# Úřední věstník C 428/2019

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 428 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6220. prosince 2019 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 428

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6220. prosince 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2019/C 428/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9598 — Allianz/T&R) (
  1
  ) | 1 |
| 2019/C 428/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9671 – Apollo/Blue Group) (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 428/03 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9639 – CDC/EDF/Dalkia Investissement) (
  1
  ) | 3 |
| 2019/C 428/04 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9627 – APG/Elecnor/CC&I) (
  1
  ) | 4 |

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2019/C 428/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9598 — Allianz/T&R) (
  1
  )

1

1

2019/C 428/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9671 – Apollo/Blue Group) (
  1
  )

1

2

2019/C 428/03

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9639 – CDC/EDF/Dalkia Investissement) (
  1
  )

1

3

2019/C 428/04

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9627 – APG/Elecnor/CC&I) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2019/C 428/05 | Rozhodnutí Rady ze dne 19. prosince 2019 o jmenování člena Evropské poradní komise pro dohled nad statistikou | 5 |
| | Evropská komise |
| 2019/C 428/06 | Směnné kurzy vůči euru — 19. prosince 2019 | 7 |
| 2019/C 428/07 | Dělení Komise Pokyny k podávání zpráv o zvládání rizik katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU | 8 |
| 2019/C 428/08 | Rozhodnutí Komise ze dne 16. prosince 2019 o obnovení činnosti expertní skupiny Komise Platforma pro řádnou správu daní, agresivní daňové plánování a dvojí zdanění | 34 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2019/C 428/05

Rozhodnutí Rady ze dne 19. prosince 2019 o jmenování člena Evropské poradní komise pro dohled nad statistikou

5

Evropská komise

2019/C 428/06

Směnné kurzy vůči euru — 19. prosince 2019

7

2019/C 428/07

Dělení Komise Pokyny k podávání zpráv o zvládání rizik katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU

8

2019/C 428/08

Rozhodnutí Komise ze dne 16. prosince 2019 o obnovení činnosti expertní skupiny Komise Platforma pro řádnou správu daní, agresivní daňové plánování a dvojí zdanění

34

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2019/C 428/09 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9503 – Gardner Denver/Ingersoll Industrials) (
  1
  ) | 41 |
| 2019/C 428/10 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9701 — InfraVia/Iliad/Iliad 73) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  2
  ) | 43 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2019/C 428/11 | Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 | 44 |
| 2019/C 428/12 | Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 48 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2019/C 428/09

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9503 – Gardner Denver/Ingersoll Industrials) (
  1
  )

1

41

2019/C 428/10

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.9701 — InfraVia/Iliad/Iliad 73) Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  2
  )

2

43

JINÉ AKTY

Evropská komise

2019/C 428/11

Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

44

2019/C 428/12

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

48

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |
| | (2)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

(2)   Text s významem pro EHP.

2

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 20.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 428/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 428/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.9598 — Allianz/T&R)

(Text s významem pro EHP)

(2019/C 428/01)

Dne 5. prosince 2019 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32019M9598. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32019M9598. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 428/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 428/2

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.9671 – Apollo/Blue Group)

(Text s významem pro EHP)

(2019/C 428/02)

Dne 12. prosince 2019 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32019M9671. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32019M9671. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 428/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 428/3

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.9639 – CDC/EDF/Dalkia Investissement)

(Text s významem pro EHP)

(2019/C 428/03)

Dne 13. prosince 2019 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v francouzštině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví; |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví;

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32019M9639. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32019M9639. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 428/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 428/4

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.9627 – APG/Elecnor/CC&I)

(Text s významem pro EHP)

(2019/C 428/04)

Dne 13. prosince 2019 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32019M9627. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32019M9627. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 20.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 428/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 428/5

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 19. prosince 2019

o jmenování člena Evropské poradní komise pro dohled nad statistikou

(2019/C 428/05)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 235/2008/ES ze dne 11. března 2008, kterým se zřizuje Evropská poradní komise pro dohled nad statistikou (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na stanovisko Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím ze dne 18. prosince 2017 (2) Rada jmenovala tři členy Evropské poradní komise pro dohled nad statistikou (dále jen „poradní komise“) na tříleté funkční období ode dne 1. února 2018. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím ze dne 18. prosince 2017 (2) Rada jmenovala tři členy Evropské poradní komise pro dohled nad statistikou (dále jen „poradní komise“) na tříleté funkční období ode dne 1. února 2018.

| (2) | Jeden ze tří členů poradní komise jmenovaných Radou, pan Jaume GARCIA, odstoupil před koncem svého funkčního období. |
| --- | --- |

(2)

Jeden ze tří členů poradní komise jmenovaných Radou, pan Jaume GARCIA, odstoupil před koncem svého funkčního období.

| (3) | Je proto nutné jmenovat nového člena poradní komise. |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné jmenovat nového člena poradní komise.

| (4) | Podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí č. 235/2008/ES mají být členové poradní komise vybíráni z řad odborníků s vysokou kvalifikací v oblasti statistiky, |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí č. 235/2008/ES mají být členové poradní komise vybíráni z řad odborníků s vysokou kvalifikací v oblasti statistiky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Pan Priit POTISEPP je jmenován členem zastupujícím Radu v Evropské poradní komisi pro dohled nad statistikou na tříleté funkční období.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 19. prosince 2019.

Za Radu

předsedkyně

K. MIKKONEN

---

(1)  Úř. věst. L 73, 15.3.2008, s. 17.

1

(2)  Rozhodnutí Rady ze dne 18. prosince 2017 o jmenování tří členů Evropské poradní komise pro dohled nad statistikou (Úř. věst. C 439, 20.12.2017, s. 5).

2

---

Evropská komise

| 20.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 428/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 428/7

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

19. prosince 2019

(2019/C 428/06)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1117 |
| JPY | japonský jen | 121,73 |
| DKK | dánská koruna | 7,4723 |
| GBP | britská libra | 0,85073 |
| SEK | švédská koruna | 10,4780 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0899 |
| ISK | islandská koruna | 137,20 |
| NOK | norská koruna | 9,9785 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,473 |
| HUF | maďarský forint | 330,52 |
| PLN | polský zlotý | 4,2617 |
| RON | rumunský lei | 4,7710 |
| TRY | turecká lira | 6,6022 |
| AUD | australský dolar | 1,6188 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4588 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,6687 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6898 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5074 |
| KRW | jihokorejský won | 1 296,60 |
| ZAR | jihoafrický rand | 15,9180 |
| CNY | čínský juan | 7,7931 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4398 |
| IDR | indonéská rupie | 15 551,77 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6047 |
| PHP | filipínské peso | 56,263 |
| RUB | ruský rubl | 69,4593 |
| THB | thajský baht | 33,568 |
| BRL | brazilský real | 4,5163 |
| MXN | mexické peso | 21,1158 |
| INR | indická rupie | 79,0320 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1117

JPY

japonský jen

121,73

DKK

dánská koruna

7,4723

GBP

britská libra

0,85073

SEK

švédská koruna

10,4780

CHF

švýcarský frank

1,0899

ISK

islandská koruna

137,20

NOK

norská koruna

9,9785

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,473

HUF

maďarský forint

330,52

PLN

polský zlotý

4,2617

RON

rumunský lei

4,7710

TRY

turecká lira

6,6022

AUD

australský dolar

1,6188

CAD

kanadský dolar

1,4588

HKD

hongkongský dolar

8,6687

NZD

novozélandský dolar

1,6898

SGD

singapurský dolar

1,5074

KRW

jihokorejský won

1 296,60

ZAR

jihoafrický rand

15,9180

CNY

čínský juan

7,7931

HRK

chorvatská kuna

7,4398

IDR

indonéská rupie

15 551,77

MYR

malajsijský ringgit

4,6047

PHP

filipínské peso

56,263

RUB

ruský rubl

69,4593

THB

thajský baht

33,568

BRL

brazilský real

4,5163

MXN

mexické peso

21,1158

INR

indická rupie

79,0320

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 20.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 428/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 428/8

---

DĚLENÍ KOMISE

Pokyny k podávání zpráv o zvládání rizik katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU

(2019/C 428/07)

| Poznámka: Odkazy na rozhodnutí č. 1313/2013/EU (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 924) je nutno chápat jako odkazy na rozhodnutí č. 1313/2013/EU ve znění rozhodnutí (EU) 2019/420 (Úř. věst. L 77 I, 20.3.2019, s. 1).
  S ohledem na čl. 28 odst. 1 písm. a) rozhodnutí č. 1313/2013/EU se odkazy na členské státy považují za odkazy na zúčastněné státy, jak jsou definovány v čl. 4 bodě 12 rozhodnutí č. 1313/2013/EU. |
| --- |

Poznámka: Odkazy na rozhodnutí č. 1313/2013/EU (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 924) je nutno chápat jako odkazy na rozhodnutí č. 1313/2013/EU ve znění rozhodnutí (EU) 2019/420 (Úř. věst. L 77 I, 20.3.2019, s. 1).

S ohledem na čl. 28 odst. 1 písm. a) rozhodnutí č. 1313/2013/EU se odkazy na členské státy považují za odkazy na zúčastněné státy, jak jsou definovány v čl. 4 bodě 12 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

Obsah

| Pokyny k podávání zpráv o zvládání rizik katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. D) rozhodnutí č. 1313/2013/EU | 9 |
| --- | --- |

| Úvod | 9 |
| --- | --- |

| Cíl a oblast působnosti | 9 |
| --- | --- |

| Šablona pro souhrnnou zprávu o zvládání rizik katastrof | 11 |
| --- | --- |

| Část I. Posouzení rizik | 11 |
| --- | --- |

| Část II. Posouzení schopnosti zvládání rizik | 17 |
| --- | --- |

| Část III. Prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti, která se zabývají klíčovými riziky s přeshraničním dopadem a případně i riziky s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem | 22 |
| --- | --- |

| Doprovodné pokyny k šabloně | 25 |
| --- | --- |

| Část I. Posouzení rizik | 25 |
| --- | --- |

| 1.1 | Úvod | 25 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Pokyny k odpovědím na otázky 1–8 šablony (část I) | 26 |
| --- | --- | --- |

1.2

| Část II. Posouzení schopnosti zvládání rizik | 30 |
| --- | --- |

| 2.1 | Úvod | 30 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Pokyny k odpovědím na otázky 9–20 šablony (část II) | 30 |
| --- | --- | --- |

2.2

| Část III. Prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti zabývající se klíčovými riziky s přeshraničním dopadem a případně i riziky s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem | 32 |
| --- | --- |

| 3.1 | Úvod | 32 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pokyny k odpovědím na otázky 21–24 šablony (část III) | 32 |
| --- | --- | --- |

3.2

| PŘÍLOHA | 32 |
| --- | --- |

| Demonstrativní seznam rizik relevantních podle právních předpisů a/nebo politik EU | 32 |
| --- | --- |

| Demonstrativní seznam průřezových oblastí společného zájmu v právních předpisech a/nebo politikách EU | 35 |
| --- | --- |

Pokyny k podávání zpráv o zvládání rizik katastrof podle čl. 6 odst. 1 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU

Úvod

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU ze dne 17. prosince 2013 o mechanismu civilní ochrany Unie (1) o mechanismu civilní ochrany Unie, ve znění ze dne 21. března 2019 (2), vyžaduje, aby členské státy poskytly Komisi souhrny relevantních aspektů posouzení rizik a posouzení své schopnosti zvládání rizik, přičemž se zaměří na klíčová rizika. Podle tohoto rozhodnutí musí členské státy rovněž poskytnout informace o prioritních opatřeních v oblasti prevence a připravenosti, která jsou zapotřebí k řešení klíčových rizik s přeshraničním dopadem a případně i rizik s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem (3).

Komise byla spolu s členskými státy pověřena, aby do 22. prosince 2019 rozvinula pokyny pro předkládání uvedeného souhrnu (4).

Tyto pokyny mají podobu šablony obsahující všechny hlavní otázky, na které je třeba ve vnitrostátních souhrnech odpovědět, s připojeným návodem pro náležité vyplnění šablony. Tyto pokyny jsou nezávazné a mají pomoci shrnout:

| 1. | relevantní aspekty posouzení rizik se zaměřením se na klíčová rizika; |
| --- | --- |

1.

relevantní aspekty posouzení rizik se zaměřením se na klíčová rizika;

| 2. | relevantní aspekty posouzení schopnosti zvládání rizik se zaměřením se na klíčová rizika |
| --- | --- |

2.

relevantní aspekty posouzení schopnosti zvládání rizik se zaměřením se na klíčová rizika

| 3. | a popis prioritních opatření v oblasti prevence a připravenosti, která se zabývají klíčovými riziky s přeshraničním dopadem a případně i riziky s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem. |
| --- | --- |

3.

a popis prioritních opatření v oblasti prevence a připravenosti, která se zabývají klíčovými riziky s přeshraničním dopadem a případně i riziky s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem.

Souhrny relevantních prvků posouzení rizik a posouzení schopnosti zvládání rizik by se měly zaměřit na klíčová rizika. Vymezení klíčových rizik je výsadou členských států. Členské státy se žádají, aby své souhrny zaslaly Komisi poprvé do 31. prosince 2020. Poté by je měly členské státy zasílat každé tři roky a v případě jakýchkoli významných změn.

V souladu s čl. 6 odst. 1 nejsou členské státy povinny sdílet citlivé informace, jejichž poskytnutí by mohlo poškodit jejich podstatné bezpečnostní zájmy.

Tyto pokyny nahrazují oznámení Komise o pokynech pro posuzování schopnosti zvládání rizik (5).

Cíl a oblast působnosti

Tyto pokyny mají usnadnit podávání zpráv ze strany členských států s cílem pomoci při plnění cílů stanovených v rozhodnutí č. 1313/2013/EU, zejména co se týká:

| — | „dosažení vysoké úrovně ochrany před katastrofami prostřednictvím prevence nebo omezení jejich možných účinků, rozvíjením kultury prevence a zlepšením spolupráce mezi složkami civilní ochrany a jinými příslušnými složkami“ (6), |
| --- | --- |

—

„dosažení vysoké úrovně ochrany před katastrofami prostřednictvím prevence nebo omezení jejich možných účinků, rozvíjením kultury prevence a zlepšením spolupráce mezi složkami civilní ochrany a jinými příslušnými složkami“ (6),

| — | poskytování informací Komisi, které jsou nezbytné pro plnění jejích povinností podle článku 5, konkrétně se jedná o tyto povinnosti:






  a) | přijímání opatření pro zlepšení znalostní základny, pokud jde o rizika katastrof, a pro větší usnadnění a podporu spolupráce a sdílení poznatků, výsledků vědeckého výzkumu a inovací, osvědčených postupů a informací, mimo jiné mezi členskými státy, které sdílí společná rizika; |
| --- | --- | --- |

