski regiji (7) referenčni točki za okvir tesnega sodelovanja med ustreznimi organi.

| (11) | V skladu z načelom subsidiarnosti bi morala ustrezni organ za zbiranje informacij za namene finančne stabilnosti ali makrobonitetne namene izbrati zadevna država članica. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z načelom subsidiarnosti bi morala ustrezni organ za zbiranje informacij za namene finančne stabilnosti ali makrobonitetne namene izbrati zadevna država članica.

| (12) | V skladu s členom 40 Direktive 2013/36/EU lahko pristojni organi držav članic gostiteljic zahtevajo, da jim vse kreditne institucije, ki imajo podružnice na njihovem ozemlju, redno poročajo o svojih dejavnostih v teh državah članicah gostiteljicah. Ta poročila se lahko zahtevajo (i) za informativne in statistične namene, (ii) za določitev podružnic kot pomembnih ali (iii) za nadzorniške namene pristojnih organov držav članic gostiteljic v skladu z Direktivo 2013/36/EU. Ni jasno, ali se lahko informacije, zbrane po navedenem členu, uporabijo tudi za makrobonitetne namene, saj zadevna določba ne razlikuje med mikrobonitetnim in makrobonitetnim nadzorom. Zato bi morala Evropska komisija v okviru pregleda, ki je predviden v členu 513 Uredbe (EU) št. 575/2013, proučiti, ali je treba spremeniti pravo Unije, torej pojasniti, da se lahko informacije od podružnic zbirajo tudi za makrobonitetne namene. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 40 Direktive 2013/36/EU lahko pristojni organi držav članic gostiteljic zahtevajo, da jim vse kreditne institucije, ki imajo podružnice na njihovem ozemlju, redno poročajo o svojih dejavnostih v teh državah članicah gostiteljicah. Ta poročila se lahko zahtevajo (i) za informativne in statistične namene, (ii) za določitev podružnic kot pomembnih ali (iii) za nadzorniške namene pristojnih organov držav članic gostiteljic v skladu z Direktivo 2013/36/EU. Ni jasno, ali se lahko informacije, zbrane po navedenem členu, uporabijo tudi za makrobonitetne namene, saj zadevna določba ne razlikuje med mikrobonitetnim in makrobonitetnim nadzorom. Zato bi morala Evropska komisija v okviru pregleda, ki je predviden v členu 513 Uredbe (EU) št. 575/2013, proučiti, ali je treba spremeniti pravo Unije, torej pojasniti, da se lahko informacije od podružnic zbirajo tudi za makrobonitetne namene.

| (13) | Za podružnice kreditnih institucij, ki imajo sedež v tretji državi, velja samo nacionalno pravo in nacionalno pravo na tem področju ni harmonizirano na podlagi prava Unije. Po nedavnih spremembah prava Unije, ki jih je uvedla Direktiva (EU) 2019/878 Evropskega parlamenta in Sveta (8), člen 47 Direktive 2013/36/EU določa, da pristojni nacionalni organi od podružnic kreditnih institucij, ki imajo sedež v tretji državi, zbirajo minimalni niz informacij, ki ga dopolnjujejo vse druge informacije, ki se štejejo za potrebne za celovito spremljanje dejavnosti podružnice. Te informacije bi bilo treba izmenjevati z organi, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, kjer je to možno in primerno. V okviru zgoraj navedenega pregleda, predvidenega v členu 513 Uredbe (EU) št. 575/2013, ki naj odgovori na vprašanje, ali je treba spremeniti pravo Unije, torej pojasniti, da se lahko informacije od podružnic zbirajo tudi za makrobonitetne namene, bi morala Komisija tudi proučiti, ali je zbiranje podatkov za te namene od podružnic kreditnih institucij, ki imajo sedež v tretji državi, izvedljivo. |
| --- | --- |

(13)

Za podružnice kreditnih institucij, ki imajo sedež v tretji državi, velja samo nacionalno pravo in nacionalno pravo na tem področju ni harmonizirano na podlagi prava Unije. Po nedavnih spremembah prava Unije, ki jih je uvedla Direktiva (EU) 2019/878 Evropskega parlamenta in Sveta (8), člen 47 Direktive 2013/36/EU določa, da pristojni nacionalni organi od podružnic kreditnih institucij, ki imajo sedež v tretji državi, zbirajo minimalni niz informacij, ki ga dopolnjujejo vse druge informacije, ki se štejejo za potrebne za celovito spremljanje dejavnosti podružnice. Te informacije bi bilo treba izmenjevati z organi, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, kjer je to možno in primerno. V okviru zgoraj navedenega pregleda, predvidenega v členu 513 Uredbe (EU) št. 575/2013, ki naj odgovori na vprašanje, ali je treba spremeniti pravo Unije, torej pojasniti, da se lahko informacije od podružnic zbirajo tudi za makrobonitetne namene, bi morala Komisija tudi proučiti, ali je zbiranje podatkov za te namene od podružnic kreditnih institucij, ki imajo sedež v tretji državi, izvedljivo.

| (14) | V skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (9) (v nadaljnjem besedilu: uredba o EMN) je ECB pristojni organ v zvezi s pomembnimi kreditnimi institucijami v okviru enotnega mehanizma nadzora (EMN). V tej vlogi je ECB odgovorna za nadzor nad pomembnimi kreditnimi institucijami in tesno sodeluje s pristojnimi nacionalnimi organi pri opravljanju svojih nalog v skupnih nadzorniških skupinah, ki jih sestavljajo zaposleni v ECB in ustreznih pristojnih nacionalnih organih. To omogoča nemoteno in takojšnjo izmenjavo informacij, ki se nanašajo na nadzorovane kreditne institucije. Organi, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, lahko od ECB v njeni nadzorniški vlogi zahtevajo in pridobijo informacije o podružnicah kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(14)

V skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (9) (v nadaljnjem besedilu: uredba o EMN) je ECB pristojni organ v zvezi s pomembnimi kreditnimi institucijami v okviru enotnega mehanizma nadzora (EMN). V tej vlogi je ECB odgovorna za nadzor nad pomembnimi kreditnimi institucijami in tesno sodeluje s pristojnimi nacionalnimi organi pri opravljanju svojih nalog v skupnih nadzorniških skupinah, ki jih sestavljajo zaposleni v ECB in ustreznih pristojnih nacionalnih organih. To omogoča nemoteno in takojšnjo izmenjavo informacij, ki se nanašajo na nadzorovane kreditne institucije. Organi, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, lahko od ECB v njeni nadzorniški vlogi zahtevajo in pridobijo informacije o podružnicah kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici.

| (15) | V skladu s členom 5(2) uredbe o EMN je ECB odgovorna za ocenjevanje makrobonitetnih ukrepov, ki jih sprejmejo nacionalni organi, in po potrebi za uveljavitev strožjih zahtev za kapitalske blažilnike in uporabo strožjih ukrepov. V tej zvezi spadajo informacije o podružnicah kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici ali tretji državi, v kategorijo informacij, ki bi jih ECB lahko potrebovala pri opravljanju teh nalog. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 5(2) uredbe o EMN je ECB odgovorna za ocenjevanje makrobonitetnih ukrepov, ki jih sprejmejo nacionalni organi, in po potrebi za uveljavitev strožjih zahtev za kapitalske blažilnike in uporabo strožjih ukrepov. V tej zvezi spadajo informacije o podružnicah kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici ali tretji državi, v kategorijo informacij, ki bi jih ECB lahko potrebovala pri opravljanju teh nalog.

| (16) | Pristojni organi držav članic, ki ne sodelujejo v EMN, lahko sodelujejo in izmenjujejo informacije o nadzorovanih kreditnih institucijah v kolegijih nadzornikov, ki so ustanovljeni v skladu s členoma 51 in 116 Direktive 2013/36/EU in so instrument za usklajevanje nadzorniških nalog, povezanih s čezmejnimi dejavnostmi, ki jih opravlja kreditna institucija. |
| --- | --- |

(16)

Pristojni organi držav članic, ki ne sodelujejo v EMN, lahko sodelujejo in izmenjujejo informacije o nadzorovanih kreditnih institucijah v kolegijih nadzornikov, ki so ustanovljeni v skladu s členoma 51 in 116 Direktive 2013/36/EU in so instrument za usklajevanje nadzorniških nalog, povezanih s čezmejnimi dejavnostmi, ki jih opravlja kreditna institucija.

| (17) | Ta čezmejni mehanizem za izmenjavo informacij se osredotoča na cilje mikrobonitetnega nadzora. Posledično člena 51 in 116 Direktive 2013/36/EU in Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/98 (10), ki določa splošne pogoje za delovanje kolegijev nadzornikov, izrecno ne predvidevajo sodelovanja organov, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, v ustreznih nadzorniških kolegijih. Kljub temu ima ustrezni pristojni organ matične države članice načeloma možnost, da k sodelovanju na sestanku kolegija nadzornikov povabi druge subjekte, če se vsi člani kolegija s tem strinjajo. Nekatere informacije, ki se nanašajo na kreditno institucijo, ki ji podružnica pripada, in se izmenjujejo v kolegijih nadzornikov, so lahko pomembne za makrobonitetne namene. V tej zvezi se pristojne organe spodbuja, da povabijo ustrezne organe, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje makrobonitetnih ukrepov ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, k sodelovanju pri obravnavi določenih tem, ki so pomembne za makrobonitetno politiko in o katerih se razpravlja v okviru kolegijev nadzornikov. Če bi te ustrezne organe izrecno vključili med potencialne opazovalce v kolegijih nadzornikov v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2016/98, bi lahko zagotovili večjo gotovost glede te vloge. Vabljenje predstavnikov makrobonitetnih organov, naj se udeležijo sestankov kolegijev nadzornikov, da bi druge sodelujoče seznanili z makrobonitetnimi tveganji ali regulativnim razvojem na makrobonitetnem področju, bi prav tako lahko bilo koristno za razprave na kolegijih nadzornikov. |
| --- | --- |

(17)

Ta čezmejni mehanizem za izmenjavo informacij se osredotoča na cilje mikrobonitetnega nadzora. Posledično člena 51 in 116 Direktive 2013/36/EU in Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/98 (10), ki določa splošne pogoje za delovanje kolegijev nadzornikov, izrecno ne predvidevajo sodelovanja organov, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, v ustreznih nadzorniških kolegijih. Kljub temu ima ustrezni pristojni organ matične države članice načeloma možnost, da k sodelovanju na sestanku kolegija nadzornikov povabi druge subjekte, če se vsi člani kolegija s tem strinjajo. Nekatere informacije, ki se nanašajo na kreditno institucijo, ki ji podružnica pripada, in se izmenjujejo v kolegijih nadzornikov, so lahko pomembne za makrobonitetne namene. V tej zvezi se pristojne organe spodbuja, da povabijo ustrezne organe, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje makrobonitetnih ukrepov ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, k sodelovanju pri obravnavi določenih tem, ki so pomembne za makrobonitetno politiko in o katerih se razpravlja v okviru kolegijev nadzornikov. Če bi te ustrezne organe izrecno vključili med potencialne opazovalce v kolegijih nadzornikov v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2016/98, bi lahko zagotovili večjo gotovost glede te vloge. Vabljenje predstavnikov makrobonitetnih organov, naj se udeležijo sestankov kolegijev nadzornikov, da bi druge sodelujoče seznanili z makrobonitetnimi tveganji ali regulativnim razvojem na makrobonitetnem področju, bi prav tako lahko bilo koristno za razprave na kolegijih nadzornikov.

| (18) | Za zagotovitev skladnega, učinkovitega in uspešnega pristopa k izmenjavi informacij za namene tega priporočila bi moral Evropski bančni organ (EBA) v sodelovanju z ESRB pripraviti smernice za izmenjavo informacij in spremljati izmenjavo informacij. Da se doseže določena stopnja skladnosti informacij, prejetih od ustreznih deležnikov, bi moral EBA vzpostaviti skupni okvir za memorandume o soglasju v sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki. |
| --- | --- |

(18)

Za zagotovitev skladnega, učinkovitega in uspešnega pristopa k izmenjavi informacij za namene tega priporočila bi moral Evropski bančni organ (EBA) v sodelovanju z ESRB pripraviti smernice za izmenjavo informacij in spremljati izmenjavo informacij. Da se doseže določena stopnja skladnosti informacij, prejetih od ustreznih deležnikov, bi moral EBA vzpostaviti skupni okvir za memorandume o soglasju v sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki.

| (19) | To priporočilo ne posega v pristojnosti centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko. |
| --- | --- |

(19)

To priporočilo ne posega v pristojnosti centralnih bank v Uniji v zvezi z denarno politiko.

| (20) | Priporočila ESRB se objavijo potem, ko so bili naslovniki o njem obveščeni ter ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove – |
| --- | --- |

(20)

Priporočila ESRB se objavijo potem, ko so bili naslovniki o njem obveščeni ter ko je splošni odbor obvestil Svet Evropske unije o nameri, da jih objavi, in mu dal možnost, da se odzove –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

ODDELEK 1

PRIPOROČILA

Priporočilo A – sodelovanje in izmenjava informacij na podlagi potrebe po seznanitvi

Priporoča se, da ustrezni organi:

| 1. | na uspešen in učinkovit način izmenjujejo informacije, ki so potrebne za opravljanje njihovih nalog, povezanih s sprejemanjem in/ali aktiviranjem ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, in se nanašajo na podružnice v državi članici gostiteljici, ki so podružnice kreditnih institucij s sedežem v drugi državi članici ali tretji državi. Informacije bi se morale izmenjati na podlagi prejete obrazložene zahteve za informacije v zvezi s temi podružnicami – ob upoštevanju smernic, ki jih izda EBA v skladu s podpriporočilom C(1) –, ki jo predloži ustrezni organ države članice gostiteljice, ki je pooblaščen za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo. Informacije, ki se izmenjajo, bi morale biti sorazmerne pomembnosti podružnic za finančno stabilnost v državi članici gostiteljici; |
| --- | --- |

1.

na uspešen in učinkovit način izmenjujejo informacije, ki so potrebne za opravljanje njihovih nalog, povezanih s sprejemanjem in/ali aktiviranjem ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, in se nanašajo na podružnice v državi članici gostiteljici, ki so podružnice kreditnih institucij s sedežem v drugi državi članici ali tretji državi. Informacije bi se morale izmenjati na podlagi prejete obrazložene zahteve za informacije v zvezi s temi podružnicami – ob upoštevanju smernic, ki jih izda EBA v skladu s podpriporočilom C(1) –, ki jo predloži ustrezni organ države članice gostiteljice, ki je pooblaščen za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo. Informacije, ki se izmenjajo, bi morale biti sorazmerne pomembnosti podružnic za finančno stabilnost v državi članici gostiteljici;

| 2. | vzpostavijo memorandume o soglasju ali druge oblike prostovoljnih dogovorov o sodelovanju in izmenjavi informacij med sabo ali z ustreznim organom tretje države v zvezi s podružnicami v državi članici gostiteljici, ki so podružnice kreditnih institucij s sedežem v drugi državi članici ali tretji državi, kadar vse vpletene strani menijo, da je to potrebno in primerno za lažjo izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

2.

vzpostavijo memorandume o soglasju ali druge oblike prostovoljnih dogovorov o sodelovanju in izmenjavi informacij med sabo ali z ustreznim organom tretje države v zvezi s podružnicami v državi članici gostiteljici, ki so podružnice kreditnih institucij s sedežem v drugi državi članici ali tretji državi, kadar vse vpletene strani menijo, da je to potrebno in primerno za lažjo izmenjavo informacij.

Priporočilo B – spremembe pravnega okvira Unije

Priporoča se, da Evropska komisija:

| 1. | oceni, ali v zakonodaji Unije obstajajo ovire, ki organom, pooblaščenim za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, preprečujejo, da imajo ali pridobijo informacije o podružnicah, ki jih potrebujejo za izvajanje teh funkcij ali izpolnjevanje teh nalog; |
| --- | --- |

1.

oceni, ali v zakonodaji Unije obstajajo ovire, ki organom, pooblaščenim za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, preprečujejo, da imajo ali pridobijo informacije o podružnicah, ki jih potrebujejo za izvajanje teh funkcij ali izpolnjevanje teh nalog;

| 2. | predlaga spremembe zakonodaje Unije, da se te ovire odpravijo, če na podlagi svoje ocene ugotovi, da obstajajo. |
| --- | --- |

2.

predlaga spremembe zakonodaje Unije, da se te ovire odpravijo, če na podlagi svoje ocene ugotovi, da obstajajo.

Priporočilo C – smernice za izmenjavo informacij in spremljanje izmenjave informacij

Priporoča se, da Evropski bančni organ:

| 1. | izda smernice v skladu s priporočilom A za izmenjavo informacij med ustreznimi organi v zvezi s podružnicami kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici, ki bi morale vsebovati seznam informacij, ki se izmenjajo kot najmanjši obseg informacij na podlagi potrebe po seznanitvi ter v mejah veljavnega prava Unije in nacionalnega prava. Ta seznam bi moral vsebovati najmanj postavke informacij iz vsake od naslednjih kategorij: | na ravni podružnice:






  a) | sredstva in izpostavljenosti z razčlenitvami; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

izda smernice v skladu s priporočilom A za izmenjavo informacij med ustreznimi organi v zvezi s podružnicami kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici, ki bi morale vsebovati seznam informacij, ki se izmenjajo kot najmanjši obseg informacij na podlagi potrebe po seznanitvi ter v mejah veljavnega prava Unije in nacionalnega prava. Ta seznam bi moral vsebovati najmanj postavke informacij iz vsake od naslednjih kategorij:

na ravni podružnice:

a)

sredstva in izpostavljenosti z razčlenitvami;

| b) | razčlenitve sredstev v zvezi z ukrepi, usmerjenimi na posojilodajalce; |
| --- | --- |

b)

razčlenitve sredstev v zvezi z ukrepi, usmerjenimi na posojilodajalce;

| c) | obveznosti z razčlenitvami; |
| --- | --- |

c)

obveznosti z razčlenitvami;

| d) | izpostavljenosti znotraj finančnega sektorja; |
| --- | --- |

d)

izpostavljenosti znotraj finančnega sektorja;

| e) | informacije, potrebne za določitev drugih sistemsko pomembnih institucij (DSPI); |
| --- | --- |

e)

informacije, potrebne za določitev drugih sistemsko pomembnih institucij (DSPI);

| | na ravni nadrejene skupine/nadrejene institucije:






  f) | kapital in finančni vzvod; |
| --- | --- | --- |

na ravni nadrejene skupine/nadrejene institucije:

f)

kapital in finančni vzvod;

| g) | financiranje in likvidnost; |
| --- | --- |

g)

financiranje in likvidnost;

| h) | pomembne informacije o podružnicah, kot so poslovna strategija in nekateri elementi načrtov sanacije pri kreditnih institucijah in nadzorniških ocen, ki so pomembni; |
| --- | --- |

h)

pomembne informacije o podružnicah, kot so poslovna strategija in nekateri elementi načrtov sanacije pri kreditnih institucijah in nadzorniških ocen, ki so pomembni;

| 2. | v sodelovanju z ESRB redno spremlja uspešnost in učinkovitost izmenjave informacij med ustreznimi organi v zvezi s podružnicami kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici ali tretji državi. |
| --- | --- |

2.

v sodelovanju z ESRB redno spremlja uspešnost in učinkovitost izmenjave informacij med ustreznimi organi v zvezi s podružnicami kreditnih institucij, ki imajo sedež v drugi državi članici ali tretji državi.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

1.   Opredelitev pojmov

V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „podružnica“ pomeni poslovno enoto, ki je pravno odvisen del kreditne institucije in neposredno izvaja vse ali nekatere posle, ki so del dejavnosti kreditne institucije; |
| --- | --- |

(a)

„podružnica“ pomeni poslovno enoto, ki je pravno odvisen del kreditne institucije in neposredno izvaja vse ali nekatere posle, ki so del dejavnosti kreditne institucije;

| (b) | „kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(b)

„kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (c) | „podružnica, pomembna za finančno stabilnost“ pomeni podružnico v državi članici gostiteljici, ki je podružnica kreditne institucije s sedežem v drugi državi članici ali tretji državi in izpolnjuje katero koli od naslednjih meril:






  (i) | pristojni organ države članice gostiteljice je ugotovil, da je podružnica določena kot pomembna v skladu s členom 51 Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- | --- |

(c)

„podružnica, pomembna za finančno stabilnost“ pomeni podružnico v državi članici gostiteljici, ki je podružnica kreditne institucije s sedežem v drugi državi članici ali tretji državi in izpolnjuje katero koli od naslednjih meril:

(i)

pristojni organ države članice gostiteljice je ugotovil, da je podružnica določena kot pomembna v skladu s členom 51 Direktive 2013/36/EU;

| (ii) | pristojni ali imenovani organ države članice gostiteljice je ugotovil, da podružnica izpolnjuje merila iz člena 131(3) Direktive 2013/36/EU za določitev drugih sistemsko pomembnih institucij (DSPI), v skladu s Smernicami EBA/GL/2014/10 Evropskega bančnega organa (11); |
| --- | --- |

(ii)

pristojni ali imenovani organ države članice gostiteljice je ugotovil, da podružnica izpolnjuje merila iz člena 131(3) Direktive 2013/36/EU za določitev drugih sistemsko pomembnih institucij (DSPI), v skladu s Smernicami EBA/GL/2014/10 Evropskega bančnega organa (11);

| (iii) | nacionalni organ za reševanje v državi članici gostiteljici je ugotovil, da v državi članici gostiteljici podružnica opravlja kritične funkcije v smislu točke 35 člena 2(1) Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12); |
| --- | --- |

(iii)

nacionalni organ za reševanje v državi članici gostiteljici je ugotovil, da v državi članici gostiteljici podružnica opravlja kritične funkcije v smislu točke 35 člena 2(1) Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12);

| (iv) | podružnica ima tržni delež, ki presega 2 % katere koli kategorije ali več kategorij izpostavljenosti, določenih v točkah a) in b) člena 133(5) Direktive 2013/36/EU (13); |
| --- | --- |

(iv)

podružnica ima tržni delež, ki presega 2 % katere koli kategorije ali več kategorij izpostavljenosti, določenih v točkah a) in b) člena 133(5) Direktive 2013/36/EU (13);

| (d) | „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico gostiteljico, kakor je opredeljena v točki (44) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(d)

„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico gostiteljico, kakor je opredeljena v točki (44) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (e) | „matična država članica“ pomeni matično državo članico, kakor je opredeljena v točki (43) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(e)

„matična država članica“ pomeni matično državo članico, kakor je opredeljena v točki (43) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (f) | „pristojni organ“ pomeni javni organ ali telo, ki je v skladu z nacionalnim pravom priznan in pooblaščen za nadzor kreditnih institucij kot del delujočega sistema nadzora v zadevni državi članici, in ECB v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013; |
| --- | --- |

(f)

„pristojni organ“ pomeni javni organ ali telo, ki je v skladu z nacionalnim pravom priznan in pooblaščen za nadzor kreditnih institucij kot del delujočega sistema nadzora v zadevni državi članici, in ECB v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013;

| (g) | „memorandum o soglasju“ pomeni prostovoljni dogovor o načrtovanem medsebojnem sodelovanju ustreznih organov ter podrobnostih glede podatkov in informacij, ki se izmenjujejo, v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi; |
| --- | --- |

(g)

„memorandum o soglasju“ pomeni prostovoljni dogovor o načrtovanem medsebojnem sodelovanju ustreznih organov ter podrobnostih glede podatkov in informacij, ki se izmenjujejo, v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi;

| (h) | „ustrezni organ“ pomeni:






  1. | organ, ki je pooblaščen za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, na primer s tem povezanih podpornih analiz, kar med drugim vključuje:






  i. | imenovani organ v skladu s poglavjem 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU ali členom 458(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

„ustrezni organ“ pomeni:

1.

organ, ki je pooblaščen za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, na primer s tem povezanih podpornih analiz, kar med drugim vključuje:

i.

imenovani organ v skladu s poglavjem 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU ali členom 458(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| ii. | ECB v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013; |
| --- | --- |

ii.