—

poskytování informací Komisi, které jsou nezbytné pro plnění jejích povinností podle článku 5, konkrétně se jedná o tyto povinnosti:

a)

přijímání opatření pro zlepšení znalostní základny, pokud jde o rizika katastrof, a pro větší usnadnění a podporu spolupráce a sdílení poznatků, výsledků vědeckého výzkumu a inovací, osvědčených postupů a informací, mimo jiné mezi členskými státy, které sdílí společná rizika;

| b) | podpora a prosazování posuzování a mapování rizik prováděných jednotlivými členskými státy sdílením osvědčených postupů a usnadňováním přístupu ke konkrétním znalostem a odborným poznatkům o otázkách společného zájmu; |
| --- | --- |

b)

podpora a prosazování posuzování a mapování rizik prováděných jednotlivými členskými státy sdílením osvědčených postupů a usnadňováním přístupu ke konkrétním znalostem a odborným poznatkům o otázkách společného zájmu;

| c) | stanovení a pravidelná aktualizace meziodvětvového přehledu a mapy týkající se rizik přírodních a člověkem způsobených katastrof, kterým může být Unie vystavena, s použitím soudržného přístupu napříč různými politickými oblastmi, které mohou souviset s předcházením katastrofám nebo jej ovlivňovat, a při řádném zohlednění pravděpodobných dopadů změny klimatu; |
| --- | --- |

c)

stanovení a pravidelná aktualizace meziodvětvového přehledu a mapy týkající se rizik přírodních a člověkem způsobených katastrof, kterým může být Unie vystavena, s použitím soudržného přístupu napříč různými politickými oblastmi, které mohou souviset s předcházením katastrofám nebo jej ovlivňovat, a při řádném zohlednění pravděpodobných dopadů změny klimatu;

| d) | podpora výměny osvědčených postupů týkajících se vytváření vnitrostátních systémů civilní ochrany s cílem vypořádat se s dopadem změny klimatu; |
| --- | --- |

d)

podpora výměny osvědčených postupů týkajících se vytváření vnitrostátních systémů civilní ochrany s cílem vypořádat se s dopadem změny klimatu;

| e) | podpora a prosazování rozvoje a provádění činnosti v oblasti zvládání rizik jednotlivými členskými státy sdílením osvědčených postupů a usnadňováním přístupu ke konkrétním znalostem a odborným poznatkům o otázkách společného zájmu; |
| --- | --- |

e)

podpora a prosazování rozvoje a provádění činnosti v oblasti zvládání rizik jednotlivými členskými státy sdílením osvědčených postupů a usnadňováním přístupu ke konkrétním znalostem a odborným poznatkům o otázkách společného zájmu;

| f) | shromažďování a rozesílání informací zpřístupněných členskými státy, organizování výměny zkušeností získaných při posuzování schopnosti zvládání rizik a usnadňování sdílení osvědčených postupů při plánování prevence a připravenosti, mimo jiné i prostřednictvím dobrovolných vzájemných hodnocení; |
| --- | --- |

f)

shromažďování a rozesílání informací zpřístupněných členskými státy, organizování výměny zkušeností získaných při posuzování schopnosti zvládání rizik a usnadňování sdílení osvědčených postupů při plánování prevence a připravenosti, mimo jiné i prostřednictvím dobrovolných vzájemných hodnocení;

| g) | ve lhůtách stanovených v čl. 6 písm. c) podávání pravidelných zpráv o pokroku, jehož bylo dosaženo při provádění článku 6, Evropskému parlamentu a Radě; |
| --- | --- |

g)

ve lhůtách stanovených v čl. 6 písm. c) podávání pravidelných zpráv o pokroku, jehož bylo dosaženo při provádění článku 6, Evropskému parlamentu a Radě;

| h) | podpora využívání různých finančních prostředků Unie, které mohou podpořit udržitelnou prevenci katastrof, a vybízení členských států a regionů, aby těchto možností financování využívaly; |
| --- | --- |

h)

podpora využívání různých finančních prostředků Unie, které mohou podpořit udržitelnou prevenci katastrof, a vybízení členských států a regionů, aby těchto možností financování využívaly;

| i) | upozorňování na význam předcházení rizikům, podpora členských států při zvyšování povědomí, informování veřejnosti a vzdělávání a podpora úsilí členských států při informování veřejnosti o systémech varování tím, že jim poskytuje pokyny ohledně těchto systémů, a to i na přeshraniční úrovni; |
| --- | --- |

i)

upozorňování na význam předcházení rizikům, podpora členských států při zvyšování povědomí, informování veřejnosti a vzdělávání a podpora úsilí členských států při informování veřejnosti o systémech varování tím, že jim poskytuje pokyny ohledně těchto systémů, a to i na přeshraniční úrovni;

| j) | podpora preventivních opatření v členských státech a ve třetích zemích uvedených v článku 28 sdílením osvědčených postupů a usnadňováním přístupu ke konkrétním znalostem a odborným poznatkům o otázkách společného zájmu a |
| --- | --- |

j)

podpora preventivních opatření v členských státech a ve třetích zemích uvedených v článku 28 sdílením osvědčených postupů a usnadňováním přístupu ke konkrétním znalostem a odborným poznatkům o otázkách společného zájmu a

| k) | v úzké konzultaci s členskými státy přijímání dalších nezbytných podpůrných a doplňkových preventivních opatření v zájmu dosažení cíle uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a), |
| --- | --- |

k)

v úzké konzultaci s členskými státy přijímání dalších nezbytných podpůrných a doplňkových preventivních opatření v zájmu dosažení cíle uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a),

| — | poskytování informací Komisi, které jsou nezbytné pro stanovení a podporu priorit a opatření v oblasti zvládání rizik katastrof v rámci různých fondů a nástrojů EU, |
| --- | --- |

—

poskytování informací Komisi, které jsou nezbytné pro stanovení a podporu priorit a opatření v oblasti zvládání rizik katastrof v rámci různých fondů a nástrojů EU,

| — | pomoci při formulování informovanějších rozhodnutí o tom, jak upřednostňovat a přidělovat investice do opatření v oblasti prevence, připravenosti a reakce. |
| --- | --- |

—

pomoci při formulování informovanějších rozhodnutí o tom, jak upřednostňovat a přidělovat investice do opatření v oblasti prevence, připravenosti a reakce.

Jak se vyžaduje v platné právní úpravě mechanismu civilní ochrany Unie (článek 6 rozhodnutí č. 1313/2013/EU), členské státy poskytly Komisi souhrny svých vnitrostátních posouzení rizik (prosinec 2015 a 2018) a posouzení schopnosti zvládání rizik (srpen 2018). Obdržené příspěvky ukázaly, že tato posouzení byla vypracována na základě různých postupů a metodik.

Tyto pokyny proces podávání zpráv podle článku 6 významně zjednodušují a zefektivňují. Vycházejí ze zkušeností s praktickým prováděním vnitrostátních posouzení rizik a mapování závažných rizik přírodních a člověkem způsobených katastrof v členských státech a z vnitrostátních zpráv o posouzení schopnosti zvládání rizik zaslaných Komisi. Zohledňují rovněž předchozí pracovní dokumenty útvarů Komise o „pokynech pro posuzování a mapování rizik pro zvládání katastrof“ (7) a o pokynech pro posuzování schopnosti zvládání rizik (8). Přihlížejí k požadavkům podle platných právních předpisů EU, nejsou však jimi dotčeny povinnosti podle těchto právních předpisů (9).

ŠABLONA PRO SOUHRNNOU ZPRÁVU O ZVLÁDÁNÍ RIZIK KATASTROF

Část I. Posouzení rizik

| 1. | Proces posuzování rizik |
| --- | --- |

1.

Popište, jak proces posuzování rizik zapadá do celkového rámce pro zvládání rizik katastrof. Podrobně popište jeho legislativní, procesní a institucionální aspekty. Vysvětlete, zda odpovědnost za posouzení rizik spočívá na celostátní, nebo odpovídající nižší úrovni.

| 2. | Konzultace s příslušnými orgány a zúčastněnými stranami |
| --- | --- |

2.

Popište spektrum příslušných orgánů a zúčastněných stran zapojených do procesu posuzování rizik.

V
  příslušných případech: Popište povahu jejich zapojení s upřesněním jejich úloh a povinností.

| 3. | Určení klíčových rizik na celostátní nebo nižší úrovni |
| --- | --- |

3.

Určete klíčová rizika, která by mohla mít závažné nepříznivé lidské, hospodářské, environmentální a politické/sociální dopady (včetně na bezpečnost).

Z
  výše uvedených klíčových rizik určete
  :

| 3.1 | Klíčová rizika, která by mohla mít významné nepříznivé přeshraniční dopady pocházející ze sousední země nebo zemí či postihující sousední zemi nebo země. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Klíčová rizika s nízkou pravděpodobností výskytu a s velkým dopadem. |
| --- | --- |

3.2

V
  příslušných případech:

| 3.3 | Určete klíčová rizika, která se očekávají v budoucnu. Může se jednat o nově vznikající rizika (10), která by mohla mít významné nepříznivé lidské, hospodářské, environmentální a politické/sociální dopady (včetně dopadů na bezpečnost). |
| --- | --- |

3.3

| 4. | Určení dopadů změny klimatu |
| --- | --- |

4.

Určete, která z výše uvedených klíčových rizik jsou přímo spojena s dopady změny klimatu. Zohledněte stávající strategii a/nebo akční plány pro přizpůsobení se změně klimatu na celostátní nebo nižší úrovni (11) nebo v příslušných případech posouzení rizik a zranitelnosti v souvislosti s klimatem.

| 5. | Analýza rizik |
| --- | --- |

5.

Popište míru pravděpodobnosti výskytu a úroveň dopadu zjištěných klíčových rizik (v otázce 3), včetně klíčových přeshraničních rizik a klíčových rizik s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem, případně včetně budoucích a/nebo nově vznikajících rizik.

Zobrazte výsledky v jediné matici rizik nebo případně v jiném vizuálně znázorněném grafu/modelu.

V příslušných případech:

  Uveďte metody, modely a techniky používané k posouzení pravděpodobnosti výskytu a dopadů různých rizik nebo rizikových scénářů.

| 6. | Mapování rizik |
| --- | --- |

6.

Uveďte, zda byly vypracovány mapy rizik, které ukazují očekávané prostorové rozložení klíčových rizik určených ve fázích zjišťování a analýzy (otázky 3, 4 a 5). Pokud ano, podle potřeby je připojte.

| 7. | Sledování a přezkum posouzení rizik |
| --- | --- |

7.

Vysvětlete systém vytvořený pro sledování a přezkum posouzení rizik s ohledem na nový vývoj.

| 8. | Sdělování výsledků posouzení rizik |
| --- | --- |

8.

Popište proces sdělování a šíření výsledků vnitrostátního posouzení rizik. Vysvětlete, jak jsou výsledky posouzení rizik sdíleny mezi tvůrci politik, různými orgány veřejné správy s různými druhy odpovědnosti, různými úrovněmi správy a ostatními příslušnými zúčastněnými stranami. Uveďte, zda a jak je široká veřejnost informována o výsledcích posouzení rizik, aby znala rizika ve své zemi nebo regionu a/nebo aby mohla přijmout informovaná rozhodnutí na svou ochranu.

| Nepovinné: Osvědčené postupy |
| --- |
| Uveďte nejnovější osvědčené postupy, které jsou relevantní pro otázky 1–8. |

Nepovinné: Osvědčené postupy

Uveďte nejnovější osvědčené postupy, které jsou relevantní pro otázky 1–8.

Část II. Posouzení schopnosti zvládání rizik

| 9. | Legislativní, procesní a/nebo institucionální rámec |
| --- | --- |

9.

Popište rámec vytvořený pro proces nebo procesy posuzování schopnosti zvládání rizik. Uveďte, zda se tento proces zakládá na právním aktu, strategickém plánu, prováděcím plánu nebo jiných procesních rámcích.

V příslušných případech:
  Uveďte, jak často je schopnost zvládání rizik posuzována.

Uveďte, zda se posouzení schopnosti zvládání rizik používá pro účely rozhodování.

| 10. | Úloha a povinnosti příslušných orgánů |
| --- | --- |

10.

Popište úlohu a povinnosti příslušných orgánů na celostátní nebo nižší úrovni (podle potřeby) a rozlište mezi posouzením rizik, prevencí, připraveností a reakcí s důrazem na zvládání zjištěných klíčových rizik.

Popište, jak je mezi těmito příslušnými orgány zajištěna horizontální koordinace (meziodvětvový přístup), s důrazem na zvládání zjištěných klíčových rizik.

| 11. | Úloha příslušných zúčastněných stran |
| --- | --- |

11.

Uveďte, zda v případě zjištěných klíčových rizik jsou příslušné zúčastněné strany informovány o procesu nebo procesech zvládání rizik katastrof a zda jsou do těchto procesů zapojeny. Pokud ano, popište jak.

| 12. | Postupy a opatření na celostátní, nižší než celostátní a místní úrovni |
| --- | --- |

12.

Postupy a opatření na celostátní, nižší než celostátní a místní úrovni

Popište postupy zavedené k zajištění vertikální spolupráce mezi orgány na celostátní, nižší než celostátní a místní úrovni zapojenými do procesu nebo procesů zvládání rizik katastrof s ohledem na zjištěná klíčová rizika.

| 13. | Postupy a opatření na přeshraniční, meziregionální a mezinárodní úrovni |
| --- | --- |

13.

Popište postupy zavedené k zajištění spolupráce na přeshraniční, meziregionální a mezinárodní úrovni pro zvládání rizik katastrof ve vztahu ke zjištěným klíčovým rizikům. Popište opatření přijatá k zajištění zvládání rizik katastrof pro zjištěná klíčová rizika.

V příslušných případech: Uveďte, zda jsou politiky v oblasti zvládání rizik katastrof vypracovány způsobem, který zohledňuje mezinárodní závazky, jako jsou sendajský rámec pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030 a cíle udržitelného rozvoje Agendy pro udržitelný rozvoj 2030.

| 14. | Zaměření se na opatření pro přizpůsobení se změně klimatu |
| --- | --- |

14.

Uveďte, zda na celostátní nebo nižší úrovni (podle potřeby) existuje součinnost mezi opatřeními pro snižování rizik katastrof a opatřeními pro přizpůsobení se změně klimatu s ohledem na zjištěná klíčová rizika, která souvisejí se změnou klimatu (otázka 4). Pokud ano, popište jak.

| 15. | Zaměření se na opatření na ochranu kritické infrastruktury |
| --- | --- |

15.

Uveďte, zda jsou zavedena opatření na ochranu kritické infrastruktury, která je považována za relevantní pro zachování životně důležitých funkcí společnosti.

| 16. | Zdroje financování |
| --- | --- |

16.

Uveďte, zda rozpočet umožňuje, aby byly zdroje v případě naléhavé potřeby přidělovány pružně, a nakolik jsou z finančních prostředků určených na katastrofy podporována preventivní opatření.

Popište zdroje financování (např. celostátní, nižší než celostátní, veřejné, soukromé, včetně pojištění, financování z EU či jiných mezinárodních zdrojů), které využíváte za účelem přijetí prioritních opatření v oblasti zvládání rizik katastrof v rámci posuzování zjištěných klíčových rizik a při předcházení těmto rizikům a přípravě a reakci na ně.

| 17. | Infrastruktura, prostředky a vybavení |
| --- | --- |

17.

Popište, co se dělá pro zajištění toho, aby byly k dispozici dostatečné prostředky k zmírnění dopadu katastrof a k okamžité reakci na katastrofy související se zjištěnými klíčovými riziky.

| 18. | Zaměření se na sběr údajů o ztrátách v důsledku katastrof a na postupy |
| --- | --- |

18.

Uveďte, zda je zaveden systém pro shromažďování údajů o ztrátách vzniklých v důsledku katastrof. Popište, jak jsou shromažďovány údaje o zjištěných klíčových rizicích.

| 19. | Zaměření se na zařízení a postupy systémů včasného varování |
| --- | --- |

19.

Popište zavedené systémy pro včasné zjišťování nebezpečí a sledování zjištěných klíčových rizik. Uveďte, zda jsou do systému začleněny prognostické metody.

| 20. | Informování o rizicích a komunikace za účelem zvýšení povědomí veřejnosti |
| --- | --- |

20.

Popište, jak je veřejnost informována o tom, jaká opatření mají být přijata v případě výskytu rizik. Například uveďte, zda je zavedena strategie pro osvětu veřejnosti a zvyšování povědomí. Uveďte, zda a jak jsou cílové skupiny zapojeny do stanovování opatření v oblasti prevence a připravenosti a do provádění informačních a komunikačních činností týkajících se rizik.

| Nepovinné: Osvědčené postupy |
| --- |
| Uveďte nejnovější osvědčené postupy, které jsou relevantní pro otázky 9 až 20. |

Nepovinné: Osvědčené postupy

Uveďte nejnovější osvědčené postupy, které jsou relevantní pro otázky 9 až 20.

Část III. Prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti, která se zabývají klíčovými riziky s přeshraničním dopadem a případně i riziky s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem

| 21. | Klíčová rizika s přeshraničními dopady |
| --- | --- |

21.

Uveďte klíčová rizika s přeshraničními dopady.

Pro každé klíčové riziko s přeshraničními dopady vyplňte následující kolonku:

| 22. | Prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti |
| --- | --- |

22.

| 22.1 | Popište stávající prioritní opatření v oblasti prevence a případná plánovaná opatření. |
| --- | --- |

22.1

Popište stávající prioritní opatření v oblasti prevence a případná plánovaná opatření.

| 22.2 | Popište stávající prioritní opatření v oblasti připravenosti a případná plánovaná opatření. |
| --- | --- |

22.2

Pokud právní předpisy nebo politiky EU již vyžadují podávání zpráv o prioritních opatřeních v oblasti prevence a připravenosti zabývajících se tímto rizikem, pouze odkažte na zprávy, které již byly Komisi zaslány.

V
  příslušných případech:

| 23. | Rizika s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem |
| --- | --- |

23.

Uveďte veškerá rizika s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem.

Pro každé riziko s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem vyplňte následující kolonku:

| 24. | Prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti |
| --- | --- |

24.

| 24.1 | Popište stávající prioritní opatření v oblasti prevence a případná plánovaná opatření. |
| --- | --- |

24.1

| 24.2 | Popište stávající prioritní opatření v oblasti připravenosti a případná plánovaná opatření. |
| --- | --- |

24.2

Pokud právní předpisy nebo politiky EU již vyžadují podávání zpráv o prioritních opatřeních v oblasti prevence a připravenosti zabývajících se tímto rizikem, pouze odkažte na zprávy, které již byly Komisi zaslány.