ECB v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013;

| iii. | makrobonitetni organ s cilji, ureditvijo, nalogami, pooblastili, instrumenti in odgovornostjo ter drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3; |
| --- | --- |

iii.

makrobonitetni organ s cilji, ureditvijo, nalogami, pooblastili, instrumenti in odgovornostjo ter drugimi značilnostmi, določenimi v Priporočilu ESRB/2011/3;

| 2. | pristojni organ. |
| --- | --- |

2.

pristojni organ.

2.   Merila za izvajanje

| 1. | Za izvajanje tega priporočila se uporabljajo naslednja merila:






  (a) | treba je upoštevati načelo potrebe po seznanitvi in načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine vsakega priporočila; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

treba je upoštevati načelo potrebe po seznanitvi in načelo sorazmernosti, ob upoštevanju cilja in vsebine vsakega priporočila;

| (b) | izpolniti je treba posebna merila za skladnost z vsakim priporočilom, ki so določena v Prilogi. |
| --- | --- |

(b)

izpolniti je treba posebna merila za skladnost z vsakim priporočilom, ki so določena v Prilogi.

| 2. | Naslovniki poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje. Poročila morajo vsebovati najmanj:






  (a) | informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informacije o vsebini in časovnem okviru sprejetih ukrepov;

| (b) | oceno delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila; |
| --- | --- |

(b)

oceno delovanja sprejetih ukrepov ob upoštevanju ciljev tega priporočila;

| (c) | podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami. |
| --- | --- |

(c)

podrobno utemeljitev za vsako neukrepanje ali odmik od tega priporočila, vključno z zamudami.

3.   Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

Naslovniki poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje v skladu z naslednjim časovnim okvirom:

1.   Priporočilo A

| (a) | Do 31. decembra 2020 ustrezni organi predložijo ESRB in Svetu vmesno poročilo o izvajanju priporočila A. |
| --- | --- |

(a)

Do 31. decembra 2020 ustrezni organi predložijo ESRB in Svetu vmesno poročilo o izvajanju priporočila A.

| (b) | Do 31. decembra 2024 ustrezni organi predložijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila A, pri čemer upoštevajo morebitne spremembe nacionalnega prava in prava EU ter smernic EBA. |
| --- | --- |

(b)

Do 31. decembra 2024 ustrezni organi predložijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila A, pri čemer upoštevajo morebitne spremembe nacionalnega prava in prava EU ter smernic EBA.

2.   Priporočilo B

Do 31. decembra 2022 Komisija predloži ESRB in Svetu poročilo o izvajanju priporočila B.

3.   Priporočilo C

Do 31. decembra 2023 EBA predloži ESRB in Svetu poročilo o izvajanju priporočila C.

4.   Spremljanje in ocenjevanje

| 1. | Sekretariat ESRB:






  (a) | nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

nudi pomoč naslovnikom z zagotavljanjem koordiniranega poročanja in ustreznih predlog ter, kjer je potrebno, podrobnejšim določanjem postopka in časovnega okvira za nadaljnje ukrepanje;

| (b) | preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru prek Usmerjevalnega odbora predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju. |
| --- | --- |

(b)

preverja nadaljnje ukrepanje naslovnikov in jim nudi pomoč, če zanjo zaprosijo, ter splošnemu odboru prek Usmerjevalnega odbora predloži poročila o nadaljnjem ukrepanju.

| 2. | Splošni odbor oceni ukrepe in utemeljitve, ki jih sporočijo naslovniki, ter lahko, kjer je primerno, presodi, da to priporočilo ni bilo upoštevano in naslovnik ni ustrezno utemeljil, zakaj ni ukrepal. |
| --- | --- |

2.

V Frankfurtu na Majni, 26. septembra 2019

Vodja sekretariata ESRB v imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

2

(3)  Priporočilo ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. decembra 2011 o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov (UL C 41, 14.2.2012, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

4

(5)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

5

(6)  Nordijsko-baltski makrobonitetni forum (NBMF) je regionalni organ za sodelovanje, ki združuje guvernerje centralnih bank in vodje nadzornih organov. NBMF redno razpravlja o tveganjih za finančno stabilnost v nordijski in baltski regiji in v posameznih državah ter o makrobonitetnih ukrepih in njihovi vzajemnosti, kar je sredstvo za obravnavanje teh tveganj in krepitev regionalnega sodelovanja.

6

(7)  Memorandum of Understanding on Cooperation and Coordination on cross-border financial stability between relevant Ministries, Central Banks, Financial Supervisory Authorities and Resolution Authorities of Denmark, Estonia, Finland, Iceland, Latvia, Lithuania, Norway and Sweden, 31. januar 2018.

7

Memorandum of Understanding on Cooperation and Coordination on cross-border financial stability between relevant Ministries, Central Banks, Financial Supervisory Authorities and Resolution Authorities of Denmark, Estonia, Finland, Iceland, Latvia, Lithuania, Norway and Sweden

(8)  Direktiva (EU) 2019/878 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Direktive 2013/36/EU v zvezi z izvzetimi subjekti, finančnimi holdingi, mešanimi finančnimi holdingi, prejemki, nadzorniškimi ukrepi in pooblastili ter ukrepi za ohranitev kapitala (UL L 150, 7.6.2019, str. 253).

8

(9)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

9

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/98 z dne 16. oktobra 2015 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za določitev splošnih pogojev za delovanje kolegijev nadzornikov (UL L 21, 28.1.2016, str. 2).

10

(11)  Smernice Evropskega bančnega organa z dne 16. decembra 2014 o merilih za določitev pogojev uporabe člena 131(3) Direktive 2013/36/EU (CRD) v zvezi z oceno drugih sistemsko pomembnih institucij (DSPI) (EBA/GL/2014/10).

11

(12)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

12

(13)  Kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2019/878.

13

---

PRILOGA

MERILA ZA SKLADNOST S PRIPOROČILI

Priporočilo A – sodelovanje in izmenjava informacij na podlagi potrebe po seznanitvi

Za priporočilo A so določena naslednja merila za skladnost.

Podpriporočilo A(1) – uspešnost, učinkovitost in sorazmernost pri izmenjavi informacij

| 1. | Ustrezni organi bi morali na podlagi obrazložene zahteve organa, ki je pooblaščen za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, zbrati in izmenjati najmanj naslednje kategorije informacij: informacije, določene v točkah a) do e) podpriporočila C(1), v zvezi z vsemi podružnicami, poleg tega pa tudi informacije, določene v točkah f) do h) podpriporočila C(1), v zvezi s podružnicami, pomembnimi za finančno stabilnost. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ustrezni organi bi morali poročati ESRB in EBA o vseh vprašanjih, ki se pojavijo pri izmenjavi informacij. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Potem ko EBA objavi smernice v skladu s podpriporočilom C(1), bi morali ustrezni organi izmenjati najmanj niz informacij, naveden v teh smernicah, na podlagi obrazložene zahteve organa, ki je pooblaščen za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pri izmenjavi informacij bi bilo treba upoštevati naslednja vodilna načela:






  a. | izmenjava informacij bi morala temeljiti na obrazloženi zahtevi organa, ki je pooblaščen za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo v državi članici gostiteljici, zahtevane informacije pa bi morale biti potrebne za opravljanje teh nalog, ob upoštevanju načela potrebe po seznanitvi; |
| --- | --- | --- |

4.

a.

izmenjava informacij bi morala temeljiti na obrazloženi zahtevi organa, ki je pooblaščen za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo v državi članici gostiteljici, zahtevane informacije pa bi morale biti potrebne za opravljanje teh nalog, ob upoštevanju načela potrebe po seznanitvi;

| b. | informacije, ki se izmenjajo, bi morale biti sorazmerne pomembnosti podružnic za finančno stabilnost v državi članici, ki zahteva informacije; |
| --- | --- |

b.

informacije, ki se izmenjajo, bi morale biti sorazmerne pomembnosti podružnic za finančno stabilnost v državi članici, ki zahteva informacije;

| c. | organi, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, bi morali upoštevati informacije, ki so že na voljo, preden zahtevajo informacije od drugih ustreznih organov; |
| --- | --- |

c.

organi, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, bi morali upoštevati informacije, ki so že na voljo, preden zahtevajo informacije od drugih ustreznih organov;

| d. | ustrezni organi bi morali zagotoviti zahtevane informacije brez odlašanja; |
| --- | --- |

d.

ustrezni organi bi morali zagotoviti zahtevane informacije brez odlašanja;

| e. | ustrezni organi bi morali v mejah veljavnega pravnega okvira uporabiti svoja pooblastila za zbiranje zahtevanih informacij, če teh informacij še nimajo na voljo; |
| --- | --- |

e.

ustrezni organi bi morali v mejah veljavnega pravnega okvira uporabiti svoja pooblastila za zbiranje zahtevanih informacij, če teh informacij še nimajo na voljo;

| f. | ustrezni organi bi morali uporabiti obstoječe predloge za poročanje, kadar je to mogoče; |
| --- | --- |

f.

ustrezni organi bi morali uporabiti obstoječe predloge za poročanje, kadar je to mogoče;

| g. | ustrezni organi bi morali poslati podatke v uporabniku prijaznih formatih, ki omogočajo nadaljnjo samodejno obdelavo podatkov; |
| --- | --- |

g.

ustrezni organi bi morali poslati podatke v uporabniku prijaznih formatih, ki omogočajo nadaljnjo samodejno obdelavo podatkov;

| h. | ustrezni organi bi morali vzpostaviti ureditev za zaupno pošiljanje informacij, če je to potrebno; |
| --- | --- |

h.

ustrezni organi bi morali vzpostaviti ureditev za zaupno pošiljanje informacij, če je to potrebno;

| i. | organ, ki prejme informacije, bi moral zagotoviti najmanj enako raven zaupnosti informacij kot organ, ki je informacije poslal. |
| --- | --- |

i.

organ, ki prejme informacije, bi moral zagotoviti najmanj enako raven zaupnosti informacij kot organ, ki je informacije poslal.

| 5. | Neukrepanje organov, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo v državi članici gostiteljici, bo štelo za dovolj obrazloženo, če bo obstajal dokaz, da v njihovi državi članici ni podružnic, pomembnih za finančno stabilnost, ali če bodo organi izjavili, da imajo vse informacije, ki so potrebne za opravljanje njihovih nalog. Neukrepanje ustreznih organov bo štelo za dovolj obrazloženo, če niso prejeli nobene obrazložene zahteve za informacije, ki bi jo predložil ustrezni organ v državi članici gostiteljici, ki je pooblaščen za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo. |
| --- | --- |

5.

Podpriporočilo A(2) – mehanizmi za sodelovanje in izmenjavo informacij

| 1. | Ustrezni organi bi morali zagotoviti, da se v vseh prostovoljnih dogovorih, na primer v memorandumih o soglasju, med drugim določi splošno načelo vzajemne izmenjave informacij v skladu z načeli sodelovanja med ustreznimi organi in standardi za izmenjavo informacij na podlagi zahteve, ki so določeni v podpriporočilu A(1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Štelo bo, da ustrezni organi upoštevajo podpriporočilo A(2), če bodo zagotovili dokaz o obstoju teh prostovoljnih dogovorov ali izjavili, da lahko prosto izmenjujejo informacije v skladu s podpriporočilom A(1) brez sklenitve takih prostovoljnih dogovorov. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Neukrepanje ustreznih organov bo štelo za dovolj obrazloženo, če bo obstajal dokaz, da v njihovi državi članici ni podružnic, pomembnih za finančno stabilnost, ali če bodo organi, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, izjavili, da imajo vse informacije, ki so potrebne za opravljanje njihovih nalog, ali da ni bilo ali niso prejeli nobene obrazložene zahteve za informacije. |
| --- | --- |

3.

Priporočilo B – spremembe pravnega okvira Unije

Za priporočilo B so določena naslednja merila za skladnost.

Evropska komisija bi morala oceniti, ali so potrebne spremembe zakonodaje Unije, da se organom, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, zagotovijo informacije, potrebne za opravljanje njihovih nalog, tako da bo veljalo najmanj naslednje:

| 1. | informacije v zvezi s kategorijami, naštetimi v podpriporočilu C(1), ki jih pripravi EBA, se lahko redno zbirajo na podlagi obrazložene zahteve organa, ki je pooblaščen za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo; |
| --- | --- |

1.

informacije v zvezi s kategorijami, naštetimi v podpriporočilu C(1), ki jih pripravi EBA, se lahko redno zbirajo na podlagi obrazložene zahteve organa, ki je pooblaščen za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo;

| 2. | dodatne informacije se lahko zbirajo na podlagi občasne obrazložene zahteve organov, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo; |
| --- | --- |

2.

dodatne informacije se lahko zbirajo na podlagi občasne obrazložene zahteve organov, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo;

| 3. | možno je zbiranje in/ali izmenjava informacij v skladu s priporočilom A in informacij, ki niso na voljo ustreznim organom, zlasti glede na člene 40, 47 in 56 Direktive 2013/36/EU ter člen 84 Direktive 2014/59/EU, predvsem v zvezi z izmenjavo informacij o nekaterih elementih načrtov sanacije (1); |
| --- | --- |

3.

možno je zbiranje in/ali izmenjava informacij v skladu s priporočilom A in informacij, ki niso na voljo ustreznim organom, zlasti glede na člene 40, 47 in 56 Direktive 2013/36/EU ter člen 84 Direktive 2014/59/EU, predvsem v zvezi z izmenjavo informacij o nekaterih elementih načrtov sanacije (1);

| 4. | opredelitev pomembne podružnice za namene člena 51 Direktive 2013/36/EU ustrezno upošteva vidike finančne stabilnosti v državi članici gostiteljici; |
| --- | --- |

4.

opredelitev pomembne podružnice za namene člena 51 Direktive 2013/36/EU ustrezno upošteva vidike finančne stabilnosti v državi članici gostiteljici;

| 5. | jasno je, da lahko organi, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, sodelujejo v kolegijih nadzornikov kot opazovalci glede na člena 51 in 116 Direktive 2013/36/EU. |
| --- | --- |

5.

jasno je, da lahko organi, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo, sodelujejo v kolegijih nadzornikov kot opazovalci glede na člena 51 in 116 Direktive 2013/36/EU.

Evropska komisija bi morala tudi proučiti možnost, da se informacije s seznama, ki ga pripravi EBA v skladu s podpriporočilom C(1), vključijo v Delegirano uredbo Komisije (EU) 2016/98, Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/99 (2) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 680/2014 (3), da se pristojnim organom zagotovi dostop do enakega niza informacij kot organom, ki so pooblaščeni za sprejemanje in/ali aktiviranje ukrepov makrobonitetne politike ali za opravljanje drugih nalog v zvezi s finančno stabilnostjo.

Priporočilo C – smernice za izmenjavo informacij in spremljanje izmenjave informacij

Za priporočilo C so določena naslednja merila za skladnost.

Podpriporočilo C(1) – smernice o izmenjavi informacij

Smernice za izmenjavo informacij, ki jih izda EBA, bi morale med drugim vključevati:

| (a) | predlogo memoranduma o soglasju, ki jo lahko uporabijo stranke, vključene v izmenjavo informacij, in ki omogoča nadaljnje prilagoditve, ki so po mnenju teh strank potrebne; |
| --- | --- |

(a)

predlogo memoranduma o soglasju, ki jo lahko uporabijo stranke, vključene v izmenjavo informacij, in ki omogoča nadaljnje prilagoditve, ki so po mnenju teh strank potrebne;

| (b) | dodatna načela za uspešno in učinkovito izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

(b)

dodatna načela za uspešno in učinkovito izmenjavo informacij;

| (c) | formate za poročanje in predloge za izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

(c)

formate za poročanje in predloge za izmenjavo informacij;

| (d) | specifikacijo minimalnega niza informacij, določenega v podpriporočilu C(1), vključno s seznamom postavk, ki se na podlagi obrazložene zahteve izmenjajo za vse podružnice, in seznamom postavk, ki se na podlagi obrazložene zahteve izmenjajo za podružnice, pomembne za finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(d)

specifikacijo minimalnega niza informacij, določenega v podpriporočilu C(1), vključno s seznamom postavk, ki se na podlagi obrazložene zahteve izmenjajo za vse podružnice, in seznamom postavk, ki se na podlagi obrazložene zahteve izmenjajo za podružnice, pomembne za finančno stabilnost.

Podpriporočilo C(2) – spremljanje uspešnosti in učinkovitosti izmenjave informacij

| 1. | Organ EBA bi moral v sodelovanju z ESRB spremljati uspešnost in učinkovitost izmenjave informacij med ustreznimi organi na podlagi informacij, ki jih zagotovijo ti organi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Na podlagi informacij, prejetih od ustreznih organov v skladu z merilom za skladnost 2, ki je relevantno za podpriporočilo A(2), in informacij, prejetih od ESRB, bi moral organ EBA redno, najmanj enkrat letno, poročati ESRB o uspešnosti in učinkovitosti izmenjave informacij med ustreznimi organi, vključno s številom zahtev za informacije in odzivnim časom, ter o sklenjenih memorandumih o soglasju. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/99 z dne 16. oktobra 2015 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z določitvijo operativnega delovanja kolegijev nadzornikov v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 21, 28.1.2016, str. 21).

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 28.6.2014, str. 1).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 9.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 412/11

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 412/02)

Komisija se je 22. novembra 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9512. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9512. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 9.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 412/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 412/12

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o izobraževanju in usposabljanju mladinskih delavcev

(2019/C 412/03)

SVET IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA

OB PRIZNAVANJU NASLEDNJEGA:

| 1. | V Resoluciji Sveta o strategiji Evropske unije za mlade 2019–2027 so države članice in Evropska komisija pozvane, naj med drugim podprejo razvoj kakovostnega mladinskega dela na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, vključno z usposabljanjem mladinskih delavcev. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Raznolikost in posebnosti mladinskega dela v državah članicah odražajo zgodovino, socialno-ekonomske razmere in kulturno okolje držav članic ter njihove nacionalne, regionalne in lokalne prednostne naloge. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kljub razlikam pa imajo glede potreb po izobraževanju in usposabljanju mladinskih delavcev skupno izhodišče, ki temelji na dolgotrajnem sodelovanju na področju evropske mladine, skupnih vrednotah ter številnih študijah, deklaracijah, programih, sklepih in priporočilih o mladinskem delu (1). Dejavnosti, ki so med drugim namenjene evropski klasifikaciji poklicnih standardov, opredelitvi izobraževalnih in poklicnih poti mladinskih delavcev, povečanju kakovosti ponudbe mladinskega dela, zagotavljanju informacij o mladinskem delu ter podpiranju poklicnega razvoja mladinskih delavcev v okviru programov EU in delovnih portfeljev Sveta Evrope za mlade, prinašajo koristne elemente k temu skupnemu izhodišču. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izobraževanje in usposabljanje mladinskih delavcev bi bilo treba prilagoditi, da bi ustrezalo konkretnim potrebam in razmeram v posameznih državah članicah. Zato je pri tej dejavnosti potreben prožen, večnivojski in medsektorski pristop, ki se odziva na potrebe uporabnikov. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mladinske delavce lahko med drugim izobražujejo in usposabljajo mladinske organizacije, organizacije za mladinsko delo, občinske ali regionalne organizacije za mladinsko delo in druge organizacije civilne družbe ter ustanove za izobraževanje in usposabljanje, ki izvajajo študijske programe na področju mladinskega dela. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Izobraževanje in usposabljanje mladinskih delavcev je treba prilagoditi nacionalnim razmeram, zato nastali modeli in prakse niso nujno neposredno prenosljivi v druge države članice. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nedavne študije in raziskave (2) kažejo na pomanjkanje kakovostnega izobraževanja na področju mladinskega dela in pomanjkanje usposabljanja za mladinske delavce v Evropi. Primanjkuje tudi informacij in podatkov o potrebah po izobraževanju in usposabljanju ter o njuni ponudbi v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Visokokakovostno, prilagodljivo in praktično usmerjeno izobraževanje in usposabljanje mladinskih delavcev, podprto z rednimi raziskavami, je ključni predpogoj in gonilo za spodbujanje kakovosti in priznavanja mladinskega dela. |
| --- | --- |

8.

OB POUDARJANJU:

| 9. | Potrebe po razvoju in zagotavljanju kakovostnega izobraževanja in usposabljanja mladinskih delavcev, ki bosta temeljila na raznolikosti mladinskega dela v Evropi. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Potrebe po nadaljnji preučitvi izobraževalnih in učnih poti plačanih in prostovoljnih mladinskih delavcev. Premalo vemo o tem, kako sta formalno izobraževanje in neformalno učenje povezana z dejanskim mladinskim delom in kako nanj pripravljata mladinske delavce. Poleg tega je treba določiti poklicne poti mladinskih delavcev in zagotoviti boljše poznavanje upravljanja mladinskih organizacij, organizacij za mladinsko delo ter občinskega in regionalnega mladinskega dela, da bi podprli učenje in usposabljanje na delovnem mestu. Potrebne so tudi dodatne informacije o tem, kako bi lahko združenjem in mrežam mladinskih delavcev zagotovili in povečali možnosti za medsebojno učenje, svetovanje in podpiranje. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Bistvene vloge, ki jo imajo raziskave ter perspektive in pristopi, ki temeljijo na praksi in načelu od spodaj navzgor, pri izobraževanju mladinskih delavcev. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pomena in potenciala medsebojnega učenja, medsebojnega kovčinga, mentorstva ter nadzorovane in reflektivne prakse pri izobraževanju in usposabljanju mladinskih delavcev. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pomena priznavanja raznolikosti kompetenc (3), ki jih mladinski delavci potrebujejo pri delu z mladimi, saj se njihove življenjske razmere spreminjajo. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pomena začetnega in stalnega izobraževanja in usposabljanja, ki mladinskim delavcem omogoča soočanje z novimi vprašanji, relevantnimi za mlade, in ustrezno reševanje teh vprašanj, ki med drugim zadevajo digitalizacijo, migracije, podnebne spremembe, spreminjajoči se trg dela, ogrožanje demokracije in človekovih pravic ter čedalje večjo negotovost. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Priložnosti, da bi izobraževanje in usposabljanje mladinskih delavcev razumeli kot orodje za izpolnjevanje ciljev evropske mladinske politike in strategij mladinskega dela, zlasti strategije Evropske unije za mlade za obdobje 2020–2027. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Pomena vzpostavitve oziroma krepitve trajnostnih struktur in virov za razvoj izobraževanja in usposabljanja mladinskih delavcev v Evropi. |
| --- | --- |