DOPROVODNÉ POKYNY K ŠABLONĚ

Část I. Posouzení rizik

1.1   Úvod

Účelem posouzení rizik je poskytnout tvůrcům politik a příslušným zúčastněným stranám, včetně subjektů ze soukromého sektoru, vstupy pro rozhodovací proces, zvládání rizik katastrof a plánování rozvoje schopností zvládat tato rizika, informovat veřejnost o rizicích a sledovat a přezkoumávat rizika a zranitelná místa. Posouzení tudíž poskytuje základ pro plánování zvládání rizik katastrof a provádění souvisejících opatření. Za tímto účelem vypracovala Evropská komise již v roce 2010 „Pokyny pro posuzování a mapování rizik pro zvládání katastrof“ (12) a pravidelně vydává „Přehled přírodních a člověkem způsobených katastrof v Evropské unii“ (13).

Politiky na evropské úrovni zaměřené na zvládání rizik katastrof se zabývají různými tématy. Jedná se například o rizika přírodních a člověkem způsobených katastrof, jako lesní požáry, zdravotní hrozby, pandemie, průmyslová rizika, chemické, biologické, radiologické a jaderné (CBRN) hrozby, bezpečnost (kybernetická bezpečnost, terorismus) a další. Pro zvládání rizik katastrof jsou mimoto relevantní i další politiky, včetně politik v oblasti změny klimatu a životního prostředí.

Podle čl. 4 bodu 7 rozhodnutí č. 1313/2013/EU se „posouzením rizik“ rozumí celkový meziodvětvový proces zjišťování rizik, analýzy rizik a hodnocení rizik prováděný na celostátní nebo odpovídající nižší úrovni. Hodnocení rizik (14) je důležitou součástí posuzování rizik na podporu rozhodnutí a za účelem zjištění, kde jsou zapotřebí další opatření. Podávání zpráv o výsledcích hodnocení rizik se však pro účely těchto pokynů vzhledem k politické povaze této fáze nevyžaduje. Pokud posouzení rizik již zahrnuje hodnocení rizik, lze je poskytnout Komisi.

1.2   Pokyny k odpovědím na otázky 1–8 šablony (část I)

Otázka 1 Proces posuzování rizik

Popište, jak proces posuzování rizik zapadá do celkového rámce pro zvládání rizik katastrof. Podrobně popište jeho legislativní, procesní a institucionální aspekty. Vysvětlete, zda odpovědnost za posouzení rizik spočívá na celostátní, nebo odpovídající nižší úrovni.

Uveďte, zda provedení posouzení rizik na celostátní nebo odpovídající nižší úrovni vyžadují právní předpisy nebo jiné procesní či institucionální požadavky (např. konkrétní politický dokument). Uveďte název koordinačního orgánu, který odpovídá za řízení vnitrostátního procesu posuzování rizik.

Legislativní/politický rámec může pomoci tvůrcům politik v jednotlivých zemích při vytváření účinných multiinstitucionálních mechanismů pro koordinaci spolupráce na vnitrostátní úrovni k řešení zjištěných rizik. Zlepšuje rovněž spolupráci mezi vnitrostátními agenturami/orgány, aby se zvýšila schopnost dané země reagovat na vyvíjející se rizika.

Z unijní analýzy vnitrostátních zpráv o schopnosti zvládání rizik, které byly Komisi zaslány v roce 2018, vyplývá, že podle většiny členských států je důležité založit proces posuzování rizik na legislativním nebo procesním rámci. Některé země však mají pro různá rizika samostatné legislativní rámce, což vyplývá například z různých legislativních požadavků EU (15).

Otázka 2 Konzultace s příslušnými orgány a zúčastněnými stranami

Popište spektrum příslušných orgánů a zúčastněných stran zapojených do procesu posuzování rizik.

V říslušných případech: Popište povahu jejich zapojení s upřesněním jejich úloh a povinností.

Při provádění posouzení rizik je důležité zapojit do tohoto procesu celou řadu příslušných zúčastněných stran. Jsou tak motivovány, aby se do procesu zvládání rizik katastrof zapojily. Mezi příslušné orgány a zúčastněné strany mohou patřit vnitrostátní a regionální orgány včetně orgánů, které k procesu posuzování přímo nepřispívají, jako je akademická obec, výzkumné organizace a soukromý sektor.

Otázka 3 Určení klíčových rizik na celostátní nebo nižší úrovni

Určete klíčová rizika (16), která by mohla mít závažné nepříznivé lidské, hospodářské, environmentální a politické/sociální dopady (včetně na bezpečnost).

Určete klíčová rizika na celostátní nebo nižší úrovni.

V říslušných případech:
  Popište, jaké metody/zdroje údajů byly použity k určení klíčových rizik na celostátní a/nebo odpovídající nižší úrovni. Případně uveďte, zda bylo zjištění rizika založeno na jednom či více rozdílných scénářích týkajících se hlavní události, nebo na celkové pravděpodobnostní analýze na celostátní úrovni. Případně uveďte, zda byl při vypracovávání scénáře/modelu rizika a zjišťování stávajících klíčových rizik uplatněn přístup zohledňující širokou škálu rizik (tj. které kaskádové efekty katastrof byly uváženy).

Zjišťování rizik je proces určení, uznání a popisu rizik, pokud možno z hlediska pravděpodobnosti. Jedná se o prověření, které slouží jako předběžný krok vedoucí k následné fázi analýzy rizik. Zjišťování rizik by mělo být založeno pokud možno na kvantitativních (historických a nejnovějších statistických) údajích. Je však vhodné využít procesy vytváření scénářů a modelové projekce, aby byla zjištěna i budoucí rizika. Pokud lze rizika obtížně změřit nebo pokud mohou být informace související s rizikem utajované, měla by být v ideálním případě nalezena alternativní řešení. Někdy budou v této fázi zjištěna pouze rizika. To znamená určení typů událostí, které mohou na daném území nastat v daném časovém rámci. Obvykle se však již ve fázi zjišťování rizik posuzují důsledky (potenciální dopady) nebezpečí nebo výskytu rizik. Údaje o dopadech lze shromažďovat kvalitativně (např. prostřednictvím znaleckých posudků, zpravodajských informací, metod induktivního uvažování a dalších).

Různá rizika vyžadují různé analýzy. Odhad pravděpodobnosti je obvykle snazší u přírodních rizik vzhledem k historickým precedentům. Pravděpodobnost může být posouzena kvalitativně (velmi vysoká, vysoká, střední, nízká, velmi nízká) nebo kvantitativně (doba opakování, pravděpodobnost výskytu během jednoho roku, pěti let, 100 let atd.). U některých rizik není možné zjistit, s jakou pravděpodobností určitá událost nastane, a případně by se měly hledat alternativní odhady. Pravděpodobnost výskytu události nebo rizika by měla být pokud možno posouzena podle historické četnosti událostí v podobném rozsahu a na základě dostupných statistických údajů, které jsou relevantní pro analýzu hlavních faktorů, což může pomoci určit zrychlující se trendy, jako jsou trendy spojené se změnou klimatu. Při rozšiřování časového rozpětí šetření u některých rizik (jako sopečná činnost, zemětřesení, tsunami) by mohly pomoci geologické údaje.

Úroveň dopadu by měla být rovněž posouzena kvalitativně a kvantitativně (17). Analýza dopadů by měla vycházet co nejvíce z empirických důkazů a zkušeností vyvozených z údajů o minulých katastrofách nebo ze stanovených kvantitativních modelů dopadu. Dopady každého výskytu rizika nebo nebezpečí by měly být posouzeny pokud možno z hlediska významných nepříznivých dopadů s ohledem na tyto čtyři kategorie: dopady na obyvatelstvo, hospodářské dopady, environmentální dopady, politické/sociální dopady (včetně dopadů na bezpečnost). Kategorie a kritéria jednotlivých dopadů lze shrnout takto:

| — | dopady na obyvatelstvo, tedy úmrtí, pohřešované osoby, zraněné a nemocné osoby a osoby, které musí být evakuovány nebo které přišly o přístup k základním službám. Kritéria jsou obvykle kvantifikována, |
| --- | --- |

—

dopady na obyvatelstvo, tedy úmrtí, pohřešované osoby, zraněné a nemocné osoby a osoby, které musí být evakuovány nebo které přišly o přístup k základním službám. Kritéria jsou obvykle kvantifikována,

| — | hospodářské dopady, tedy finanční a materiální ztráty a ekonomické ztráty v různých hospodářských odvětvích. Kritéria jsou obvykle kvantifikována. Je-li to možné, měly by se odhadnout nepřímé ekonomické ztráty, |
| --- | --- |

—

hospodářské dopady, tedy finanční a materiální ztráty a ekonomické ztráty v různých hospodářských odvětvích. Kritéria jsou obvykle kvantifikována. Je-li to možné, měly by se odhadnout nepřímé ekonomické ztráty,

| — | environmentální dopady, tedy dopad na přírodní zdroje, chráněné oblasti a přírodní stanoviště (lesy, biologická rozmanitost suchozemského prostředí, vodní, mořské ekosystémy atd.), přírodní a městské prostředí. Do této kategorie lze zahrnout dopady na kulturní dědictví (18). Kritéria jsou obvykle kvalitativní, mohou však být i kvantitativní, založená na nákladech spojených se ztrátami nebo obnovou, nebo mohou být posouzena kvalitativně, na základě rozsahu škod nebo času potřebného k obnovení původního stavu, |
| --- | --- |

—

environmentální dopady, tedy dopad na přírodní zdroje, chráněné oblasti a přírodní stanoviště (lesy, biologická rozmanitost suchozemského prostředí, vodní, mořské ekosystémy atd.), přírodní a městské prostředí. Do této kategorie lze zahrnout dopady na kulturní dědictví (18). Kritéria jsou obvykle kvalitativní, mohou však být i kvantitativní, založená na nákladech spojených se ztrátami nebo obnovou, nebo mohou být posouzena kvalitativně, na základě rozsahu škod nebo času potřebného k obnovení původního stavu,

| — | politické/sociální dopady (včetně na bezpečnost), tedy narušení každodenního života/ohrožené využívání kritických zařízení (energetika, zdravotnictví, vzdělávání atd.), zabezpečení vody a potravin, sociální nepokoje, ohrožení sociálního zabezpečení a schopnost spravovat a kontrolovat danou zemi. Tato kategorie někdy zahrnuje psychologické účinky. Kritéria jsou obvykle kvalitativní. |
| --- | --- |

—

politické/sociální dopady (včetně na bezpečnost), tedy narušení každodenního života/ohrožené využívání kritických zařízení (energetika, zdravotnictví, vzdělávání atd.), zabezpečení vody a potravin, sociální nepokoje, ohrožení sociálního zabezpečení a schopnost spravovat a kontrolovat danou zemi. Tato kategorie někdy zahrnuje psychologické účinky. Kritéria jsou obvykle kvalitativní.

V rámci každé kategorie dopadů (dopady na obyvatelstvo, hospodářské, environmentální a politické/sociální) by měl být relativní význam jednotlivých dopadů odstupňován pomocí jednoho souboru kritérií k ohodnocení relativního dopadu vztahujícího se na jednotlivá rizika nebo rizikové scénáře. Dopady na obyvatelstvo by se měly měřit počtem postižených osob, zatímco hospodářské dopady by se měly měřit v národní měně. Environmentální dopady by měly být pokud možno kvantifikovány z ekonomického hlediska, mohou však být klasifikovány i z nekvantitativního hlediska, například 1) omezené/nevýznamné, 2) menší/podstatné, 3) mírné/závažné, 4) významné/velmi závažné, 5) katastrofické/fatální. Politické/sociální dopady (včetně dopadů na bezpečnost) lze rovněž měřit v podobném kvalitativním rozsahu. Kvantitativní analýza může stanovit míru úrovně dopadu (velmi nízký, nízký, mírný, vysoký nebo velmi vysoký) v číselném vyjádření.

Posouzení dopadů by mělo být pokud možno sladěno s cíli, záměry a pokyny pro podávání zpráv stanovenými v sendajském rámci pro snižování rizika katastrof (dále jen „sendajský rámec“) (19).

Tyto čtyři kategorie dopadů lze uvážit v krátkodobém a střednědobém horizontu, za určitých okolností může mezi nimi navíc existovat silná vzájemná závislost, například počet osob usmrcených a zraněných v budovách, které se zřítily v důsledku zemětřesení. Tyto čtyři kategorie dopadů by mohly být případně zohledněny při posuzování dopadu jakékoli analyzované události nebo rizika, včetně klíčových rizik zjištěných v otázce 3, což zahrnuje také klíčová rizika s přeshraničním dopadem, rizika s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem a případně klíčová budoucí a nově vznikající rizika. Tyto čtyři kategorie lze použít rovněž při vypracovávání rizikových scénářů a posuzování široké škály rizik (jak je popsáno níže) ve fázi zjišťování rizik a analýzy rizik.

K zjištění klíčových rizik lze použít řadu metod a technik (20). K těm mohou patřit kritéria rizikovosti, metody založené na důkazech, přezkumy geologických, historických a statistických údajů, kontrolní seznamy, zpravodajské informace, systematické týmové metody (v případech, kdy tým odborníků sleduje systematický proces k zjištění rizik prostřednictvím strukturovaného souboru nápovědí nebo otázek) a metody induktivního uvažování. Existují techniky, které umožňují komplexnější přístup k procesu zjišťování rizik (21).

Analýza rizikových scénářů může být užitečná při zjišťování potenciálních klíčových rizik, případně včetně budoucích a/nebo nově vznikajících klíčových rizik, klíčových rizik s přeshraničním dopadem a klíčových rizik s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem. Nabízí také způsob, jak informovat o možnostech získání představy o budoucích nejistotách a faktorech ovlivňujících rozhodnutí, která mají být přijata dnes.

Ve vnitrostátních analýzách rizik mohou být posuzovány nejen analýzy modelů/scénářů s jediným rizikem (pokud byly vypracovány ve fázi zjišťování rizik), nýbrž také některé scénáře nebo modely zahrnující více rizik.

Koncepce zohledňující více rizik posuzuje nebezpečí a zranitelná místa z různé perspektivy. Při posuzování nejrůznějších rizik se přihlédne k případnému zesílení a kaskádovým efektům vyplývajícím ze vzájemného působení s jinými riziky. Jinými slovy, jedno riziko může být zvýšeno jiným rizikem, nebo tím, že jiný typ události významně změnil zranitelnost nebo expozici systému. Hledisko, kdy se posuzuje více zranitelných míst, znamená soustředit se na řadu citlivých cílů, které jsou vystaveny riziku, jako je obyvatelstvo, dopravní systémy a infrastruktura, budovy a kulturní dědictví. Tyto potenciální cíle vykazují různé typy zranitelnosti vůči různým nebezpečím a vyžadují jiné druhy kapacit pro předcházení rizikům a jejich zvládání.

Analýza scénáře zahrnujícího více rizik obvykle zohledňuje tyto prvky:

| — | určení možných scénářů zahrnujících více rizik, počínaje danou událostí a vyhodnocením možnosti vzniku jiných rizik nebo událostí, |
| --- | --- |

—

určení možných scénářů zahrnujících více rizik, počínaje danou událostí a vyhodnocením možnosti vzniku jiných rizik nebo událostí,

| — | analýza expozice a zranitelnosti pro každé jednotlivé riziko v rámci různých oblastí scénářů, jakož i vzájemné závislosti rizik a zranitelných míst, |
| --- | --- |

—

analýza expozice a zranitelnosti pro každé jednotlivé riziko v rámci různých oblastí scénářů, jakož i vzájemné závislosti rizik a zranitelných míst,

| — | odhad rizika pro každou nepříznivou událost a pro scénáře zahrnující více rizik. K usnadnění vizualizace, poskytnutí informací o scénářích a provádění scénářů lze použít softwarové nástroje pro mapování scénářů zahrnujících více rizik, jako je systém pro podporu rozhodování (Decision Support System (DSS)). |
| --- | --- |

—

odhad rizika pro každou nepříznivou událost a pro scénáře zahrnující více rizik. K usnadnění vizualizace, poskytnutí informací o scénářích a provádění scénářů lze použít softwarové nástroje pro mapování scénářů zahrnujících více rizik, jako je systém pro podporu rozhodování (Decision Support System (DSS)).

Cílem těchto pokynů není prosazovat konkrétní způsob zacházení se scénáři či modely zahrnujícími více rizik; mají spíše upozornit na některé osvědčené postupy popsané v literatuře, např. v případě technologických havárií v důsledku přírodních katastrof (jako zemětřesení, blesky a povodně).

Otázka 3.1 Zjišťování klíčových rizik s přeshraničním dopadem

Klíčová rizika, která by mohla mít významné nepříznivé přeshraniční dopady pocházející ze sousední země nebo zemí či postihující sousední zemi nebo země

V řípadě potřeby uveďte, zda byl při vypracovávání scénáře a při zjišťování klíčových rizik s přeshraničními dopady uplatněn přístup zohledňující širokou škálu rizik. Například uveďte, zda byly zváženy kaskádové účinky katastrof.

Při zjišťování klíčových rizik s potenciálním přeshraničním dopadem a při odhadu jejich příslušných dopadů lze vzít v úvahu: i) dopady vyplývající z rizik vzniklých v sousední zemi nebo zemích; ii) dopady, které se přenášejí do sousední země nebo zemí; iii) dopady ovlivňující dvě či více zemí současně. Při zvažování dopadů na sousední zemi nebo země není účelem kvalitativní nebo kvantitativní posouzení potenciálních dopadů, nýbrž spíše získání představy o tom, zda by mohly nastat nepříznivé dopady (např. oblak popela ze sopky zasahující do vzdušného prostoru sousedních zemí).

Otázka 3.2 Zjišťování klíčových rizik s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem

Veškerá klíčová rizika s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem

V
  případě potřeby uveďte, zda byl při vypracovávání scénářů a zjišťování klíčových rizik s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem uplatněn přístup zohledňující širokou škálu rizik. Například uveďte, zda byly zváženy kaskádové účinky katastrof.

Členské státy se žádají, aby stanovily kritéria pro vymezení klíčových rizik s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem na celostátní nebo nižší úrovni. Riziko s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem se nemusí nutně považovat za klíčové riziko, je-li velmi nepravděpodobné, že dotyčná událost nastane. To, zda v rámci klíčových rizik existují rizika s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem, proto závisí na definicích „klíčových rizik“ v členských státech.

Otázka 3.3 Zjišťování klíčových budoucích a/nebo nově vznikajících rizik

V řípadě potřeby rčete klíčová rizika, která se očekávají v budoucnu. Může se jednat o nově vznikající rizika, která by mohla mít významné nepříznivé lidské, hospodářské, environmentální a politické/sociální dopady (včetně dopadů na bezpečnost).

Určení klíčových budoucích rizik, včetně nově vznikajících rizik, může pomoci zlepšit zvládání budoucích rizik prostřednictvím vhodných opatření v oblasti prevence a připravenosti. V případě budoucích a nově vznikajících rizik v souvislosti se změnou klimatu by posouzení dopadů mělo případně zohlednit prognózy a scénáře týkající se změny klimatu, které vycházejí ze zpráv Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) či z jiných ověřených vědeckých zdrojů. Pokud existují vnitrostátní posouzení rizik a zranitelnosti v souvislosti s klimatem, poskytněte příslušné odhady nebezpečí a rizik souvisejících s klimatem. Budoucí a nově vznikající rizika související se změnou klimatu by měla být v souladu s riziky uvedenými ve vnitrostátní strategii a/nebo plánu pro přizpůsobení a v posouzeních rizik a zranitelnosti v souvislosti s klimatem, pokud byla tato posouzení provedena.

Publikace Komise nazvaná „Science for Environmental Policy“ (Věda pro politiku v oblasti životního prostředí) považuje za nově vznikající rizika (22) ta rizika, která mohou:

| — | být nová,






  — | být obtížně posouditelná (tradičními přístupy k posuzování a zvládání rizik), pokud jde o pravděpodobnost škod, |
| --- | --- | --- |

—

být nová,

—

být obtížně posouditelná (tradičními přístupy k posuzování a zvládání rizik), pokud jde o pravděpodobnost škod,

| — | být obtížně předvídatelná, tj. je obtížné posoudit pravděpodobnost, že k určitému důsledku dojde v určitém čase, místě či za určitých podmínek, |
| --- | --- |

—

být obtížně předvídatelná, tj. je obtížné posoudit pravděpodobnost, že k určitému důsledku dojde v určitém čase, místě či za určitých podmínek,

| — | vyplývat z nově zjištěného nebezpečí, s ohledem na nějž může nastat významná expozice, nebo z neočekávané nové či zvýšené významné expozice a/nebo citlivosti na známé nebezpečí, |
| --- | --- |

—

vyplývat z nově zjištěného nebezpečí, s ohledem na nějž může nastat významná expozice, nebo z neočekávané nové či zvýšené významné expozice a/nebo citlivosti na známé nebezpečí,

| — | být nová nebo známá rizika, jež se projeví v nových nebo neznámých podmínkách. |
| --- | --- |

—

být nová nebo známá rizika, jež se projeví v nových nebo neznámých podmínkách.

Definice nově vznikajících rizik zahrnují rovněž koncept nově vytvořených rizik; nově zjištěných/zaznamenaných rizik; vyššího rizika nebo rizika, které se stane obecně známým nebo prokázaným.

V příslušných případech:
  Nastiňte metody, modely a techniky používané k zjištění a posouzení budoucích rizik a/nebo nově vznikajících rizik a jejich potenciálních dopadů s přihlédnutím ke scénářům a odhadům rizik souvisejících se změnou klimatu, k vnitrostátní strategii a/nebo plánu pro přizpůsobení (23) a k posouzením rizik a zranitelnosti v souvislosti s klimatem, pokud byla tato posouzení provedena. Použité scénáře budoucí změny klimatu a jejich prognózy mohou být krátkodobé (2030), střednědobé (2050) a případně dlouhodobé (2100).

Dynamickou povahu a různé interakce rizikových procesů, jež jsou podmíněny změnou klimatu a sociálními, ekonomickými, environmentálními a demografickými parametry, by mohlo zachytit použití modelů zahrnujících více rizik. Metodou používanou k zjišťování budoucích a/nebo nově vznikajících rizik je rovněž tvorba scénářů. Tato metoda se neomezuje pouze na odhad budoucích dopadů změny klimatu.

V případě potřeby
  uveďte, zda byl při vypracovávání scénářů a zjišťování rizik v souvislosti s budoucími a nově vznikajícími klíčovými riziky uplatněn přístup zohledňující širokou škálu rizik. Také uveďte, zda byly zváženy kaskádové účinky katastrof.

Otázka 4 Určení dopadů změny klimatu

Určete, která z výše uvedených klíčových rizik jsou přímo spojena s účinky změny klimatu. Vezměte v úvahu stávající strategii a/nebo plán pro přizpůsobení se změně klimatu na celostátní nebo nižší úrovni (24) nebo případně příslušná posouzení rizik a zranitelnosti v souvislosti s klimatem.

Tuto otázku lze případně spojit se zjišťováním klíčových budoucích a/nebo nově vznikajících rizik (otázka 3.3).

V říslušných případech:
  Popište, jaké metody a zdroje údajů byly použity k určení klíčových stávajících rizik, jež jsou nebo mohou být ovlivněna změnou klimatu.

Otázka 5 Analýza rizik

Popište míru pravděpodobnosti výskytu a dopadu zjištěných klíčových rizik (v otázce 3), včetně klíčových přeshraničních rizik a klíčových rizik s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem, případně včetně budoucích a/nebo nově vznikajících rizik.

Zobrazte výsledky v jediné matici rizik nebo případně v jiném vizuálně znázorněném grafu/modelu.

V říslušných případech: veďte metody, modely a techniky používané k posouzení pravděpodobnosti výskytu a dopadů různých rizik nebo rizikových scénářů.

Jakmile byla zjištěna rizika, měří se pravděpodobnost jejich výskytu a závažnost jejich potenciálních dopadů pomocí souboru kategorií, které posuzují rizikové faktory (měření by mělo být v ideálním případě kvantitativní). Kategoriemi dopadů, které lze posoudit, jsou lidské, hospodářské, environmentální a politické/sociální dopady (včetně bezpečnosti), jak je popsáno v otázce 3. To je často popsáno z hlediska „pravděpodobnosti“ a „dopadu“ scénáře nebo výskytu rizika. Výsledky jsou obvykle prezentovány v matici rizik nebo v pravděpodobnostních mapách.

Matice rizik vztahuje pravděpodobnostní rozměr k rozměru dopadu a představuje grafické znázornění různých rizik, které umožňuje jejich porovnání. Tato matice zobrazuje více zjištěných rizik, a tím usnadňuje srovnání. Matice rizik mohou být použity ve všech fázích posuzování rizik (v případě stávajících, budoucích a/nebo nově vznikajících, přeshraničních rizik a klíčových rizik s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem). Stupnice používané pro pravděpodobnost a dopad mají obvykle pět úrovní (obrázek 1), ačkoliv to se může lišit. Barvy v matici mohou být rovněž přiděleny rozdílně, a to v závislosti na individuálním vnímání rizika v dané zemi.

Image 1

Obrázek 1: Matice rizik (symetrická, 5 × 5)

Matici rizik používá řada členských států. Uvážit lze vypracování různých matic rizik pro lidské, hospodářské, environmentální a politické/sociální dopady (včetně dopadu na bezpečnost), jelikož tyto kategorie jsou měřeny pomocí odlišných stupnic a v opačném případě by bylo srovnání obtížné, zejména tehdy, jsou-li některé z nich posuzovány kvantitativně a jiné kvalitativně. Pro usnadnění komplexnějšího přehledu na úrovni EU by členské státy mohly použít pokud možno matici rizik 5 × 5 s uvedením míry úrovně dopadů a pravděpodobnosti. Členské státy by podle možností měly každému přidělit kvantitativní hodnotu od 1 do 5.

Analýza rizik musí brát v úvahu nejistoty spojené s analyzováním rizik a musí se zabývat nejistotami údajů a modelů. Analýza citlivosti zahrnuje zjištění velikosti a významu rozsahu rizik pro změny jednotlivých vstupních parametrů.

Je-li pravděpodobné, že riziko bude mít podstatné a nezvratné důsledky, jeho pravděpodobnost však nelze přesně posoudit, může jeho zařazení do analýzy rizik odůvodňovat zásada předběžné opatrnosti. To se týká zejména rizik pro životní prostředí a zdraví (choroby lidí, zvířat a rostlin). Zásadu předběžné opatrnosti lze uplatnit jako první krok k zvládání rizik. Na základě kvalitativních nebo nepřesvědčivých důkazů může být nutné přijmout dočasná rozhodnutí. Je-li použita zásada předběžné opatrnosti, je třeba vyvinout další úsilí o zlepšení poznatků.

Otázka 6 Mapování rizik

Uveďte, zda byly vypracovány mapy rizik, které ukazují očekávané prostorové rozložení klíčových rizik určených ve fázi zjišťování a analýzy (otázky 3, 4 a 5). Pokud ano, podle potřeby je připojte.

Rozložení rizik se v jednotlivých zemích liší kvůli rozdílnému výskytu rizika, expozici osob a majetku a nerovnoměrné zranitelnosti. Užitečným nástrojem pro určení nejvíce ohrožených oblastí v dané zemi jsou mapy rizik. Podle potřeb na celostátní nebo nižší úrovni lze vyhotovit různé druhy map: jednoduché mapy klíčových rizik zahrnující klíčová rizika s přeshraničním dopadem, klíčová rizika s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem a případně budoucí a/nebo nově vznikající rizika. Mimoto mohou být vypracovány mapy ztrát, které prokazují, kde jsou případné ztráty u daného rizika potenciálně vyšší vzhledem k rozložení expozice a zranitelnosti atd.

Různá klíčová rizika by měla být v ideálním případě uvedena v samostatných mapách nebo v mapách tematických rizik (např. klasifikace podle klíčových rizik s přeshraničním dopadem, budoucích a/nebo nově vznikajících rizik a klíčových rizik s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem). Pokud je to možné, mohou ukazovat prostorové rozložení zranitelnosti a vystavení škodám s označením velmi vysoké, vysoké, střední, nízké a velmi nízké úrovně rizika.

Tyto mapy rizik mohou ukazovat prostorové rozložení všech relevantních aspektů vyžadujících ochranu na celostátní nebo regionální úrovni, jako jsou: obyvatelstvo, důležitá infrastruktura, například dodávky vody, elektřiny, plynu a ropy; doprava a distribuce; telekomunikace; zemědělství; finanční a bezpečnostní služby; nemocnice; školy; oblasti a přírodní stanoviště chráněné z hlediska životního prostředí (oblasti sítě Natura 2000, chráněné mořské oblasti, národní parky, lesy, biologická rozmanitost mořského a suchozemského prostředí, povodí); kulturní dědictví (archeologická naleziště, památky, parky atd.) a jiné významné hospodářské činnosti (továrny, podniky, energetická zařízení, zemědělská produkce, chov hospodářských zvířat, oblasti cestovního ruchu a podniky) atd.

Tyto informace lze spojit pomocí geografických informačních systémů (GIS) nebo internetových platforem. Pokud existují, uveďte případně příslušný odkaz.

Otázka 7 Sledování a přezkum posouzení rizik

Vysvětlete systém vytvořený pro sledování a přezkum posouzení rizik s ohledem na nový vývoj.

V rámci procesu zvládání rizik katastrof by měla být rizika pravidelně sledována a přezkoumávána s cílem ověřit, zda:

| — | předpoklady týkající se rizik jsou i nadále platné (včetně vstupních údajů), |
| --- | --- |

—

předpoklady týkající se rizik jsou i nadále platné (včetně vstupních údajů),

| — | předpoklady, na nichž je posouzení rizik založeno, včetně vnějších a vnitřních souvislostí, jsou i nadále platné, |
| --- | --- |

—

předpoklady, na nichž je posouzení rizik založeno, včetně vnějších a vnitřních souvislostí, jsou i nadále platné,

| — | je dosahováno očekávaných výsledků, |
| --- | --- |

—

je dosahováno očekávaných výsledků,

| — | výsledky posouzení rizik odpovídají skutečným zkušenostem, |
| --- | --- |

—

výsledky posouzení rizik odpovídají skutečným zkušenostem,

| — | techniky posuzování rizik jsou náležitě uplatňovány, |
| --- | --- |

—

techniky posuzování rizik jsou náležitě uplatňovány,

| — | řešení rizik (opatření pro předcházení rizikům a připravenost na ně) je účinné. |
| --- | --- |

—

řešení rizik (opatření pro předcházení rizikům a připravenost na ně) je účinné.

Otázka 8 Sdělování výsledků posouzení rizik

Popište proces sdělování a šíření výsledků vnitrostátního posouzení rizik. Vysvětlete, jak jsou výsledky posouzení rizik sdíleny mezi tvůrci politik, různými orgány veřejné správy s různými druhy odpovědnosti, různými úrovněmi správy a ostatními příslušnými zúčastněnými stranami. Uveďte, zda a jak je široká veřejnost informována o výsledcích posouzení rizik, aby si byla vědoma rizik ve své zemi nebo regionu a/nebo aby mohla přijmout informovaná rozhodnutí na svou ochranu.

Náležité sdělování výsledků umožňuje použít posouzení rizik při rozhodování. Hlavním účelem sdělování rizik je umožnit ohroženým osobám, aby na svou ochranu přijaly informovaná rozhodnutí, a zvýšit jejich povědomí o rizicích. Sdělování rizik znamená také sdílení informací, doporučení a stanovisek mezi odborníky a osobami, které čelí ohrožení svého zdraví a/nebo ekonomického či sociálního blahobytu. Správné posouzení rizik mohou využít také nevládní organizace. Například chemický průmysl musí být často informován o technologických rizicích. Uplatňování zásady týkající se práva na informace, která je v současnosti zakotvena v mnoha vnitrostátních a mezinárodních právních a správních předpisech, navíc znamená, že mnoho postupů posuzování nyní zahrnuje účast veřejnosti. Tento vývoj vyvolal potřebu systematického přístupu ke sdělování rizik při provádění veřejné politiky.

Část II. Posouzení schopnosti zvládání rizik

2.1   Úvod

V čl. 6 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU se uvádí: „Za účelem prosazování účinného a soudržného přístupu k předcházení katastrofám a připravenosti na ně sdílením informací, které nejsou citlivé, [...], a prosazování osvědčených postupů v rámci mechanismu Unie, členské státy: [...] b) dále rozvíjejí posouzení schopnosti zvládání rizik na celostátní nebo odpovídající nižší úrovni.“

Členské státy se vyzývají, aby s ohledem na svou technickou, finanční a správní kapacitu posoudily svou schopnost provádět odpovídající posouzení rizik a plánování zvládání rizik a opatření v oblasti prevence a připravenosti.