16.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN EVROPSKO KOMISIJO, NAJ NA SVOJIH PODROČJIH PRISTOJNOSTI IN NA USTREZNIH RAVNEH OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI:

| 17. | Na podlagi obstoječe analize nadalje preučijo sedanje sisteme izobraževanja in usposabljanja mladinskih delavcev v Evropi, da bi poglobili znanje o vplivu politik, metod in orodij, razvitih na evropski ravni, na izobraževanje in usposabljanje mladinskih delavcev v državah članicah. Če je mogoče, bi bilo treba informacije zbirati z razpoložljivimi instrumenti, kot sta Evropski center znanja za mladinsko politiko in mladinski wiki. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Zagotovijo, da bodo imele države članice skupno razumevanje o kakovostnem izobraževanju in usposabljanju mladinskih delavcev ter njunih ciljih, kar bo spodbudilo razvoj prožnih, praktičnih in večnivojskih pristopov k izobraževanju in usposabljanju mladinskih delavcev, ki jih bo mogoče prilagoditi tako, da bodo ustrezali nacionalnim, regionalnim in lokalnim potrebam in pričakovanjem v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Vzpostavijo okvir za formalno in neformalno izobraževanje in usposabljanje za mladinsko delo, ki bo temeljil na kompetencah ter upošteval različne potrebe po usposabljanju, ki jih imajo zaposleni/plačani mladinski delavci in tisti, katerih želena poklicna pot je v mladinskem delu, ter prostovoljni delavci in mladinski voditelji, temeljil pa bo na medsebojnem učenju in uporabi digitalnega učenja in drugih inovativnih metod. Tak okvir ne določa nobenih formalnih zahtev za nacionalne izobraževalne programe in bo v celoti spoštoval nacionalne pristojnosti. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Spodbujajo države članice, naj po potrebi pripravijo specifične analize potrebnih kompetenc v mladinskem delu in njihovih ključnih elementov ter ustrezno ocenijo, posodobijo in nadalje razvijejo programe začetnega ter stalnega usposabljanja in izobraževanja mladinskih delavcev, ki jih izvajajo lokalni, regionalni ali nacionalni inštituti za izobraževanje in usposabljanje ali organizacije, ki izvajajo usposabljanje za mladinsko delo. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Države članice, Evropsko komisijo ter ustrezne nacionalne institucije in deležnike na področju mladine spodbujajo, naj skupaj s Svetom Evrope, mladinskimi organizacijami ter drugimi ustreznimi organizacijami in mrežami nadalje razvijajo izobraževanje in usposabljanje mladinskih delavcev na evropski ravni. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Spodbujajo in omogočajo dvostransko in večstransko sodelovanje, zlasti na interdisciplinarni ravni, med javnimi upravami v državah članicah, univerzami, izobraževalnimi ustanovami, tudi ustanovami in organizacijami za poklicno izobraževanje, ki že imajo uveljavljene programe izobraževanja in usposabljanja za mladinske delavce, in tistimi, ki si prizadevajo, da bi take programe razvile. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Spodbujajo stalno sodelovanje med javnimi ponudniki mladinskega dela in organizacijami civilne družbe, ki se ukvarjajo z izobraževanjem in usposabljanjem mladinskih delavcev, da bi si izmenjevali izkušnje in delili navdih po vsej Evropi. V ta namen bi bilo treba ustrezno izkoristiti priložnosti, ki jih ponujajo ustrezni programi EU, kot je Erasmus+. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Okrepijo izobraževanje in usposabljanje mladinskih delavcev, raziskave na področju mladinskega dela in priznavanje neformalnega učenja pri mladinskem delu, tako da učinkovito izkoristijo priložnosti za izmenjave, sodelovanje in mreženje, ki jih ponujajo programi in skladi EU, kot so Erasmus+, evropska solidarnostna enota, evropski strukturni in investicijski skladi, Obzorje 2020 in Ustvarjalna Evropa. |
| --- | --- |

24.

POZIVAJO EVROPSKO KOMISIJO, NAJ:

| 25. | Do konca leta 2021 preuči možnosti za nadaljnji razvoj izobraževanja in usposabljanja mladinskih delavcev, vključno s pripravo priporočila Sveta na to temo. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Izboljša digitalne kompetence z neformalnim učenjem in usposabljanjem, glede na to, da posodablja akcijski načrt za digitalno izobraževanje, da bi vanj vključila tudi mladinsko delo. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Glej referenčne dokumente v prilogi.

(2)  Glej referenčni dokument 4 v prilogi.

(3)  Spreminjajoče se mladinsko delo (izobraževanje); sodobni izzivi v nepredvidljivi Evropi: poročilo o konferenci EU o mladih, Helsinki, 1.–3. julij 2019, Tomi Kiilakoski in Marko Kovačić.

---

PRILOGA

1.   Uporabljeni viri

Svet ob sprejetju teh sklepov opozarja zlasti na naslednje dokumente:

| 1. | Sklepi Sveta o dostopu mladih do kulture (2010/C 326/02); |
| --- | --- |

1.

Sklepi Sveta o dostopu mladih do kulture (2010/C 326/02);

| 2. | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o mladinskem delu (2010/C 327/01); |
| --- | --- |

2.

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o mladinskem delu (2010/C 327/01);

| 3. | Sklepi Sveta o vzhodni razsežnosti sodelovanja mladih v demokratičnem življenju in njihove mobilnosti (2011/C 372/03); |
| --- | --- |

3.

Sklepi Sveta o vzhodni razsežnosti sodelovanja mladih v demokratičnem življenju in njihove mobilnosti (2011/C 372/03);

| 4. | Evropska komisija, Delo z mladimi: pomen mladinskega dela v Evropski uniji, 2014; |
| --- | --- |

4.

Evropska komisija, Delo z mladimi: pomen mladinskega dela v Evropski uniji, 2014;

| 5. | Sklepi Sveta o krepitvi mladinskega dela zaradi zagotavljanja povezanih družb (2015/C 170/02); |
| --- | --- |

5.

Sklepi Sveta o krepitvi mladinskega dela zaradi zagotavljanja povezanih družb (2015/C 170/02);

| 6. | Resolucija Sveta o spodbujanju politične participacije mladih v demokratičnem življenju v Evropi (2015/C 417/02); |
| --- | --- |

6.

Resolucija Sveta o spodbujanju politične participacije mladih v demokratičnem življenju v Evropi (2015/C 417/02);

| 7. | Deklaracija, pripravljena v okviru Druge evropske konvencije o mladinskem delu, 27.–30. april 2015; |
| --- | --- |

7.

Deklaracija, pripravljena v okviru Druge evropske konvencije o mladinskem delu, 27.–30. april 2015;

| 8. | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vlogi mladinskega sektorja v okviru celostnega in medsektorskega pristopa k preprečevanju nasilne radikalizacije mladih in boju proti tej radikalizaciji (2016/C 213/01); |
| --- | --- |

8.

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vlogi mladinskega sektorja v okviru celostnega in medsektorskega pristopa k preprečevanju nasilne radikalizacije mladih in boju proti tej radikalizaciji (2016/C 213/01);

| 9. | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o spodbujanju novih pristopov v mladinskem delu za odkrivanje in razvoj potenciala mladih (2016/C 467/03); |
| --- | --- |

9.

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o spodbujanju novih pristopov v mladinskem delu za odkrivanje in razvoj potenciala mladih (2016/C 467/03);

| 10. | Sklepi Sveta o vlogi mladinskega dela v podporo mladim pri razvoju bistvenih življenjskih spretnosti, ki so jim v pomoč pri uspešnem vstopanju v odraslost, dejavno državljanstvo in delovno življenje (2017/C 189/06); |
| --- | --- |

10.

Sklepi Sveta o vlogi mladinskega dela v podporo mladim pri razvoju bistvenih življenjskih spretnosti, ki so jim v pomoč pri uspešnem vstopanju v odraslost, dejavno državljanstvo in delovno življenje (2017/C 189/06);

| 11. | Sklepi Sveta o pametnem mladinskem delu (2017/C 418/02); |
| --- | --- |

11.

Sklepi Sveta o pametnem mladinskem delu (2017/C 418/02);

| 12. | Priporočilo Odbora ministrov Sveta Evrope CM/Rec(2017) 4 državam članicam o mladinskem delu; |
| --- | --- |

12.

Priporočilo Odbora ministrov Sveta Evrope CM/Rec(2017) 4 državam članicam o mladinskem delu;

| 13. | Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (2018/C 456/01); |
| --- | --- |

13.

Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (2018/C 456/01);

| 14. | Sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (COM(2018) 22 final); |
| --- | --- |

14.

Sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (COM(2018) 22 final);

| 15. | Partnerstvo med Evropsko komisijo in Svetom Evrope na področju mladine: opredelitev izobraževalnih in poklicnih poti mladinskih delavcev, del I. Poročilo. |
| --- | --- |

15.

Partnerstvo med Evropsko komisijo in Svetom Evrope na področju mladine: opredelitev izobraževalnih in poklicnih poti mladinskih delavcev, del I. Poročilo.

2.   Opredelitve pojmov

Za namene teh sklepov Sveta je

„mladinski delavec“ strokovnjak, prostovoljec ali mladinski vodja, ki mladim pomaga pri učenju ter osebnem in socialnem razvoju ter jih spodbuja in podpira pri osamosvajanju ter pri tem, da postanejo aktivni in odgovorni posamezniki in državljani. Opravljanje mladinskega dela temelji na načelih prostovoljnega in dejavnega sodelovanja mladih.

---

| 9.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 412/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 412/16

---

Sklepi Sveta o Eurojustu: Urad za evropsko pravosodno sodelovanje v digitalni dobi

(2019/C 412/04)

SVET JE SPREJEL NASLEDNJE SKLEPE:

| 1. | Svet se sklicuje na novo strateško agendo za obdobje 2019–2024, ki jo je 20. junija 2019 sprejel Evropski svet in v kateri je zaščita državljanov in državljank ter svoboščin poglavitna prednostna naloga za naslednji institucionalni cikel. V skladu s to agendo se je Unija zavezala, da bo nadaljevala in krepila boj proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, izboljšala sodelovanje in izmenjavo informacij ter še naprej razvijala skupne instrumente Unije. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Svet pozdravlja letno poročilo Eurojusta za leto 2018 (7944/19) in nadaljnji napredek, ki ga je Eurojust dosegel v okviru svojih nalog kot ključni akter pri spodbujanju in krepitvi pravosodnega usklajevanja in sodelovanja med nacionalnimi organi pri preiskovanju in pregonu najhujših oblik čezmejnega kriminala, zlasti terorizma, trgovine z ljudmi, tihotapljenja migrantov, kibernetske kriminalitete in korupcije. Tako kot v prejšnjih letih se je tudi v letu 2018 povečalo število novih zadev, predloženih Eurojustu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Svet je zadovoljen, da je Eurojust sklenil nova sporazuma o sodelovanju z Albanijo in Gruzijo ter zaključil pogajanja o tovrstnem sporazumu s Srbijo in da so bili v Eurojust napoteni novi tožilci za zvezo. Ti sporazumi o sodelovanju, in tudi tožilci za zvezo, pomembno prispevajo k lažjemu pravosodnemu sodelovanju z zadevnimi tretjimi državami. To lahko koristi tudi drugim akterjem, zlasti Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT), ustanovljenemu z Uredbo (EU) 2017/1939 (1). Eurojust naj zagotovi, da bodo novi sporazumi o sodelovanju začeli veljati čim prej, v vsakem primeru pa pred 12. decembrom 2019, ko se bo začela uporabljati Uredba (EU) 2018/1727 (2). Preuči naj, ali je treba v okviru vzpostavitve strategije sodelovanja na podlagi člena 52(1) navedene uredbe skleniti sporazume o sodelovanju tudi z drugimi tretjimi državami. Svet hkrati poziva Komisijo, naj čim prej po datumu začetka uporabe navedene uredbe pripravi priporočila za začetek pogajanj o mednarodnih sporazumih. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Svet pozdravlja dejstvo, da je septembra 2019 začel delovati pravosodni register za boj proti terorizmu pri Eurojustu, ki združuje pravosodne informacije o protiterorističnih postopkih iz vseh držav članic EU. Ta register, ki vključuje informacije, ki jih v skladu s Sklepom Sveta 2005/671/PNZ (3) posredujejo države članice, bo povečal učinkovitost EU in njenih držav članic v boju proti terorizmu. Pogoj za njegovo učinkovito delovanje in dodajanje vrednosti preiskavam organov držav članic je, da pristojni organi držav članic Eurojustu posredujejo informacije, zato Svet znova opozarja na obveznosti držav članic glede posredovanja takšnih informacij v skladu s Sklepom Sveta 2005/671/PNZ. |
| --- | --- |

4.