Tyto pokyny stanoví strukturu pro shrnutí posouzení schopnosti jednotlivých zemí v oblasti zvládání rizik. Navrhovaná struktura není úplná a bude ji nutno přizpůsobit potřebám jednotlivých členských států. Tento postup by se měl považovat za společný výchozí bod navržený tak, aby podporoval společné chápání aspektů, které by vnitrostátní posouzení schopnosti zvládání rizik mělo zahrnovat. Shrnutí by se mělo zaměřit na klíčová rizika určená v části I.

2.2   Pokyny k odpovědím na otázky 9–20 šablony (část II)

Otázka 9 Legislativní, procesní a/nebo institucionální rámec

Popište zavedený rámec pro proces nebo procesy posuzování schopnosti zvládání rizik. Uveďte, zda se tento proces zakládá na právním aktu, strategickém plánu, prováděcím plánu nebo jiných procesních rámcích.

V říslušných případech:
  Uveďte, jak často je schopnost zvládání rizik posuzována a zda se posouzení schopnosti zvládání rizik používá pro účely rozhodování.

Tato otázka má objasnit legislativní, procesní a/nebo institucionální kontext na celostátní nebo nižší úrovni (podle toho, který se uplatňuje), který formalizuje proces nebo procesy posuzování schopnosti zvládání rizik za účelem prevence, připravenosti a reakce. Je-li platný legislativní rámec stejný jako rámec popsaný v odpovědi na otázku 1, lze odkázat na odpovědi na otázku 1. Pakliže se odpověď liší od odpovědi na otázku 1, členské státy se žádají, aby upřesnily, zda mají proces nebo procesy posuzování schopnosti zvládání rizik právní základ, nebo zda vycházejí ze strategického plánu, prováděcího plánu nebo jiných legislativních/procesních rámců, a zda se zakládají na posouzení rizik nebo zda se jím řídí.

V říslušných případech:
  Uveďte předvídatelné plány na vypracování legislativního rámce. Uveďte, jak často se posouzení schopnosti zvládání rizik provádí na celostátní a případně na nižší úrovni, a/nebo popište, zda se toto posouzení používá pro účely rozhodování. Například uveďte, zda se používá v procesu plánování zvládání rizik a/nebo při provádění opatření v oblasti prevence a připravenosti a zda se využívá k lepšímu pochopení zranitelných míst v rámci posouzení rizik.

Otázka 10 Úloha a povinnosti příslušných orgánů

Popište úlohu a povinnosti příslušných orgánů na celostátní nebo nižší úrovni (podle potřeby), přičemž se rozlišuje mezi posouzením rizik, prevencí, připraveností a reakcí, se zaměřením se na zvládání zjištěných klíčových rizik.

Popište, jak je mezi těmito příslušnými orgány zajištěna horizontální koordinace (meziodvětvový přístup), se zaměřením na zvládání zjištěných klíčových rizik.

S ohledem na zjištěná klíčová rizika by měly být pro všechny fáze cyklu zvládání rizik katastrof (posouzení, prevence, připravenost a reakce) jednoznačně přiděleny kapacity v oblasti řízení a úkoly/povinnosti příslušných orgánů a subjektů. K vizualizaci horizontální koordinace může být připojeno grafické znázornění. Uveďte rovněž název orgánu, který plní na celostátní úrovni úlohu kontaktního místa pro případ mimořádných událostí, jež je k dispozici 24 hodin denně 7 dnů v týdnu, a popište, jak je tato úloha začleněna do celkové struktury řízení.

Členské státy by měly vysvětlit, jak jsou tyto úlohy a povinnosti vymáhány (např. prostřednictvím právních předpisů a/nebo procedurálních zásad) a co se dělá pro zajištění účinného řízení (např. s cílem zamezit překrývání a mezerám mezi oblastmi působnosti). Popište, jaká opatření jsou zavedena k zajištění spolupráce mezi těmito příslušnými orgány v různých fázích cyklu zvládání rizik katastrof (posouzení, prevence, připravenost a reakce), a získané poznatky se zaměřením se na zvládání klíčových rizik.

Pokud řízení úloh a povinností příslušných orgánů vyžaduje meziodvětvový přístup (např. začlenění přizpůsobení se změně klimatu, otázka 14), členské státy se žádají, aby vzaly na vědomí platné právní předpisy a/nebo politiky EU (viz příloha).

Otázka 11 Úloha příslušných zúčastněných stran

Uveďte, zda v případě zjištěných klíčových rizik jsou příslušné zúčastněné strany informovány o procesu nebo procesech zvládání rizik katastrof a zda jsou do těchto procesů zapojeny. Pokud ano, popište jak.

Schopnost zvládat rizika v rostoucí míře závisí na zapojení různých zúčastněných stran z veřejného a soukromého sektoru, včetně agentur pro zvládání katastrof, zdravotnických služeb, hasičských jednotek, policejních sborů, hospodářských subjektů působících v odvětví dopravy/energetiky/komunikací, dobrovolnických organizací, občanů/dobrovolníků, soukromých vlastníků půdy, pojišťovnictví, akademické obce a výzkumných ústavů, ozbrojených sil nebo organizací v jiných zemích (pro zvládání rizik katastrof na nadnárodní úrovni), a na spolupráci s nimi. Právní předpis EU stanoví, že „pro účely prevence a zvládání rizik katastrof je nutné navrhnout a provést opatření ke zvládání rizik, která zahrnují koordinaci široké škály aktérů“ (25).

Uveďte, zda je tato spolupráce zajištěna v procesu nebo procesech posuzování rizik s ohledem na zjištěná klíčová rizika, v procesech plánování zvládání rizik katastrof a případně při provádění opatření v oblasti prevence a připravenosti. Pokud ano, popište jak.

V příslušných případech:
  Uveďte, jak jsou informovány zúčastněné strany z veřejného a soukromého sektoru a jak je zajištěno sdílení informací (včetně získaných poznatků a sdílení údajů). Lze odkázat na odpovědi na otázku 8.

Otázka 12 Postupy a opatření na celostátní, nižší než celostátní a místní úrovni

Popište zavedené postupy k zajištění vertikální spolupráce mezi orgány na celostátní, nižší než celostátní a místní úrovni zapojenými do procesu nebo procesů zvládání rizik katastrof s ohledem na zjištěná klíčová rizika.

Členské státy by měly vysvětlit postupy a opatření k zajištění vertikální koordinace mezi celostátní, nižší než celostátní a místní úrovní s ohledem na zjištěná klíčová rizika.

Proces plánování opatření v oblasti prevence a připravenosti musí stanovit postupy, které pomohou snížit rizika na celostátní, nižší než celostátní a místní úrovni. Jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění rozhodnutí (EU) 2019/420 (26), významnou úlohu při prevenci mohou hrát regionální a místní orgány; tyto orgány jsou mimoto prvními, kdo reagují na katastrofu, a to společně se svými dobrovolníky. Členské státy se proto žádají, aby uvedly, jaké dohodnuté mechanismy spolupráce existují, včetně rozhodovacích postupů, které pomáhají stanovit pořadí důležitosti rizik a regionálních plánů, a finančních ujednání týkajících se pomoci.

V příslušných případech:
  Popište opatření pro zvládání rizik katastrof, která jsou s ohledem na zjištěná klíčová rizika zavedena na různých úrovních správy. To může být doloženo tabulkou znázorňující zjištěná klíčová rizika.

Otázka 13 Postupy a opatření na přeshraniční, meziregionální a mezinárodní úrovni

Popište postupy zavedené k zajištění spolupráce na přeshraniční, meziregionální a mezinárodní úrovni pro zvládání rizik katastrof ve vztahu ke zjištěným klíčovým rizikům. Popište zavedená opatření k zajištění zvládání rizik katastrof pro zjištěná klíčová rizika.

V říslušných případech: Uveďte, zda jsou politiky v oblasti zvládání rizik katastrof vypracovány způsobem, který zohledňuje mezinárodní závazky, jako jsou sendajský rámec pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030 a cíle udržitelného rozvoje Agendy pro udržitelný rozvoj 2030.

S ohledem na mezinárodní spolupráci a nedávnou revizi rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie (zejména 28. bod odůvodnění rozhodnutí (EU) 2019/420 (27)) je účelem tohoto oddílu prozkoumat, zda a jak je zajištěno zapojení na přeshraniční, meziregionální a mezinárodní úrovni.

Členské státy se žádají, aby popsaly, zda ve fázi před katastrofou existuje přeshraniční (28), meziregionální a mezinárodní spolupráce, a pokud ano, v jaké formě (prevence a připravenost). Vysvětlete, jak je tato spolupráce zajištěna (např. memoranda o porozumění nebo dohody o úrovni služeb). Rovněž uveďte, zda jsou opatření v oblasti připravenosti (např. systémy včasného varování nebo společná školení a cvičení) prováděna společně k zajištění rychlé a účinné reakce na katastrofy v případě, že se projeví zjištěná klíčová rizika.

Pokud řízení opatření v oblasti prevence, připravenosti a reakce vyžaduje meziodvětvový přístup (např. začlenění přizpůsobení se změně klimatu, otázka 14), lze odkázat na platné právní předpisy EU (viz příloha).

Sendajský rámec (29) schválený Valným shromážděním OSN je dobrovolná, nezávazná dohoda, jejímž prostřednictvím se vlády jednotlivých zemí zavázaly předcházet novým rizikům katastrof a snižovat stávající rizika katastrof tím, že sníží expozici a zranitelnost a současně zvýší připravenost, což povede k lepší celkové odolnosti. Cíle udržitelného rozvoje (30) přijaté v roce 2015 na summitu OSN stanoví sedmnáct cílů (31) pro udržitelný rozvoj. Provádění obou programů vyžaduje dobře vymezený rámec ukazatelů ke sledování pokroku při snižování rizika katastrof. Konkrétně ke sledování pokroku při provádění sedmi cílů na základě sendajského rámce existuje 38 ukazatelů a k dosažení udržitelného rozvoje na základě cílů udržitelného rozvoje je stanoveno sedmnáct cílů a 169 dílčích cílů.

Komise se podílí na provádění obou programů a ke sledování pokroku při plnění těchto cílů vypracovala akční plány (32) a diskusní dokumenty (33). Členské státy se případně žádají, aby popsaly, jak jejich politiky v oblasti zvládání rizik katastrof pomohou dosáhnout cílů těchto dvou programů.

Otázka 14 Zaměření se na opatření pro přizpůsobení se změně klimatu

Uveďte, zda na celostátní nebo nižší úrovni (podle potřeby) existuje součinnost mezi opatřeními pro snižování rizik katastrof a opatřeními pro přizpůsobení se změně klimatu s ohledem na zjištěná klíčová rizika, která souvisejí se změnou klimatu (otázka 4). Pokud ano, popište jak.

Vzhledem k nedávné revizi mechanismu civilní ochrany Unie, konkrétně skutečnosti, že by „všechna opatření měla být v souladu s mezinárodními závazky, jako jsou [...] Pařížská dohoda v rámci Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu [...]“ (34), je účelem této otázky prozkoumat, zda a jak je zajištěna součinnost mezi opatřeními pro přizpůsobení se změně klimatu a vnitrostátními opatřeními v oblasti prevence a připravenosti.

Přizpůsobení se změně klimatu může podpořit úsilí o předcházení katastrofám souvisejícím s klimatem. Nákladově efektivní opatření pro přizpůsobení vyžadují náležitou koordinaci na různých úrovních plánování a řízení. Podle Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu jsou doporučovaným nástrojem pro politiky a opatření v oblasti přizpůsobení vnitrostátní strategie a plány pro přizpůsobení. Členské státy se žádají, aby odkázaly na tyto strategie a popsaly, zda a jak jsou tyto strategie začleněny do plánování vnitrostátních opatření pro předcházení rizikům katastrof a připravenosti na ně nebo naopak. Pokud řízení opatření v oblasti prevence, připravenosti a reakce vyžaduje meziodvětvový přístup, lze odkázat na platné právní předpisy EU (viz příloha).

Otázka 15 Zaměření se na opatření na ochranu kritické infrastruktury

Uveďte, zda jsou zavedena opatření na ochranu kritické infrastruktury, která je považována za relevantní pro zachování životně důležitých společenských funkcí.

Vzhledem k nedávné změně rozhodnutí o mechanismu civilní ochrany Unie, konkrétně 8. bodu odůvodnění rozhodnutí (EU) 2019/420 (35), a čl. 7 odst. 1 směrnice o evropských kritických infrastrukturách (36) je účelem této otázky prozkoumat, zda a jak jsou prováděna opatření v oblasti prevence a připravenosti k ochraně kritické infrastruktury.

Členské státy se žádají, aby uvedly, zda mají politiku v oblasti kritických infrastruktur. Uveďte, zda je v rámci této politiky sestavován a pravidelně revidován seznam příslušných vnitrostátních kritických infrastruktur a zda jsou určeny investiční potřeby na ochranu kritické infrastruktury. Pokud řízení opatření v oblasti prevence, připravenosti a reakce s ohledem na kritické infrastruktury vyžaduje meziodvětvový přístup, lze odkázat na platné právní předpisy EU (viz příloha).

Otázka 16 Zdroj nebo zdroje financování

Uveďte, zda rozpočet umožňuje, aby byly zdroje v případě naléhavé potřeby přidělovány pružně, a nakolik jsou z finančních prostředků určených na katastrofy podporována preventivní opatření.

Popište zdroje financování (např. celostátní, nižší než celostátní, veřejné, soukromé, včetně pojištění, financování z EU či jiných mezinárodních zdrojů), které využíváte za účelem přijetí prioritních opatření v oblasti zvládání rizik katastrof v rámci posuzování zjištěných klíčových rizik a při předcházení těmto rizikům a přípravě a reakci na ně.

Je třeba zmínit různé formy finanční podpory, které EU poskytuje na opatření v oblasti prevence a připravenosti, pokud se využívají. Patří k nim finanční prostředky politiky soudržnosti, společná zemědělská politika, program LIFE (37), Fond pro vnitřní bezpečnost (38), Horizont 2020 (39), granty pro více zemí zaměřené na prevenci a připravenost v rámci mechanismu civilní ochrany Unie a nově zavedené přímé granty. Pro účely budování kapacit a k vypracování politických rámců a nástrojů lze využít také program EU na podporu strukturálních reforem (40).

V případě mimořádných situací, jež jsou určeny v rámci posouzení rizik a plánování, by měly být k dispozici finanční prostředky, které jsou rychle dostupné. Popište, jak jsou v procesu provádění řešeny rozpočtové a právní otázky související s flexibilním přidělováním zdrojů (které řídicí orgány jsou zapojeny), a uveďte, zda existují plány k sdílení finanční zátěže (dostupné financování z EU nebo mezinárodní financování). Strukturu řízení zdrojů financování lze znázornit graficky.

Rovněž uveďte, zda jsou za účelem pokrytí těchto nákladů vyžadovány nebo byly sjednány dohody se zúčastněnými stranami (např. ze soukromého sektoru, pojišťovnictví). Uveďte, zda existují vnitrostátní fondy nebo programy pro případ katastrof (např. fond pro mimořádné události, mechanismy převodu finančních rizik), a pokud ano, zda jsou případně spojeny s dopady změny klimatu.

Otázka 17 Infrastruktura, prostředky a vybavení

Popište, co se dělá pro zajištění toho, aby byly k dispozici dostatečné prostředky k zmírnění dopadu katastrof a k okamžité reakci na katastrofy související se zjištěnými klíčovými riziky.

Uveďte kapacitu k zajištění odpovídající infrastruktury, prostředků a vybavení k zmírnění dopadu katastrof a k rychlé reakci na katastrofy. Uveďte, zda s ohledem na zjištěná klíčová rizika existují postupy pro udržení prostředků v „dobrém stavu“ a pro jejich modernizaci (například prostřednictvím pravidelné údržby nebo soupisu majetku).

V říslušných případech:
  Uveďte také, zda jsou kapacity v oblasti připravenosti a reakce vyvíjeny s ohledem na jednotlivá rizika, nebo zda jsou vyvíjeny bez ohledu na riziko s cílem reagovat v prvé řadě na dopad těchto rizik (např. pátrání a záchrana, evakuace, poskytnutí přístřeší a hospitalizace zraněných a nemocných osob).

Otázka 18 Zaměření se na sběr údajů o ztrátách v důsledku katastrof a na postupy

Uveďte, zda je zaveden systém pro shromažďování údajů o ztrátách vzniklých v důsledku katastrof. Popište, jak jsou shromažďovány údaje o zjištěných klíčových rizicích.

Pro pochopení dopadů a nákladů katastrof jsou důležité údaje a statistiky. Systematické shromažďování údajů a jejich analýzu lze využít při přijímání politických rozhodnutí s cílem pomoci snížit rizika katastrof a zvyšovat odolnost. Databáze ztrát v důsledku katastrof umožňují, aby subjekty, které se zabývají zvládáním rizik katastrof, na základě minulých událostí přezkoumaly vzorce a trendy v oblasti rizik katastrof. Pochopení těchto vzorců a trendů může pomoci předjímat budoucí ztráty v důsledku rozsáhlých událostí (častých událostí) a zjistit, zda je zvládání rizik katastrof účinné při snižování rizik tohoto druhu. Na evropské úrovni zahájilo Společné výzkumné středisko rozvoj úložiště údajů o rizicích (41). Použité metody sběru údajů pro datové soubory týkající se katastrof se liší stejně jako zeměpisný rozsah a rozlišení těchto údajů. Na mezinárodní úrovni se vyvíjí podobné úsilí v souvislosti se sledováním provádění sendajského rámce (42).

Uveďte, jaké metody jsou vyvíjeny pro hlášení škod (včetně lidských ztrát) a zda jsou shromažďovány údaje podle druhu rizik nebo druhu ztrát v důsledku katastrof (ekonomické, lidské, jiné). Uveďte: zda jsou tyto údaje sdíleny se zúčastněnými stranami a občany; zda zúčastněné strany přispívají k hlášení škod a/nebo odhadům nákladů; zda jsou pravidelně nebo příležitostně dokumentovány a uchovávány údaje o případech vzniku škod; o jaké časové období se jedná a zda jsou tyto zprávy zpřístupněny veřejnosti.

Pokud správa údajů o ztrátách v důsledku katastrof vyžaduje meziodvětvový přístup, včetně požadavků podle směrnice o INSPIRE (43), lze odkázat na platné právní předpisy EU (viz příloha).

Otázka 19 Zaměření se na zařízení a postupy systémů včasného varování

Popište zavedené systémy pro včasné zjišťování nebezpečí a sledování zjištěných klíčových rizik. Uveďte, zda jsou do systému začleněny prognostické metody.

Včasné varování je významným prvkem snižování rizik katastrof. Rozumí se jím systematický sběr a analýza informací a předjímání a určování nově vznikajících nebo opakujících se rizik. Členské státy se žádají, aby popsaly zavedené systémy pro včasné zjišťování nebezpečí a sledování zjištěných klíčových rizik a to, zda tyto systémy zahrnují prognostické metody.

Existuje několik systémů včasného varování na celosvětové úrovni (např. Globální systém varování a koordinace v případě katastrof (44)) i na evropské úrovni. Služba programu Copernicus pro podporu krizového řízení (45) poskytuje informace pro reakci na mimořádné události v případě různých druhů katastrof, včetně nebezpečí způsobených počasím, geofyzikálních nebezpečí, úmyslných či neúmyslných katastrof způsobených člověkem a jiných humanitárních katastrof. Tyto informace mohou být využity též k prevenci, zlepšování připravenosti a obnově činnosti. Jedná se o Evropský systém informací o lesních požárech (EFFIS) (46), Evropský systém informací o povodních (EFAS) (47) a Evropskou observatoř pro sledování sucha (EDO) (48). Nejnověji zajišťuje systém Evropského společenství pro výměnu naléhavých radiologických informací (ECURIE) (49) včasné oznamování a výměnu informací v případě radiační nebo jaderné mimořádné situace.

Členské státy se žádají, aby uvedly, zda jsou vnitrostátní systémy včasného varování napojeny na systémy včasného varování, které jsou k dispozici na evropské a celosvětové úrovni, a pokud ano, jak. Rovněž uveďte, zda, a pokud ano, jak jsou vytvořeny vazby mezi meteorologickými ústavy a ústavy pro sledování seismické aktivity, a to na celostátní i regionální úrovni (jsou-li k dispozici), a klíčovými vnitrostátními subjekty nebo akademickými institucemi, které katastrofy soustavně sledují. Lze odkázat na odpovědi na otázku 18.

Pokud řízení opatření v oblasti prevence, připravenosti a reakce s ohledem na systémy včasného varování vyžaduje meziodvětvový přístup (např. systémy včasného varování pro přeshraniční zdravotní hrozby (50), směrnice o povodních (51)), lze odkázat na platné právní předpisy EU (viz příloha).

Otázka 20 Informování o rizicích a komunikace za účelem zvýšení povědomí veřejnosti

Popište, jak je veřejnost informována o tom, jaká opatření mají být přijata v případě výskytu rizik. Například uveďte, zda existuje strategie pro osvětu veřejnosti a zvyšování povědomí. Uveďte, zda a jak jsou cílové skupiny zapojeny do stanovování opatření v oblasti prevence a připravenosti a do provádění informačních a komunikačních činností týkajících se rizik.

Občané by se měli zapojit do provádění opatření pro prevenci a připravenost ve dvou prioritních oblastech: vzdělávání ohledně rizik a povědomí a informovanost veřejnosti, včetně správného výkladu výstražných signálů a přijímání vhodných opatření k snížení zranitelnosti a expozice a k vlastní ochraně. Ukazatelem, který se používá při sledování, vyhodnocování a přezkumu provádění rozhodnutí č. 1313/2013/EU, je „pokrok dosažený při zvyšování informovanosti veřejnosti o katastrofách a připravenosti na ně měřený úrovní informovanosti občanů Unie o rizicích v jejich regionu“ (52).

Zvládání složitých rizik vyžaduje účinné informační a komunikační systémy pro provádění opatření v oblasti prevence a připravenosti, aby se zohlednily potřeby jednotlivých komunit a zvláštní potřeby vysoce zranitelných skupin (např. skupin z různého kulturního a sociálního prostředí a s různým vzděláním). Povědomí veřejnosti o rizicích mohou účinně zvyšovat hromadné sdělovací prostředky (rozhlas, televize), alternativní média a osvětové a vzdělávací kampaně.

Členské státy se žádají, aby uvedly, zda mají pravidla a postupy pro zajištění sdílení informací a komunikaci s tvůrci politik, příslušnými zúčastněnými stranami, občany, včetně zvláštních zranitelných skupin, a jejich vzdělávání, které mají za účel zvýšit informovanost veřejnosti o klíčových rizicích prostřednictvím různých sdělovacích prostředků (např. sociálních médií atd.). Lze odkázat na odpovědi na otázku 9. Rovněž popište, jak jsou občané informováni před katastrofou, v jejím průběhu a posléze, a zda jsou vypracovány nějaké osvědčené postupy.

Systém „včasného varování“ musí poskytovat včasné a účinné informace k zmírnění dopadu katastrofy na obyvatelstvo. Výstražná upozornění a signály pro veřejnost musí být účinné. Popište, co se dělá pro zajištění toho, aby ohrožené komunity rozuměly signálům včasného varování a aby si byly vědomy kroků, které musí podniknout na svou ochranu. Ve vysoce rizikových oblastech by se měla konat pravidelná cvičení, aby se zajistil trvalý stav připravenosti. Popište příslušná zavedená opatření.

Část III. Prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti zabývající se klíčovými riziky s přeshraničním dopadem a případně i riziky s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem

3.1   Úvod

K zvládání a snížení rizik zjištěných prostřednictvím posouzení rizik na celostátní nebo případně odpovídající nižší úrovni se plánují a provádějí různá opatření v oblasti prevence a připravenosti. Jelikož se rizika na hranicích nezastaví, má pro zvýšení odolnosti v celé Evropě zásadní význam přeshraniční zvládání rizik katastrof.

Popisy prioritních opatření v oblasti prevence a připravenosti, která se zabývají klíčovými riziky s přeshraničním dopadem, by neměly být omezeny na opatření, která provádějí a plánují orgány civilní ochrany. Vezměte rovněž v úvahu prioritní opatření prováděná nebo plánovaná jinými příslušnými útvary nebo subjekty. Popsaná opatření by se mimoto neměla omezovat na opatření vyplývající ze spolupráce mezi zeměmi („přeshraniční opatření“); měla by zahrnovat prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti, která jsou prováděna a plánována za účelem celkového řešení rizika.

Popisy prioritních opatření v oblasti prevence a připravenosti by měly zahrnovat také rizika s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem. Členské státy se vybízejí, aby i u těchto rizik podaly v příslušných případech informace o opatřeních v oblasti prevence a připravenosti.

3.2   Pokyny k odpovědím na otázky 21–24 šablony (část III)

Členské státy by měly z rizik zjištěných v části I (Posouzení rizik) vybrat rizika, která považují za klíčová rizika s přeshraničním dopadem. V závislosti na přístupu by mohla být klíčová rizika definována jako rizika s vysokou pravděpodobností výskytu a s velkým dopadem. Tento pojem by mohl být vykládán rovněž v tom smyslu, že klíčová rizika jsou hodnocena jako rizika s dopadem a mírou pravděpodobnosti, jež lze považovat za „nepřijatelné“ („nepřípustné“), a měla by být upřednostněna, pokud jde o řešení rizik. Pro určité členské státy mohou být tudíž některá klíčová rizika „nepřijatelná“, jsou-li hodnocena jako rizika „s velkým dopadem“, ačkoliv pravděpodobnost jejich výskytu je nízká. Uvedené pokyny nestanoví, jak by měly členské státy vykládat pojem „klíčové riziko“, ani jak by se měly zabývat stanovením priorit.

V souladu s požadavky na podávání zpráv podle čl. 6 odst. 1 písm. d) určete, která z těchto klíčových rizik mají potenciální přeshraniční dopady. Uvažte:

| — | dopady vyplývající z rizik vzniklých v sousední zemi nebo v sousedních zemích, |
| --- | --- |

—

dopady vyplývající z rizik vzniklých v sousední zemi nebo v sousedních zemích,

| — | dopady, které se přenášejí do sousední země nebo zemí, |
| --- | --- |

—

dopady, které se přenášejí do sousední země nebo zemí,

| — | dopady ovlivňující dvě či více zemí současně. |
| --- | --- |

—

dopady ovlivňující dvě či více zemí současně.

Otázka 21 Klíčová rizika s přeshraničními dopady

Uveďte klíčová rizika s přeshraničními dopady.

Jedná se o rizika, pro která jsou oznámena prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti, a to na základě otázky 3.1 v části I (Posouzení rizik).

Otázka 22 Prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti

Prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti lze určit podle očekávaného pozitivního dopadu, který mají či budou mít z hlediska snižování rizik (jak jsou účinná). Prioritními opatřeními mohou být také opatření, která jsou nejnaléhavější, pokud jde o řešení určitého rizika. Lze je chápat jako „stěžejní opatření“. Někdy mohla být přijata po obzvláště závažné katastrofě. Jak byla v této souvislosti definována „prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti“?

Opatření v oblasti prevence a připravenosti mohou být strukturální nebo nestrukturální:

| — | strukturální opatření:„strukturálními opatřeními se rozumí fyzické konstrukce, které mají snížit možné dopady rizik nebo jim zabránit, nebo použití inženýrských metod nebo technologií k dosažení odolnosti vůči rizikům a stálosti staveb nebo systémů“ (53). Mezi to může patřit přemístění obyvatel, změna přirozeného prostředí, je-li to odůvodněné (např. úprava svahů), přírodní řešení (např. opatření k přirozenému zadržování vody), nebo postupy obhospodařování lesů (např. přeměna lesů, průseky proti požáru, řízené požáry); |
| --- | --- |

—

strukturální opatření:„strukturálními opatřeními se rozumí fyzické konstrukce, které mají snížit možné dopady rizik nebo jim zabránit, nebo použití inženýrských metod nebo technologií k dosažení odolnosti vůči rizikům a stálosti staveb nebo systémů“ (53). Mezi to může patřit přemístění obyvatel, změna přirozeného prostředí, je-li to odůvodněné (např. úprava svahů), přírodní řešení (např. opatření k přirozenému zadržování vody), nebo postupy obhospodařování lesů (např. přeměna lesů, průseky proti požáru, řízené požáry);

| — | nestrukturální opatření:„nestrukturálními opatřeními se rozumí opatření nezahrnující fyzické konstrukce, která využívají znalosti, postupy nebo dohody k snížení rizik a dopadů katastrof, zejména prostřednictvím politik a právních předpisů, zvyšování informovanosti veřejnosti, odborné přípravy a vzdělávání“ (54). |
| --- | --- |

—

nestrukturální opatření:„nestrukturálními opatřeními se rozumí opatření nezahrnující fyzické konstrukce, která využívají znalosti, postupy nebo dohody k snížení rizik a dopadů katastrof, zejména prostřednictvím politik a právních předpisů, zvyšování informovanosti veřejnosti, odborné přípravy a vzdělávání“ (54).

Opatření mohou být prováděná nebo plánovaná:

| — | prováděnými opatřeními se rozumějí probíhající opatření, která v současné době snižují riziko katastrof (nebo která mají snížit toto riziko), |
| --- | --- |

—

prováděnými opatřeními se rozumějí probíhající opatření, která v současné době snižují riziko katastrof (nebo která mají snížit toto riziko),

| — | plánovanými opatřeními jsou opatření, která budou definitivně provedena buď proto, že již bylo zajištěno financování, nebo proto, že jsou součástí schváleného a závazného plánu nebo strategie. V případě potřeby je lze porovnat s opatřeními (měla by se však rozlišovat), která by měla být v ideálním případě přijata k snížení rizik (dosud však nejsou naplánována). |
| --- | --- |

—

plánovanými opatřeními jsou opatření, která budou definitivně provedena buď proto, že již bylo zajištěno financování, nebo proto, že jsou součástí schváleného a závazného plánu nebo strategie. V případě potřeby je lze porovnat s opatřeními (měla by se však rozlišovat), která by měla být v ideálním případě přijata k snížení rizik (dosud však nejsou naplánována).

Pro některá rizika již členské státy podávají zprávy o opatřeních v oblasti prevence a připravenosti na základě jiných právních předpisů a politik EU. Pokud podávání zpráv o prioritních opatřeních v oblasti prevence a připravenosti s ohledem na toto riziko již vyžadují právní předpisy nebo politiky EU, odkažte na zprávy, které již byly Komisi zaslány (viz příloha). Uveďte pouze dokumenty, které zahrnují opatření v oblasti prevence i připravenosti – pokud jeden z prvků (nebo oba) chybí, měly by být zahrnuty v odpovědi na otázku 22.1 nebo 22.2.

Otázka 22.1 Prioritní opatření v oblasti prevence

Popište stávající prioritní opatření v oblasti prevence a případná plánovaná opatření.

V rámci toho případně popište strukturální i nestrukturální opatření (viz vysvětlení výše).

U prioritních opatření v oblasti prevence případně popište:

| — | odpovědné orgány/instituce, |
| --- | --- |

—

odpovědné orgány/instituce,

| — | harmonogram provádění, |
| --- | --- |

—

harmonogram provádění,

| — | zdroj nebo zdroje financování. |
| --- | --- |

—

zdroj nebo zdroje financování.

V případě vícero opatření lze výše uvedené prvky případně seskupit.

Preventivními opatřeními jsou opatření, která snižují expozici a zranitelnost osob a majetku s ohledem na konkrétní riziko nebo rizika, a tím předcházejí katastrofě. V rozhodnutí č. 1313/2013/EU je prevence definována jako: „jakékoli opatření zaměřené na snížení rizika nebo zmírnění nepříznivých důsledků katastrof pro obyvatelstvo, životní prostředí nebo majetek včetně kulturního dědictví“ (55).

Příklady preventivních opatření „zahrnují přehrady nebo hráze, které odstraňují povodňová rizika, předpisy o využívání půdy, které nepovolují výstavbu sídel ve vysoce rizikových oblastech, seizmické inženýrství, jež zajišťuje další existenci a fungování kritických budov v případě jakéhokoli zemětřesení, a očkování proti chorobám, jimž lze předcházet očkováním“ (56).

Otázka 22.2 Prioritní opatření v oblasti připravenosti

Popište stávající prioritní opatření v oblasti připravenosti a případná plánovaná opatření.

Případně uveďte strukturální i nestrukturální opatření (viz vysvětlení výše).

U prioritních opatření v oblasti připravenosti případně popište:

| — | odpovědné orgány/instituce, |
| --- | --- |

—

odpovědné orgány/instituce,

| — | harmonogram provádění, |
| --- | --- |

—

harmonogram provádění,

| — | zdroj nebo zdroje financování. |
| --- | --- |

—

zdroj nebo zdroje financování.

V případě vícero opatření lze výše uvedené prvky případně seskupit.

Opatření v oblasti připravenosti mají vybudovat kapacity, které jsou zapotřebí pro účinné zvládání všech typů mimořádných událostí. V rozhodnutí č. 1313/2013/EU je připravenost definována jako „stav pohotovosti a způsobilosti lidských a materiálních prostředků, struktur, komunit a organizací dosažený v důsledku předem přijatého opatření a umožňující jim zajistit účinnou a rychlou odezvu na katastrofy“ (57).