VLOGA Eurojusta

| 5. | Svet poudarja, da je Eurojust ključen akter na področju svobode, varnosti in pravice, ki ima posebno in proaktivno vlogo pri usklajevanju zadev na področju pravosodnega sodelovanja v Uniji. Je edina agencija EU, ki usklajuje pravosodne organe v vsakem segmentu varnostne verige. Ima edinstveno in ključno vlogo pri usklajevanju preiskav in pregona hudih čezmejnih kaznivih dejanj med nacionalnimi organi, pristojnimi za preiskave in pregon, v vseh fazah kazenskega postopka od začetka preiskave kaznivega dejanja do končne sodbe. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Medtem ko je Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) odgovorna za podpiranje organov kazenskega pregona držav članic pri preprečevanju hudih čezmejnih kaznivih dejanj in boju proti njim, je naloga Eurojusta podpirati in krepiti usklajevanje in sodelovanje med nacionalnimi organi, pristojnimi za preiskave in pregon, med preiskavo in pregonom hudih čezmejnih kaznivih dejanj. Eurojust in Europol se medsebojno dopolnjujeta in bi si morala še naprej prizadevati za tesno sodelovanje in komplementarnost. Svet je trdno prepričan, da je v interesu tako Europola kot Eurojusta, da obe agenciji delujeta dobro in učinkovito, saj imata v okviru svojih mandatov isti cilj: učinkovitejši boj proti hudim čezmejnim kaznivim dejanjem v EU in s tem oblikovanje varnejše Evrope. |
| --- | --- |

6.

| 7. | EJT in Eurojust bi morala vzpostaviti in vzdrževati tesen odnos, ki bi temeljil na vzajemnem sodelovanju v okviru njunih mandatov in pristojnosti ter razvoju operativnih, upravnih in poslovodnih povezav med njima, kot je navedeno v členu 100 Uredbe (EU) 2017/1939 o Evropskem javnem tožilstvu in členu 50 Uredbe (EU) 2018/1727 o Eurojustu. Eurojust bo verjetno imel pomembno vlogo pri delu EJT, zlasti v njegovih zgodnjih fazah. Bistveno vlogo ima tudi v zadevah, v katerih so udeležene sodelujoče in nesodelujoče države članice, pa tudi v primerih goljufij, ki ne spadajo v pristojnost EJT. Oba akterja imata edinstveno vlogo in pristojnost v evropskem območju svobode, varnosti in pravice. Svet poziva Eurojust, naj vzpostavi tesen odnos z EJT, takoj ko bo to začelo delovati. Eurojust bi si moral prizadevati, da bi EJT pomagal zlasti na začetku delovanja, tudi tako, da bi z njim delil strokovno znanje, ki ga je pridobil v zadnjih skoraj 20 letih, v zvezi z usklajevanjem in podpiranjem zapletenih čezmejnih preiskav ter odnosi z državami, ki niso članice EU. Čim prej bi bilo treba vzpostaviti delovni dogovor med EJT in Eurojustom. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Svet poudarja tudi pomen sodelovanja med Eurojustom in drugimi organi, uradi in agencijami EU, kot sta OLAF in Frontex. Vsi ti akterji EU bi morali sodelovati v okviru svojih pristojnosti, da bi opredelili nadaljnje sinergije in v celoti izkoristili svoje prednosti na usklajen način in tako državam članicam pomagali pri prizadevanjih za vzpostavitev varnejšega okolja za državljane in državljanke EU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Svet spodbuja Eurojust, naj tudi v prihodnje dosledno izkoristi svoj edinstveni položaj in poveča svojo proaktivnost, tako da predloži ugotovitve o razvoju in trendih kriminalitete in kriminalnih pojavov v EU in širše ter z izmenjavo informacij z nacionalnimi organi izboljša njihovo pripravljenost in seznanjenost z razmerami. |
| --- | --- |

9.

Digitalno Kazensko Pravosodje In Sistem Vodenja Zadev

| 10. | Svet poudarja, da je treba zaradi policijskega in pravosodnega sodelovanja v EU ob doslednem spoštovanju zahtev glede varstva podatkov izboljšati izmenjavo informacij in zagotoviti interoperabilnost informacijskih sistemov EU, saj bo to okrepilo hitro, zanesljivo in varno izmenjavo informacij in dokazov med agencijami in organi, kot so Europol, OLAF, Frontex, EJT in Eurojust. Eurojust ima ključno vlogo pri zagotavljanju možnosti navzkrižnega sklicevanja med nacionalnimi podatki, da se lahko vzpostavijo povezave med različnimi kazenskimi preiskavami. V ta namen bi bilo treba zagotoviti, da imajo nacionalni člani Eurojusta dostop do digitalnega sistema za izmenjavo e-dokazov, ki ga je vzpostavila Komisija in ga upravljajo države članice. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Svet spodbuja Komisijo in Eurojust, naj nadaljujeta svojo pobudo o digitalnem kazenskem pravosodju, predstavljeno na seji Sveta za pravosodje in notranje zadeve 6. decembra 2018, katere namen je pravosodnim organom v Uniji omogočiti varno medsebojno povezavo, da bi lahko v kazenskih zadevah pošiljali in prejemali (občutljive) informacije. V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati obstoječe rešitve na področju informacijske tehnologije, na primer digitalni sistem za izmenjavo e-dokazov in mrežno aplikacijo za varno izmenjavo informacij (SIENA). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Bistveno je, da informacijska infrastruktura in sistem za vodenje zadev Eurojusta delujeta pravilno in učinkovito, ob doslednem spoštovanju zahtev glede varstva podatkov, tako da lahko Eurojust podpira nacionalne pravosodne organe, ki se ukvarjajo s primeri hudih čezmejnih kaznivih dejanj. To je izjemno pomembno, da bi lahko Eurojust pristojnim nacionalnim organom zagotovil podrobnosti in povratne informacije o rezultatih obdelave informacij, ki jih lahko ti organi pričakujejo v skladu s pravnim okvirom Eurojusta. Sedanji sistem vodenja zadev je precej star in ne zagotavlja ustrezne podpore za izmenjavo informacij. Eurojust bi zato moral preučiti, kako bi lahko izboljšal in posodobil svoj sistem vodenja zadev, ob upoštevanju interoperabilnosti z obstoječimi rešitvami ali rešitvami v razvoju (kot je digitalni sistem za izmenjavo e-dokazov). |
| --- | --- |

12.

Nova Uredba O Eurojustu

| 13. | 12. decembra 2019 se bo začela uporabljati Uredba (EU) 2018/1727 o Eurojustu. Novi pravni okvir bo Eurojustu omogočil, da bo učinkoviteje obravnaval vedno pogostejše zahteve nacionalnih organov, zlasti na prednostnih kriminalnih področjih, kot so terorizem, trgovina z ljudmi, tihotapljenje migrantov, kibernetska kriminaliteta in korupcija. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kakor hitro se bo navedena uredba začela uporabljati, lahko kolegij Eurojusta v skladu s členom 5(5) Uredbe uradno predloži osnutek svojega novega poslovnika, ki ga bo lahko sprejel po odobritvi Sveta. Zadevni akterji naj opravijo vse potrebno delo, da bi spodbudili hitro sprejetje poslovnika, ki bi moral Eurojustu omogočiti učinkovitejše opravljanje nalog. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Svet meni, da je zelo pomembno, da se Eurojust lahko osredotoči na operativno delo, zlasti ker število zadev stalno narašča. Zato spodbuja Eurojust, naj nadaljuje izvajanje sprememb, ki bodo privedle do tega, da bo kot agencija EU vzpostavil še učinkovitejše in sodobnejše upravljanje. Ob upoštevanju edinstvene vloge, ki jo ima Eurojust na ravni EU pri usklajevanju preiskav in pregona hudih čezmejnih kaznivih dejanj, vključno z njegovo pomembno podporo skupnim preiskovalnim skupinam, bi bilo treba zagotoviti, da se bo lahko Eurojust osredotočil na zadeve, ki zahtevajo takšno usklajevanje. Druge primere, ki bi jih lahko olajšala izmenjava informacij in/ali pošiljanje sodnih pisanj, bi bilo treba obravnavati prek drugih kanalov, kot je Evropska pravosodna mreža v kazenskih zadevah. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Svet pozdravlja sklenitev sporazuma med Eurojustom in Dansko, ki bo zagotovil, da zaradi uporabe uredbe o Eurojustu ne bo prišlo do vrzeli v okviru pravosodnega sodelovanja EU. |
| --- | --- |

16.

Izboljšanje Sodelovanja In Usklajevanja Z Mrežami

| 17. | Svet se sklicuje na svoje sklepe z dne 6. junija 2019 o sinergijah med Eurojustom in mrežami, ki jih je vzpostavil Svet na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (UL C 207, 18.6.2019, str. 1). Eurojust spodbuja, naj v sodelovanju z Evropsko pravosodno mrežo, mrežo za področje genocida, mrežo za skupne preiskovalne skupine in Evropsko pravosodno mrežo za kibernetsko kriminaliteto izvede sklepe iz navedenega dokumenta, ki ga je treba brati skupaj s predlogi in priporočili iz skupnega dokumenta, priloženega zadevnim sklepom. |
| --- | --- |

17.

SREDSTVA

| 18. | Svet se sklicuje na sklepe Evropskega sveta z dne 18. oktobra 2018, v katerih ta poziva k ukrepom, s katerimi bi Eurojustu in Europolu zagotovili zadostna sredstva, da bi bila kos novim izzivom, ki jih prinašajo tehnološki razvoj in spreminjajoče se varnostne grožnje, kar bi med drugim lahko dosegli z medagencijskim sodelovanjem in boljšim dostopom do podatkov. Trenutne grožnje za varnost EU in njenih držav članic – terorizem, tihotapljenje migrantov, kibernetska kriminaliteta, trgovina z ljudmi in trgovina z drogami – še naprej zahtevajo učinkovit odziv policije in sodstva. Svet v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba verigo varnosti in kazenskega pravosodja obravnavati kot celoto, da bi zagotovili celovito varnost v Uniji. Zato je treba priznati pomen in vlogo vseh akterjev, vključenih v to verigo, da bi se izognili oviram v enem delu verige in, kar bi bilo še huje, končni nekaznovanosti. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Svet se zaveda, da se Eurojust sooča z vedno večjim obsegom dela, tudi zaradi novih nalog, kot so tiste, povezane s pravosodnim registrom za boj proti terorizmu, krepitvijo sodelovanja s tretjimi državami in praktičnim izvajanjem Uredbe (EU) 2018/1727. Čeprav so se operativna delovna obremenitev in naloge Eurojusta znatno povečale, to ne velja za njegov proračun. Svet ob tem izpostavlja, da bi lahko predlagano povečanje finančnih sredstev za agencije kazenskega pregona v sklopu naslednjega večletnega finančnega okvira povzročilo povečanje števila obravnavanih zadev, kar bi lahko dodatno vplivalo na delovno obremenitev Eurojusta. Ponovno poudarja, kako pomembna sta učinkovita, sodobna in ustrezno delujoča informacijska infrastruktura in sistem vodenja zadev, da bi lahko Eurojust uspešno opravljal svoje naloge. Zaveda se, da so za takšne izboljšave potrebni ustrezni človeški in finančni viri. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Svet glede na navedeno meni, da bi bilo treba Eurojustu zagotoviti ustrezna sredstva, tudi v korist omrežij, ki so odvisna od njegovega proračuna, da se mu kot ključnemu akterju v verigi varnosti in kazenskega pravosodja v EU zagotovi ustrezno delovanje ter omogoči nadaljnji razvoj njegovega pomembnega strateškega in operativnega dela. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

(2)  Uredba (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ (UL L 295, 21.11.2018, str. 138).

(3)  Sklep Sveta 2005/671/PNZ z dne 20. septembra 2005 o izmenjavi informacij in sodelovanju na področju terorističnih kaznivih dejanj (UL L 253, 29.9.2005, str. 22).

---

Evropska komisija

| 9.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 412/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 412/20

---

Menjalni tečaji eura (1)

6. december 2019

(2019/C 412/05)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1094 |
| JPY | japonski jen | 120,44 |
| DKK | danska krona | 7,4722 |
| GBP | funt šterling | 0,84453 |
| SEK | švedska krona | 10,5183 |
| CHF | švicarski frank | 1,0968 |
| ISK | islandska krona | 134,60 |
| NOK | norveška krona | 10,1235 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,533 |
| HUF | madžarski forint | 330,19 |
| PLN | poljski zlot | 4,2772 |
| RON | romunski leu | 4,7800 |
| TRY | turška lira | 6,3893 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6190 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4618 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6852 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6886 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5084 |
| KRW | južnokorejski won | 1 317,31 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,2232 |
| CNY | kitajski juan | 7,7993 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4390 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 554,41 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6145 |
| PHP | filipinski peso | 56,348 |
| RUB | ruski rubelj | 70,7441 |
| THB | tajski bat | 33,645 |
| BRL | brazilski real | 4,6402 |
| MXN | mehiški peso | 21,4658 |
| INR | indijska rupija | 79,0435 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1094

JPY

japonski jen

120,44

DKK

danska krona

7,4722

GBP

funt šterling

0,84453

SEK

švedska krona

10,5183

CHF

švicarski frank

1,0968

ISK

islandska krona

134,60

NOK

norveška krona

10,1235

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,533

HUF

madžarski forint

330,19

PLN

poljski zlot

4,2772

RON

romunski leu

4,7800

TRY

turška lira

6,3893

AUD

avstralski dolar

1,6190

CAD

kanadski dolar

1,4618

HKD

hongkonški dolar

8,6852

NZD

novozelandski dolar

1,6886

SGD

singapurski dolar

1,5084

KRW

južnokorejski won

1 317,31

ZAR

južnoafriški rand

16,2232

CNY

kitajski juan

7,7993

HRK

hrvaška kuna

7,4390

IDR

indonezijska rupija

15 554,41

MYR

malezijski ringit

4,6145

PHP

filipinski peso

56,348

RUB

ruski rubelj

70,7441

THB

tajski bat

33,645

BRL

brazilski real

4,6402

MXN

mehiški peso

21,4658

INR

indijska rupija

79,0435

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 9.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 412/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 412/21

---

Predhodna priglasitev koncentracije

Zadeva M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 412/06)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Telefónica S.A. („Telefónica“, Španija), |
| --- | --- |

—

Telefónica S.A. („Telefónica“, Španija),

| — | Prosegur Compañía de Seguridad, S.A. („PCS“, Španija) |
| --- | --- |

—

Prosegur Compañía de Seguridad, S.A. („PCS“, Španija)

| — | Prosegur Alarmas España, S.L.U. („Prosegur Alarmas“, Španija), ki spada v skupino PCS. |
| --- | --- |

—

Prosegur Alarmas España, S.L.U. („Prosegur Alarmas“, Španija), ki spada v skupino PCS.

Podjetji Telefónica in PCS pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem Prosegur Alarmas.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za Telefónica: svetovni telekomunikacijski operater in ponudnik mobilnih omrežij, ki deluje pod več različnimi blagovnimi znamkami, vključno z Movistar, O2 in Vivo. Podjetje Telefónica je podjetje v 100 % javni lasti, ki kotira na borzah v Madridu, New Yorku, Limi in Buenos Airesu, |
| --- | --- |

—

za Telefónica: svetovni telekomunikacijski operater in ponudnik mobilnih omrežij, ki deluje pod več različnimi blagovnimi znamkami, vključno z Movistar, O2 in Vivo. Podjetje Telefónica je podjetje v 100 % javni lasti, ki kotira na borzah v Madridu, New Yorku, Limi in Buenos Airesu,

| — | za PCS: zagotavlja varnostne storitve za družbe, domove in podjetja. Dejavnosti PCS so razdeljene na tri poslovna področja, in sicer na alarme, varnost in denarna sredstva, |
| --- | --- |

—

za PCS: zagotavlja varnostne storitve za družbe, domove in podjetja. Dejavnosti PCS so razdeljene na tri poslovna področja, in sicer na alarme, varnost in denarna sredstva,

| — | za Prosegur Alarmas: podjetje, ki je dejavno na področju nameščanja alarmov in njihovega priključevanja na sprejemne centre v Španiji. |
| --- | --- |

—

za Prosegur Alarmas: podjetje, ki je dejavno na področju nameščanja alarmov in njihovega priključevanja na sprejemne centre v Španiji.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

telefaks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 9.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 412/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 412/23

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9653 – Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 412/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Pon Tyre Group B.V. (Nizozemska), ki pripada skupini Pon („Pon“), |
| --- | --- |

—

Pon Tyre Group B.V. (Nizozemska), ki pripada skupini Pon („Pon“),

| — | Gilde Fund V (Nizozemska), ki ga upravlja podjetje Gilde V Management B.V. (Nizozemska), |
| --- | --- |

—

Gilde Fund V (Nizozemska), ki ga upravlja podjetje Gilde V Management B.V. (Nizozemska),

| — | Gundlach Automotive Corporation (Nemčija), ki je trenutno pod izključnim nadzorom podjetja Gilde Fund V. |
| --- | --- |

—

Gundlach Automotive Corporation (Nemčija), ki je trenutno pod izključnim nadzorom podjetja Gilde Fund V.

Podjetji Pon in Gilde Fund V pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem Gundlach Automotive Corporation.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za Pon Tyre Group B.V.: del skupine Pon, ki je aktivna v štirih različnih podjetniških grozdih: Automotive, vključno z distribucijo pnevmatik, Pon Bike, Equipment & Power Systems in Industrial Mobility, |
| --- | --- |

—

za Pon Tyre Group B.V.: del skupine Pon, ki je aktivna v štirih različnih podjetniških grozdih: Automotive, vključno z distribucijo pnevmatik, Pon Bike, Equipment & Power Systems in Industrial Mobility,

| — | za Gilde Fund V: družba za kapitalske naložbe, ki se ukvarja s svetovanjem srednje velikim podjetjem, njihovim upravljanjem in naložbami v taka podjetja, |
| --- | --- |

—

za Gilde Fund V: družba za kapitalske naložbe, ki se ukvarja s svetovanjem srednje velikim podjetjem, njihovim upravljanjem in naložbami v taka podjetja,

| — | za Gundlach Automotive Corporation: aktivno predvsem na področju distribucije pnevmatik, platišč in koles, senzorjev za sisteme za nadzor tlaka v pnevmatikah in povezanih storitev, proizvajalcem originalne opreme pa zagotavlja programe koles in montažne storitve. |
| --- | --- |

—

za Gundlach Automotive Corporation: aktivno predvsem na področju distribucije pnevmatik, platišč in koles, senzorjev za sisteme za nadzor tlaka v pnevmatikah in povezanih storitev, proizvajalcem originalne opreme pa zagotavlja programe koles in montažne storitve.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9653 – Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 9.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 412/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 412/24

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9586 –
  SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 412/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | SEGRO plc („SEGRO“, Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

SEGRO plc („SEGRO“, Združeno kraljestvo),

| — | Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada),

| — | 7R Projekt 5 sp z o.o. („ciljno podjetje“, Poljska). |
| --- | --- |

—

7R Projekt 5 sp z o.o. („ciljno podjetje“, Poljska).

Podjetji SEGRO in PSPIB pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim ciljnim podjetjem. Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje SEGRO: lastništvo, upravljanje premoženja in razvoj sodobnih skladišč in nepremičnin za lahko industrijo v več državah članicah EU, |
| --- | --- |

—

za podjetje SEGRO: lastništvo, upravljanje premoženja in razvoj sodobnih skladišč in nepremičnin za lahko industrijo v več državah članicah EU,

| — | za podjetje PSPIB: vlaganje neto prispevkov v kanadske pokojninske sklade javnega sektorja. Podjetje upravlja diverzificiran globalni portfelj, vključno z delnicami, obveznicami in drugimi vrednostnimi papirji s stalnim donosom, naložbami v zasebni kapital, nepremičninami, infrastrukturo, naravnimi viri in zasebnim dolgom, |
| --- | --- |

—

za podjetje PSPIB: vlaganje neto prispevkov v kanadske pokojninske sklade javnega sektorja. Podjetje upravlja diverzificiran globalni portfelj, vključno z delnicami, obveznicami in drugimi vrednostnimi papirji s stalnim donosom, naložbami v zasebni kapital, nepremičninami, infrastrukturo, naravnimi viri in zasebnim dolgom,

| — | za ciljno podjetje: lastnik nepremičnine za logistične namene na parcelah št. 37/10 na naslovu Ulica Rokicińska, Lodž, Poljska. |
| --- | --- |

—

za ciljno podjetje: lastnik nepremičnine za logistične namene na parcelah št. 37/10 na naslovu Ulica Rokicińska, Lodž, Poljska.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9586 – SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 9.12.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 412/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 412/25

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2019/C 412/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Prosecco“

PDO-IT-A0516-AM06

Datum obvestila: 3. 9. 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Značilnosti ob porabi

Opis: V kategorijah penečega vina sta ob obstoječih različicah „zelo suho“, „suho“, „polsuho“ in „polsladko“ dodani novi različici „popolnoma suho“ in „izredno suho“.

Razlogi: Sprememba omogoča, da se za peneča vina, katerih vsebnost nepovretega sladkorja je običajno zajeta v parametre, določene v veljavni zakonodaji, uporabljata kategoriji „popolnoma suho“ in „izredno suho“ ter da se potrošniki bolje seznanijo s posebnimi lastnostmi proizvodov in njihovimi organoleptičnimi značilnostmi pri porabi od „popolnoma suhega“ do „polsladkega“ vina.

Ta sprememba se nanaša na člena 5 in 6 specifikacije proizvoda in točko 1.4 „Opis vin“ enotnega dokumenta.

2.   Pakiranje

Opis: Peneča vina je treba zapirati z zamaški, v katerih je najmanj 51 masnih % plute, delež plute v delu zamaška, ki je v stiku z vinom, pa nikakor ne sme biti manjši od 51 %.