Opatření v oblasti připravenosti lze chápat v tom smyslu, že zahrnují prvky reakce na krizi/zvládání mimořádných událostí, neměla by však být omezena pouze na reakci na krizi/zvládání mimořádných událostí. Za opatření v oblasti připravenosti se pokládají například systémy včasného varování a odborná příprava a cvičení, využívají se však a jsou zavedeny i v rámci mimořádných situací.

V
  případě potřeby uveďte informace týkající se více přeshraničních rizik zkopírováním výše uvedených otázek.

V
  příslušných případech:

Otázka 23 Rizika s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem

Uveďte veškerá rizika s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem.

Na základě rizik zjištěných v části I (Posouzení rizik) by členské státy měly případně určit rizika, která považují za rizika s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem. Použije-li se matice rizik, nacházejí se v levém horním rohu (nízká pravděpodobnost výskytu s velkým dopadem). Vezměte rovněž v úvahu, že rizika s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem nemusí nutně spadat pod pojem „klíčová rizika“. Členské státy se však vybízejí, aby v příslušných případech určily veškerá rizika s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem a aby popsaly opatření v oblasti prevence a připravenosti k řešení těchto rizik.

Otázka 24 Prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti

Viz vysvětlení v otázce 22.

Pokud lze určité riziko s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem klasifikovat rovněž jako klíčové riziko s přeshraničním dopadem, popište prioritní opatření v oblasti prevence a připravenosti pouze jednou a uveďte křížový odkaz.

Pro některá rizika již členské státy podávají zprávy o opatřeních v oblasti prevence a připravenosti na základě jiných právních předpisů a politik EU. Pokud podávání zpráv o prioritních opatřeních v oblasti prevence a připravenosti s ohledem na toto riziko již vyžadují právní předpisy nebo politiky EU, lze odkázat na existující zprávy (viz příloha).

Uveďte pouze dokumenty, které zahrnují opatření v oblasti prevence i připravenosti – pokud jeden z prvků (nebo oba) chybí, měly by být zahrnuty v odpovědi na otázku 24.1 nebo 24.2.

Otázka 24.1 Prioritní opatření v oblasti prevence

Popište stávající prioritní opatření v oblasti prevence a případná plánovaná opatření.

Viz vysvětlení v otázce 22.1.

Otázka 24.2 Prioritní opatření v oblasti připravenosti

Popište stávající prioritní opatření v oblasti připravenosti a případná plánovaná opatření.

Viz vysvětlení v otázce 22.2.

Pokud právní předpisy nebo politiky EU již vyžadují podávání zpráv o prioritních opatřeních v oblasti prevence a připravenosti zabývajících se tímto rizikem, pouze odkažte na zprávy, které již byly Komisi zaslány.

V
  příslušných případech poskytněte informace o dalších rizicích s nízkou pravděpodobností výskytu, ale s velkým dopadem. Za tímto účelem zkopírujte výše uvedené otázky.

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 924.

(2)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/420 ze dne 13. března 2019 (Úř. věst. L 77, 20.3.2019, s. 1).

(3)  Ustanovení čl. 6 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

(4)  Ustanovení čl. 6 odst. 3 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

(5)  Oznámení Komise, Pokyny pro posuzování schopnosti zvládání rizik (Úř. věst. C 261, 8.8.2015, s. 5).

(6)  Ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. a) rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

(7)  Pracovní dokument útvarů Komise (SEK(2010) 1626 v konečném znění), Risk Assessment and Mapping Guidelines for Disaster Management.

(8)  Viz poznámka pod čarou 5.

(9)  Viz příloha o neúplném seznamu rizik relevantních podle právních předpisů a/nebo politik EU a neúplném seznamu průřezových oblastí společného zájmu v právních předpisech a/nebo politikách EU.

(10)  Viz šablona (otázka 3).

(11)  Odkazy na vnitrostátní strategie a akční plány pro přizpůsobení se změně klimatu jsou k dispozici rovněž na internetových stránkách iniciativy Climate Adapt: https://climate-adapt.eea.europa.eu/countries-regions/countries

(12)  Pracovní dokument útvarů Komise, Risk Assessment and Mapping Guidelines for Disaster Management (SEK(2010) 1626 v konečném znění).

(13)  Pracovní dokument útvarů Komise, Overview of natural and man-made disaster risks the European Union may face (SWD(2017) 176).

(14)  Hodnocení rizik je proces porovnávání výsledků analýzy rizik s kritérii rizikovosti s cílem zjistit, zda jsou riziko a/nebo jeho rozsah přijatelné. Kritéria rizikovosti jsou měřítkem pro hodnocení významnosti rizika. Mohou zahrnovat související náklady a přínosy, právní požadavky, socioekonomické a environmentální faktory, obavy a zúčastněné strany.

(15)  EU stanoví v určitých oblastech konkrétní legislativní požadavky, např. směrnice EU o povodních (směrnice 2007/60/ES), rámcová směrnice EU o vodě (směrnice 2000/60/ES), směrnice EU Seveso III (směrnice 2012/18/EU), směrnice o evropských kritických infrastrukturách (směrnice 2008/114/ES).

(16)  Členské státy se žádají, aby definovaly vlastní stávající klíčová rizika na celostátní nebo nižší úrovni.

(17)  Pracovní dokument útvarů Komise, Risk Assessment and Mapping Guidelines for Disaster Management (SEK(2010) 1626 v konečném znění).

(18)  Vzhledem k různým metodickým přístupům lze dopady na kulturní dědictví klasifikovat buď jako hospodářské dopady (jsou-li kvantitativní), nebo environmentální dopady (jsou-li kvalitativní). Členské státy by měly případně uvést, jak byly dopady na kulturní dědictví klasifikovány.

(19)  Úřad OSN pro snižování rizika katastrof (UNDRR), Technical guidance for monitoring and reporting on progress in achieving the global targets of the Sendai Framework for Disaster Risk Reduction. https://www.preventionweb.net/publications/view/54970

(20)  Příloha 3 pracovního dokumentu útvarů Komise, Risk Assessment and Mapping Guidelines for Disaster Management (SEK(2010) 1626 v konečném znění).

(21)  Zpráva Společného výzkumného střediska o doporučeních pro vnitrostátní posuzování rizik (Recommendations for National Risk Assessment): https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC114650/jrc114650_nrarecommendations_updatedfinal_online1.pdf

(22)  Science for Environment Policy (2016) Identifying emerging risks for environmental policies. Future Brief 13. Evropská komise, GŘ pro životní prostředí, http://ec.europa.eu/science-environment-policy

(23)  Vnitrostátní strategie a plány pro přizpůsobení jsou k dispozici na internetových stránkách iniciativy Climate Adapt: https://climate-adapt.eea.europa.eu/countries-regions/countries

(24)  Vnitrostátní strategie a plány pro přizpůsobení jsou k dispozici na internetových stránkách iniciativy Climate Adapt: https://climate-adapt.eea.europa.eu/countries-regions/countries

(25)  Viz 8. bod odůvodnění rozhodnutí (EU) 2019/420, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

(26)  14. bod odůvodnění rozhodnutí (EU) 2019/420, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU, uvádí: „Významnou úlohu při prevenci a zvládání katastrof hrají regionální a místní orgány a v zájmu minimalizace překrývání činnosti a podpory interoperability je třeba, aby jejich kapacity pro odezvu byly náležitě zapojeny do veškeré koordinace a nasazení [...].“

(27)  V 28. bodě odůvodnění rozhodnutí (EU) 2019/420, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU, je uvedeno, že „všechna opatření by [...] měla být v souladu s mezinárodními závazky, jako jsou sendajský rámec pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030, [...] a Agenda OSN pro udržitelný rozvoj 2030“.

(28)  Přeshraniční opatření v oblasti prevence a připravenosti mohou být uvedena v odpovědi na otázku 22.

(29)  Sendajský rámec pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030: https://www.preventionweb.net/files/43291_sendaiframeworkfordrren.pdf

(30)  Cíle udržitelného rozvoje: https://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

(31)  Mezi sedmnáct cílů udržitelného rozvoje patří: 1. vymýcení chudoby, 2. vymýcení hladu, 3. zdraví a kvalitní život, 4. kvalitní vzdělání, 5. genderová rovnost, 6. čistá voda a sanitační zařízení, 7. cenově dostupná a čistá energie, 8. důstojná práce a hospodářský růst, 9. průmysl, inovace a infrastruktura, 10. méně nerovností, 11. udržitelná města a obce, 12. zodpovědná spotřeba a výroba, 13. opatření v oblasti klimatu, 14. život ve vodě, 15. život na zemi, 16. mír, spravedlnost a silné instituce, 17. partnerství pro plnění cílů.

(32)  Evropská komise, Akční plán pro sendajský rámec pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030. Uplatňování přístupu založeného na znalosti rizik katastrof ve všech politikách EU (Action Plan on the Sendai Framework for Disaster Risk Reduction 2015–2030. A disaster risk-informed approach for all EU policies) (SWD(2016) 205 final/2).

(33)  Evropská komise, 2019 Diskusní dokument, Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030. https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/rp_sustainable_europe_30-01_en_web.pdf

(34)  Viz 28. bod odůvodnění rozhodnutí (EU) 2019/420, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

(35)  Viz 8. bod odůvodnění rozhodnutí (EU) 2019/420, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

(36)  Čl. 7 odst. 1 směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75).

(37)  LIFE: https://ec.europa.eu/easme/en/life

(38)  Fond pro vnitřní bezpečnost: https://ec.europa.eu/home-affairs/financing/fundings/security-and-safeguarding-liberties/internal-security-fund-police_en

(39)  Horizont 2020: https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/secure-societies-%E2%80%93-protecting-freedom-and-security-europe-and-its-citizens

(40)  Program EU na podporu strukturálních reforem: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/funding-opportunities/funding-programmes/overview-funding-programmes/structural-reform-support-programme-srsp_en

(41)  Úložiště údajů o rizicích: https://drmkc.jrc.ec.europa.eu/risk-data-hub

(42)  https://sendaimonitor.unisdr.org/

(43)  Čl. 5 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1).

(44)  Globální systém varování a koordinace v případě katastrof: http://www.gdacs.org

(45)  Služba programu Copernicus pro podporu krizového řízení: https://emergency.copernicus.eu/

(46)  Evropský systém informací o lesních požárech: http://effis.jrc.ec.europa.eu/static/effis_current_situation/public/index.html

(47)  Evropský systém informací o povodních: https://www.efas.eu

(48)  Evropská observatoř pro sledování sucha http://edo.jrc.ec.europa.eu/edov2/php/index.php?id=1000

(49)  Celkovým cílem této platformy (https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/european-radiological-data-exchange-platform) je vyrozumět a informovat příslušné orgány a širokou veřejnost v rané fázi rozsáhlé havárie s uvolněním radioaktivity do ovzduší co nejdříve a co nejrozsáhleji.

(50)  Ustanovení čl. 8 odst. 1 rozhodnutí č. 1082/2013/EU.

(51)  Čl. 7 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/60/ES ze dne 23. října 2007 o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 27).

(52)  Ustanovení čl. 3 odst. 2 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

(53)  Valné shromáždění Organizace spojených národů (2016). Report of the open-ended intergovernmental expert working group on indicators and terminology relating to disaster risk reduction.

(54)  Tamtéž.

(55)  Ustanovení čl. 4 bod 4 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

(56)  Valné shromáždění Organizace spojených národů (2016). Report of the open-ended intergovernmental expert working group on indicators and terminology relating to disaster risk reduction.

(57)  Ustanovení čl. 4 bod 3 rozhodnutí č. 1313/2013/EU.

---

PŘÍLOHA

Demonstrativní seznam rizik relevantních podle právních předpisů a/nebo politik EU

Ochrana kritických infrastruktur

Směrnice Rady 2008/114/ES o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75).

Další odkaz: Kritická infrastruktura

Sucho, znečištění vody

Směrnice 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1). Konsolidované znění

Další odkazy:

| | Zprávy o provádění a plány povodí |
| --- | --- |

Zprávy o provádění a plány povodí

| | Nedostatek vody a sucho v EU |
| --- | --- |

Nedostatek vody a sucho v EU

Povodně

Směrnice 2007/60/ES o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 27). Konsolidované znění

Sdělení o rámcové směrnici o vodě a směrnici o povodních: Opatření k dosažení „dobrého stavu“ vod EU a snížení povodňových rizik – COM/2015/120 final

Další odkazy: Zprávy o provádění a plány pro zvládání povodňových rizik

Strategie v oblasti lesnictví

Nová strategie EU v oblasti lesnictví: pro lesy a odvětví založená na lesnictví – COM(2013) 659 final

Další odkazy: Lesy v EU a politiky v oblasti lesnictví

Rozvoj venkova v období 2014–2020: Zprávy o jednotlivých zemích

Geologická rizika

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 ze dne 9. března 2011, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh a kterým se zrušuje směrnice Rady 89/106/EHS. Konsolidované znění

Další odkazy: Eurokódy

Zdravotní rizika

Rozhodnutí č. 1082/2013/EU o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 2119/98/ES (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s.1). Konsolidované znění.

Další odkazy:

| | Posouzení rizik pro veřejné zdraví; Evropský úřad pro bezpečnost potravin (1) |
| --- | --- |

Posouzení rizik pro veřejné zdraví; Evropský úřad pro bezpečnost potravin (1)

| | Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (2) |
| --- | --- |

Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (2)

Choroby zvířat a rostlin

Nařízení (EU) 2016/429 o nákazách zvířat (Text s významem pro EHP). Konsolidované znění

Směrnice 2005/65/ES o zvýšení zabezpečení přístavů (Text s významem pro EHP). Konsolidované znění

Opatření pro tlumení/boj s:

| — | klasickým morem prasat směrnice Rady 2001/89/ES. Konsolidované znění |
| --- | --- |

—

klasickým morem prasat směrnice Rady 2001/89/ES. Konsolidované znění

| — | africkým morem prasat směrnice Rady 2002/60/ES. Konsolidované znění |
| --- | --- |

—

africkým morem prasat směrnice Rady 2002/60/ES. Konsolidované znění

| — | morem koní směrnice Rady 92/35/EHS. Konsolidované znění. |
| --- | --- |

—

morem koní směrnice Rady 92/35/EHS. Konsolidované znění.

| — | slintavkou a kulhavkou směrnice Rady 2003/85/ES. Konsolidované znění. |
| --- | --- |

—

slintavkou a kulhavkou směrnice Rady 2003/85/ES. Konsolidované znění.

Další odkazy: Evropský úřad pro bezpečnost potravin

Rizika průmyslových havárií

Směrnice 2012/18/EU o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek (Text s významem pro EHP)

Další odkazy:

| | Politika v oblasti průmyslových havárií |
| --- | --- |

Politika v oblasti průmyslových havárií

| | Zpráva o používání směrnice 96/82/ES v členských státech |
| --- | --- |

Zpráva o používání směrnice 96/82/ES v členských státech

Chemická, biologická, radiologická a jaderná bezpečnostní rizika

Rozhodnutí Rady (87/600/Euratom) o opatřeních Společenství pro včasnou výměnu informací v případě radiační mimořádné situace

Akční plán pro zlepšení připravenosti na chemická, biologická, radiologická a jaderná bezpečnostní rizika – COM/2017/0610 final

Další odkaz:

| | Zabezpečení nebezpečných materiálů |
| --- | --- |

Zabezpečení nebezpečných materiálů

| | Systém Evropského společenství pro výměnu naléhavých radiologických informací (ECURIE) |
| --- | --- |

Systém Evropského společenství pro výměnu naléhavých radiologických informací (ECURIE)

Jaderné a radiační riziko

Směrnice Rady 2014/87/Euratom, kterou se stanoví rámec Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení

Směrnice Rady 2013/59/Euratom, kterou se stanoví základní bezpečnostní standardy ochrany před nebezpečím vystavení ionizujícímu záření. Konsolidované znění

Bezpečnost dodávek energie – elektřina

Nařízení Komise (EU) 2017/2196, kterým se stanoví kodex sítě pro obranu a obnovu elektrizační soustavy (Text s významem pro EHP)

Nařízení (EU) 2019/941 o rizikové připravenosti v odvětví elektroenergetiky (Text s významem pro EHP)

Přezkum stávajících vnitrostátních pravidel a postupů týkajících se rizikové připravenosti v oblasti bezpečnosti dodávek elektřiny

Další odkazy:

| | Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER) |
| --- | --- |

Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER)

| | Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (ENTSO-E) |
| --- | --- |

Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (ENTSO-E)

Bezpečnost dodávek energie – zemní plyn

Nařízení (EU) 2017/1938 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu (Text s významem pro EHP)

Směrnice (EU) 2016/1148 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii

Další odkazy: Plány preventivních opatření a plány pro stav nouze – 2019

Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER)

Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav (ENTSOG)

Bezpečnost těžby ropy a zemního plynu na moři

Směrnice 2013/30/EU o bezpečnosti činností v odvětví ropy a zemního plynu v moři a o změně směrnice 2004/35/ES (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 178, 28.6.2013, s. 66).