Razlogi: S to spremembo naj bi se izboljšala zunanja podoba penečih vin s kontrolirano označbo porekla „Prosecco“; namen uporabe zamaškov, v katerih je najmanj 51 masnih % plute (vključno z delom, ki je v stiku z vinom) in do 49 % drugih materialov, ki jih dovoljuje veljavna zakonodaja, je namreč ohranjati sloves in tradicijo teh proizvodov ter hkrati bolje ohranjati značilnosti penečih vin.

Ta sprememba se nanaša na člen 8 specifikacije proizvoda in se ne nanaša na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

„Prosecco“

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 4. | Peneče vino |
| --- | --- |

4.

Peneče vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 6. | Kakovostno aromatično peneče vino |
| --- | --- |

6.

Kakovostno aromatično peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vin

„Prosecco“ – vino

Barva: slamnato rumena;

vonj: fin, prepoznaven, značilen za uporabljeno grozdje;

okus: suh do polsladek, svež in značilen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz zakonodaje države članice in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Prosecco“ – peneče vino, kakovostno peneče vino in kakovostno aromatično peneče vino

Barva: bolj ali manj intenzivno slamnato rumena, sijoča z obstojno peno;

vonj: fin, prepoznaven, značilen za uporabljeno grozdje;

okus: od „popolnoma suh“ do „polsladek“, svež in značilen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz zakonodaje države članice in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Prosecco“ – biser vino

Barva: bolj ali manj intenzivno slamnato rumena, sijoča z vidnim iskrenjem;

vonj: fin, prepoznaven, značilen za uporabljeno grozdje;

okus: suh do polsladek, svež in značilen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Pri porabi se lahko organoleptične značilnosti biser vina, pridobljenega s tradicionalnim vrenjem v steklenici, spreminjajo:

Barva: včasih lahko nekoliko motna;

vonj: prijeten in značilen, ki se mu lahko pridružujejo zaznave po krušni skorji in kvasu;

okus: suh, ščemeč, saden, ki se mu lahko pridružujejo arome krušne skorje in kvasa.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz zakonodaje države članice in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Enološki postopki, ki se uporabljajo za serije proizvodov, namenjenih za proizvodnjo penečih vin in kakovostnih penečih vin

Posebni enološki postopek

V serije proizvodov, namenjene za pridelavo penečih vin in kakovostnih penečih vin, je dovoljeno dodajati proizvode iz pridelave v vino grozdja sort chardonnay, pinot bianco, pinot grigio in pinot nero (predelan v belo vino), samih ali v povezavi, v količini, ki ne presega 15 %, če se pri obdelavi vinograda, iz katerega izhaja grozdje sorte glera za pridelavo vina, upoštevajo zahteve po sortni čistosti ali vsaj to, da količina grozdja manj pomembnih sort, ki se pri tej praksi dodajajo dovoljenim, ne presega 15 %.

(b)   Največji donosi

„Prosecco“

18 000 kilogramov grozdja na hektar

„Prosecco“

135 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Grozdje, namenjeno za pridelavo vina s kontrolirano označbo porekla „Prosecco“, je treba pridelovati na območju naslednjih pokrajin: Belluno, Gorica, Padova, Pordenone, Treviso, Trst, Videm, Benetke in Vicenza.

7.   Glavne sorte vinske trte

Glera lunga B. – serprino

Glera lunga B. – glera

Glera B. – serprino

8.   Opis povezave

Zaščitena označba porekla „Prosecco“ – vse kategorije vin

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo

Za območje označbe „Prosecco“, ki leži na severovzhodu Italije, je značilen relief, ki ga tvorijo nižine z nekaj gričevnatimi območji. Podnebje tega beneško-furlanskega območja je zmerno: na severu gorska veriga Alp preprečuje vdor hladnih severnih vetrov, na jugu pa je Jadransko morje glavna dostopna pot za široko, ki prinaša dovolj padavin, zlasti poleti, znižuje temperaturo ter omogoča, da ima vinska trta med rastjo brstov in grozdov dovolj vode.

Ob koncu poletja, ko se zmanjša osončenost in prevladuje suh veter burja, ki piha z vzhoda, so med dnevom in nočjo velike temperaturne razlike ter grozdje v zadnji dobi zorenja razvije precej aromatičnih snovi.

Območje proizvodnje je bogato z minerali in mikrohranili; tla so pretežno aluvialnega izvora s prevladujočo meljasto-glinasto teksturo, precejšnji skelet, ki je posledica erozije dolomitov in zalog vodnih poti, pa omogoča dobro izsuševanje površin.

Zgodovinski in človeški dejavniki

Vino Prosecco je prvič omenjeno v dokumentih s konca 17. st., v katerih je opisano nežno belo vino, ki prihaja s tržaškega krasa, zlasti z območja vasi Prosek.

Pridelava tega vina se je pozneje premaknila ter zlasti razvijala na gričevnatem območju Benečije in Furlanije.

Uspeh vina „Prosecco“ je predvsem zasluga sposobnosti proizvajalcev, ki so od začetka 20. st. razvijali ustrezne tehnike gojenja za pridelavo sorte glera, ki je zelo bujna, da bi omejili rodno obremenitev na trto ter omogočili dobro zorenje grozdja in ohranjanje aromatičnega potenciala grozdnih jagod, pa tudi ustrezne tehnike pridelave vin, ki temeljijo na ponovnem naravnem vrenju, najprej v steklenici in nato v avtoklavu.

V zadnjem stoletju se je na območju proizvodnje razvila mreža visoke tehnične in znanstvene strokovnosti za izboljšanje postopka pridelave in predelave vina „Prosecco“, s katero se poudarjajo njegove značilnosti, po katerih se razlikuje in ki jih nacionalni in mednarodni potrošniki cenijo. Odločilni dejavnik je bila tudi sposobnost proizvajalcev za preskušanje in izboljšanje tehnologij pridelave vina in predelave v peneče vino „Prosecco“, zaradi katerih so lahko enologi v aromatičnem profilu vina ohranili arome grozdja.

Vzročna povezava med geografskim območjem in posebnostmi proizvoda

Zmerno podnebje, za katero so značilni deževje in topli veter široko poleti, omogoča, da se vinska trta v rastni dobi dobro razvije.

Temperaturne razlike med dnevom in nočjo ter večinoma suhi veter burja v zadnji fazi zorenja grozdnih jagod so ugodni za ohranjanje „kislih“ snovi in nastajanje precejšnje količine aromatičnih predhodnih sestavin, ki opredeljujejo cvetlične in sadne note, značilne za „Prosecco“.

Aluvialna tla z meljasto-glinasto teksturo so dobro rodovitna, zato dajejo velik pridelek, spodbujajo zmerno kopičenje sladkorja ter prisotnost mineralov in mikrohranil, potrebnih za pridobivanje uravnotežene kemične sestave in senzoričnih lastnosti groznih jagod, ter omogočajo pridobivanje vina, ki se uporablja za osnovno vino pri proizvodnji biser vin in penečih vin z zmernim deležem alkohola in svežim, suhim in sadnim profilom zaznav in okusa, značilnim za vino „Prosecco“.

Za pridelovano sorto vinske trte, zlasti sorto glera, so značilni zmerno kopičenje sladkorja ter precejšnja vsebnost kislin (ob zrelosti) in aromatičnih snovi, s čimer se pridobi osnovno vino za proizvodnjo vina „Prosecco“, ki ima majhen delež alkohola in je prijetno aromatično.

Vino „Prosecco“ v različicah penečega in biser vina je značilno suho, po senzoričnem profilu pa je sijoče rumene slamnate barve z drobnimi mehurčki v ravnotežju z obstojno peno.

Vonj vina zaznamujejo močne cvetne (belo cvetje) in sadne (jabolko, hruška, tropsko sadje in citrusi) note, ki izražajo elegantnost in prefinjenost. Ima uravnotežen okus po sladkih in kislih sestavinah, kar mu poleg prijetnega okusa doda sveže, mehke in živahne note.

Za poudarjanje značilnosti tega posebnega vina, zlasti v različici penečega vina, se uporablja metoda „Martinotti“, pri kateri se izvede ponovno naravno vrenje osnovnega vina v velikih posodah ali avtoklavih, v katerih „Prosecco“ dobi iskrivost, ki oblikuje njegov živahni okus.

„Prosecco“ tako popolnoma razvije svoj aromatični potencial ter prijetni, značilni in sveži značaj, zaradi česar ga nacionalni in mednarodni potrošniki cenijo in kupujejo.

Posebej je treba omeniti proizvodnjo, čeprav omejeno, mirnega vina „Prosecco“, katerega senzorične značilnosti so podobne prejšnjim vrstam vina, vendar so zanj značilni izraziti saden vonj ter izrazitejši in polnejši okus.

Nacionalni in mednarodni potrošniki prepoznavajo vina z zaščiteno označbo porekla „Prosecco“ kot tako.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Zaščitena označba porekla „Prosecco“

Pravni okvir:

pravo Evropske unije

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

V skladu z odstopanjem iz člena 5(1)(a) Uredbe (EU) 2019/33 lahko postopki proizvodnje vseh vrst vina potekajo tudi na upravnem ozemlju občin pokrajine Verona, ki mejijo na razmejeno območje proizvodnje, samo za grozdje iz vinogradov, ki so se gospodarsko izkoriščali že 30. novembra 2011. Poleg tega lahko te dejavnosti potekajo tudi v drugih občinah, ki mejijo na razmejeno območje proizvodnje, če je ministrstvo izdalo posamezno dovoljenje.

V skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) 2019/33 lahko postopki po sekundarnem vrenju osnovnega vina za kategoriji peneče vino in biser vino potekajo tudi zunaj neposredne bližine razmejenega geografskega območja, če je ministrstvo izdalo posamezno dovoljenje in se upoštevajo tradicionalne proizvodnje zahteve.

Zaščitena označba porekla „Prosecco“ – dodatna geografska enota

Pravni okvir:

pravo Evropske unije

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne zahteve za označevanje

Opis pogoja:

Na etiketi označbe „Prosecco“ je lahko naveden sklic na pokrajino Treviso ali Treviso ter Tržaško pokrajino ali Trst, če zadevne serije sestavlja izključno grozdje, trgano v vinogradih teh pokrajin, ter če proizvodnja in pakiranje proizvoda potekata v pokrajini pridelave grozdja, kot je določeno v členu 55 Uredbe (EU) 2019/33 in členu 120(1)(g) Uredbe (EU) št 1308/2013.

ZOP „Prosecco“

Pravni okvir:

pravo Evropske unije

Vrsta dodatnega pogoja:

polnjenje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Določbe o polnjenju na razmejenem območju so določene v pravu Evropske unije (člen 4(2) Uredbe (EU) 2019/33). V skladu z navedenim predpisom je treba polnjenje izvajati na razmejenem geografskem območju, da se zaščitita kakovost in sloves vina z zaščiteno označbo porekla „Prosecco“ ter zagotovita njegovo poreklo in učinkovitost ustreznih pregledov. Posebne lastnosti in kakovost vin z označbo „Prosecco“, ki so povezane z geografskim območjem porekla in slovesom označbe, se bolje zagotovijo, če se vino stekleniči na območju proizvodnje, saj sta uporaba vseh tehničnih pravil glede prevoza in polnjenja vina ter skladnost z njimi zaupana vinogradniškim gospodarstvom na tem območju, ki imajo potrebno znanje in izkušnje ter interes za ohranjanje prisluženega slovesa. Ta zahteva poleg tega zagotavlja, da za pridelovalce vina velja učinkovit sistem preverjanja polnjenja vina, ki ga izvajajo pristojni organi, saj se s tem izognejo morebitnim tveganjem pri prevozu proizvoda z območja polnjenja vina. Ta določba torej koristi pridelovalcem vina, ki se zavedajo kakovosti in slovesa označbe ter so odgovorni za njuno zaščito.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14390

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---