Další odkazy: Posouzení dopadů a přezkumy

Námořní strategie

Akční plán strategie EU pro námořní bezpečnost

Směrnice 2014/89/EU, kterou se stanoví rámec pro územní plánování námořních prostor

Další odkazy: Přehled územního plánování námořních prostor

Bezpečnostní rizika

Sdělení o naplňování Evropského programu pro bezpečnost v zájmu boje proti terorismu a položení základů účinné a skutečné bezpečnostní unie – COM(2016) 230 final

Společný rámec pro boj proti hybridním hrozbám: Reakce Evropské unie – JOIN/2016/018 final

Akční plán na podporu ochrany veřejných prostor – COM/2017/0612 final

Další odkazy:

| | Evropský program pro bezpečnost |
| --- | --- |

Evropský program pro bezpečnost

| | Zpráva o situaci a vývoji terorismu v EU (TE-SAT 2018) |
| --- | --- |

Zpráva o situaci a vývoji terorismu v EU (TE-SAT 2018)

Agentura: Europol

Kybernetická bezpečnost

Odolnost, odrazování a obrana: budování silné kybernetické bezpečnosti pro EU (JOIN/2017/0450 final)

Dva legislativní návrhy k zlepšení přeshraničního přístupu k elektronickým důkazům:

| — | návrh nařízení o evropských předávacích a uchovávacích příkazech pro elektronické důkazy v trestních věcech (COM/2018/225 final) |
| --- | --- |

—

návrh nařízení o evropských předávacích a uchovávacích příkazech pro elektronické důkazy v trestních věcech (COM/2018/225 final)

| — | návrh směrnice, kterou se stanoví harmonizovaná pravidla pro jmenování právních zástupců za účelem shromažďování důkazů v trestním řízení (COM/2018/226 final) |
| --- | --- |

—

návrh směrnice, kterou se stanoví harmonizovaná pravidla pro jmenování právních zástupců za účelem shromažďování důkazů v trestním řízení (COM/2018/226 final)

Kybernetická bezpečnost v odvětví energetiky

Doporučení Komise (EU) 2019/553 o kybernetické bezpečnosti v odvětví energetiky (oznámeno pod číslem C(2019) 2400)

Posouzení dopadů vypracované Komisí (SWD/2018/403 final) týkající se nařízení, kterým se zřizuje Evropské průmyslové, technologické a výzkumné centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a síť národních koordinačních center

Další odkazy: Zpráva:Doporučení k provádění odvětvových pravidel pro energetickou bezpečnost, 2019

Demonstrativní seznam průřezových oblastí společného zájmu v právních předpisech a/nebo politikách EU

Kulturní dědictví

Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu (COM/2014/0477 final)

Nová evropská agenda pro kulturu (COM/2018/267 final)

Evropský akční rámec pro kulturní dědictví (SWD(2018) 491 final)

Další odkazy: Safeguarding cultural heritage from natural and man-made disasters. A
  comparative analysis of risk management in the EU

Přírodní oblasti a stanoviště

Směrnice 2001/42/ES o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí

Zpráva o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí

Směrnice 2011/92/EU o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (Text s významem pro EHP). Konsolidované znění

Směrnice Rady 92/43/EHS o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin. Konsolidované znění

Další odkazy: Ecosystem services accounting

Přizpůsobení se změně klimatu

Nařízení (EU) 2018/1999 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu

Strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu – COM/2013/0216 final

Zpráva o provádění strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu – COM/2018/738 final

Další odkazy:

| | Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu |
| --- | --- |

Vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu

| | Profily zemí |
| --- | --- |

Profily zemí

| | Srovnávací přehled připravenosti na přizpůsobení |
| --- | --- |

Srovnávací přehled připravenosti na přizpůsobení

| | Strategie pro přizpůsobení se změně klimatu – proces hodnocení |
| --- | --- |

Strategie pro přizpůsobení se změně klimatu – proces hodnocení

| | Projekt PESETA |
| --- | --- |

Projekt PESETA

| | Síť Natura 2000 – síť chráněných oblastí a přísný režim ochrany druhů |
| --- | --- |

Síť Natura 2000 – síť chráněných oblastí a přísný režim ochrany druhů

Odpovědnost za životní prostředí

Směrnice 2004/35/ES o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (Úř. věst. L 35, 18.7.2013). Konsolidované znění

Další odkaz: Odpovědnost za životní prostředí

Zelená infrastruktura

Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy – COM/2013/0249 final

Další odkazy:

| | Strategie EU pro zelenou infrastrukturu |
| --- | --- |

Strategie EU pro zelenou infrastrukturu

| | Ekosystémové služby a zelená infrastruktura |
| --- | --- |

Ekosystémové služby a zelená infrastruktura

| | Mapování a posuzování ekosystémů a jejich služeb |
| --- | --- |

Mapování a posuzování ekosystémů a jejich služeb

Migrace

Nařízení Rady (EU) 2016/369 o poskytování mimořádné podpory v rámci Unie (Úř. věst. L 70, 16.3.2016, s. 1).

Další odkazy: Zpráva o pokroku v provádění evropského programu pro migraci (COM/2019/126 final)

Správa údajů

Směrnice 2007/2/ES o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1).

Další odkazy:

| | Znalostní základna Inspire |
| --- | --- |

Znalostní základna Inspire

| | Specifikace údajů pro oblasti ohrožené přírodními riziky. |
| --- | --- |

Specifikace údajů pro oblasti ohrožené přírodními riziky.

---

(1)  V případě vážné přeshraniční zdravotní hrozby spadající do jeho působnosti.

(2)  Pokud je hrozba a) biologického původu a spočívá v přenosných onemocněních nebo antimikrobiální rezistenci a infekcích spojených s poskytováním zdravotní péče; nebo se jedná o b) hrozby neznámého původu.

---

| 20.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 428/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 428/34

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 16. prosince 2019

o obnovení činnosti expertní skupiny Komise „Platforma pro řádnou správu daní, agresivní daňové plánování a dvojí zdanění“

(2019/C 428/08)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Komise ve sdělení ze dne 6. prosince 2012 (1) předložila akční plán pro posílení boje proti daňovým podvodům a únikům. Sdělení doprovázela dvě doporučení, přičemž jedno se týkalo agresivního daňového plánování (2) a druhé opatření, která mají pobídnout třetí země k uplatňování minimálních standardů řádné správy daní (3). |
| --- | --- |

(1)

Komise ve sdělení ze dne 6. prosince 2012 (1) předložila akční plán pro posílení boje proti daňovým podvodům a únikům. Sdělení doprovázela dvě doporučení, přičemž jedno se týkalo agresivního daňového plánování (2) a druhé opatření, která mají pobídnout třetí země k uplatňování minimálních standardů řádné správy daní (3).

| (2) | Rozhodnutím Komise C(2013) 2236 (4) byla zřízena Platforma pro řádnou správu daní, agresivní daňové plánování a dvojí zdanění (dále jen „platforma“), kterou tvoří skupina odborníků Komise a jejímž úkolem bylo přezkoumat pokrok celé řady opatření, včetně akčního plánu týkajícího se daňových podvodů a úniků z roku 2012 a provádění obou doporučení. Komise ve sdělení o dvojím zdanění na jednotném trhu (5) dospěla k závěru, že přezkoumá možné přínosy zřízení Fóra EU pro dvojí zdanění. Jelikož dvojí nezdanění a dvojí zdanění spolu často souvisejí, považovalo se a stále se považuje za vhodné řešit v rámci platformy i dvojí zdanění. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím Komise C(2013) 2236 (4) byla zřízena Platforma pro řádnou správu daní, agresivní daňové plánování a dvojí zdanění (dále jen „platforma“), kterou tvoří skupina odborníků Komise a jejímž úkolem bylo přezkoumat pokrok celé řady opatření, včetně akčního plánu týkajícího se daňových podvodů a úniků z roku 2012 a provádění obou doporučení. Komise ve sdělení o dvojím zdanění na jednotném trhu (5) dospěla k závěru, že přezkoumá možné přínosy zřízení Fóra EU pro dvojí zdanění. Jelikož dvojí nezdanění a dvojí zdanění spolu často souvisejí, považovalo se a stále se považuje za vhodné řešit v rámci platformy i dvojí zdanění.

| (3) | Rozhodnutím Komise C(2015) 4095 (6) byla platforma znovu zřízena a bylo zrušeno rozhodnutí C (2013) 2236. Rozhodnutí C(2015) 4095 přestalo platit dne 17. června 2019. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím Komise C(2015) 4095 (6) byla platforma znovu zřízena a bylo zrušeno rozhodnutí C (2013) 2236. Rozhodnutí C(2015) 4095 přestalo platit dne 17. června 2019.

| (4) | Evropský parlament (7) a Rada Evropské unie (8) vyzvaly k nepřetržitému úsilí v boji proti daňovým podvodům a vyhýbání se daňovým povinnostem. Výbor Evropského parlamentu TAXE, který byl zřízen počátkem roku 2015 a bezprostředně poté zvláštní výbor TAX2 („Vyšetřovací výbor pro prošetření údajných porušení a nesprávného úředního postupu při uplatňování právních předpisů Unie v souvislosti s praním peněz, vyhýbáním se daňovým povinnostem a daňovými úniky“) a konečně pak výbor TAX3 v rámci své činnosti vyzvaly k další práci v boji proti nespravedlivému, neefektivnímu zdanění a dalším iniciativám v oblasti řádné správy daní a daňové transparentnosti. |
| --- | --- |

(4)

Evropský parlament (7) a Rada Evropské unie (8) vyzvaly k nepřetržitému úsilí v boji proti daňovým podvodům a vyhýbání se daňovým povinnostem. Výbor Evropského parlamentu TAXE, který byl zřízen počátkem roku 2015 a bezprostředně poté zvláštní výbor TAX2 („Vyšetřovací výbor pro prošetření údajných porušení a nesprávného úředního postupu při uplatňování právních předpisů Unie v souvislosti s praním peněz, vyhýbáním se daňovým povinnostem a daňovými úniky“) a konečně pak výbor TAX3 v rámci své činnosti vyzvaly k další práci v boji proti nespravedlivému, neefektivnímu zdanění a dalším iniciativám v oblasti řádné správy daní a daňové transparentnosti.

| (5) | Platforma je účinným nástrojem pro zvyšování daňové transparentnosti při tvorbě daňových politik a zároveň podporuje a umožňuje konstruktivní dialog nejen mezi Komisí a různými zúčastněnými stranami v oblasti daní, ale také mezi těmito stranami samotnými. Komise se musí opírat o odborné znalosti expertů a zúčastněných stran. Platforma je cenným zdrojem těchto odborných znalostí v oblasti daní. |
| --- | --- |

(5)

Platforma je účinným nástrojem pro zvyšování daňové transparentnosti při tvorbě daňových politik a zároveň podporuje a umožňuje konstruktivní dialog nejen mezi Komisí a různými zúčastněnými stranami v oblasti daní, ale také mezi těmito stranami samotnými. Komise se musí opírat o odborné znalosti expertů a zúčastněných stran. Platforma je cenným zdrojem těchto odborných znalostí v oblasti daní.

| (6) | Komise je partnerem v addisabebské iniciativě v oblasti daní, což je mnohostranné partnerství iniciované v roce 2015 s cílem zvýšit domácí příjmy v rozvojových zemích za účelem financování jejich rozvojové agendy a splnění cílů udržitelného rozvoje do roku 2030. Platforma by měla i nadále poskytovat poradenství Komisi a pomáhat jí v její probíhající činnosti vycházející z addisabebské iniciativy v oblasti daní. |
| --- | --- |

(6)

Komise je partnerem v addisabebské iniciativě v oblasti daní, což je mnohostranné partnerství iniciované v roce 2015 s cílem zvýšit domácí příjmy v rozvojových zemích za účelem financování jejich rozvojové agendy a splnění cílů udržitelného rozvoje do roku 2030. Platforma by měla i nadále poskytovat poradenství Komisi a pomáhat jí v její probíhající činnosti vycházející z addisabebské iniciativy v oblasti daní.

| (7) | Spravedlivé a účinné zdanění, které je politickou prioritou Komise, vedlo k mnoha právním iniciativám, jakož i k případům státní podpory a přijetí „měkkého“ práva. Dne 18. března 2015 přijala Komise balíček o daňové transparentnosti (9). Dne 17. června 2015 (10) přijala Komise sdělení o spravedlivém a efektivním systému daně z příjmů právnických osob v Unii (akční plán z roku 2015), v němž s využitím příspěvků z platformy podala zprávu o uplatňování doporučení z roku 2012. V uvedeném sdělení Komise oznámila, že mandát platformy bude prodloužen, její působnost rozšířena a její pracovní metody zkvalitněny. |
| --- | --- |

(7)

Spravedlivé a účinné zdanění, které je politickou prioritou Komise, vedlo k mnoha právním iniciativám, jakož i k případům státní podpory a přijetí „měkkého“ práva. Dne 18. března 2015 přijala Komise balíček o daňové transparentnosti (9). Dne 17. června 2015 (10) přijala Komise sdělení o spravedlivém a efektivním systému daně z příjmů právnických osob v Unii (akční plán z roku 2015), v němž s využitím příspěvků z platformy podala zprávu o uplatňování doporučení z roku 2012. V uvedeném sdělení Komise oznámila, že mandát platformy bude prodloužen, její působnost rozšířena a její pracovní metody zkvalitněny.

| (8) | Dne 28. ledna 2016 přijala Komise sdělení o vnější strategii pro efektivní zdanění (11) s cílem podpořit řádnou správu daní v celosvětovém měřítku. Sdělení určilo nové oblasti činnosti platformy, zejména v souvislosti s daňovou a rozvojovou agendou Unie a koordinací vnitrostátních seznamů nespolupracujících jurisdikcí. V tomto ohledu zůstává unijní seznam jurisdikcí nespolupracujících v daňové oblasti (12) i nadále základním nástrojem pro prosazování řádné správy daní v celosvětovém měřítku. |
| --- | --- |

(8)

Dne 28. ledna 2016 přijala Komise sdělení o vnější strategii pro efektivní zdanění (11) s cílem podpořit řádnou správu daní v celosvětovém měřítku. Sdělení určilo nové oblasti činnosti platformy, zejména v souvislosti s daňovou a rozvojovou agendou Unie a koordinací vnitrostátních seznamů nespolupracujících jurisdikcí. V tomto ohledu zůstává unijní seznam jurisdikcí nespolupracujících v daňové oblasti (12) i nadále základním nástrojem pro prosazování řádné správy daní v celosvětovém měřítku.

| (9) | Jak je uvedeno v politických směrech 2019–2024 předložených v červenci 2019 (13), spravedlivé a účinné zdanění zůstává vysokou prioritou Komise. |
| --- | --- |

(9)

Jak je uvedeno v politických směrech 2019–2024 předložených v červenci 2019 (13), spravedlivé a účinné zdanění zůstává vysokou prioritou Komise.

| (10) | Vzhledem k tomu, že platforma prokázala svou užitečnost jako fórum, které mělo a stále má významný dopad tím, že přispívá k rozvoji daňové transparentnosti a k agendě spravedlivého zdanění, je vhodné obnovit její mandát. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem k tomu, že platforma prokázala svou užitečnost jako fórum, které mělo a stále má významný dopad tím, že přispívá k rozvoji daňové transparentnosti a k agendě spravedlivého zdanění, je vhodné obnovit její mandát.

| (11) | Platforma by měla Komisi poskytovat poradenství a pomoc. Platforma by rovněž všem zúčastněným stranám umožnila vést dialog, sdílet zkušenosti a odborné znalosti a vyměňovat si názory. |
| --- | --- |

(11)

Platforma by měla Komisi poskytovat poradenství a pomoc. Platforma by rovněž všem zúčastněným stranám umožnila vést dialog, sdílet zkušenosti a odborné znalosti a vyměňovat si názory.

| (12) | Platformě by měl předsedat zástupce Komise a měli by ji tvořit zástupci daňových orgánů členských států, organizace zastupující podniky nebo občanskou společnost a daňoví odborníci. |
| --- | --- |

(12)

Platformě by měl předsedat zástupce Komise a měli by ji tvořit zástupci daňových orgánů členských států, organizace zastupující podniky nebo občanskou společnost a daňoví odborníci.

| (13) | Měla by být stanovena pravidla pro sdělování informací členy platformy. |
| --- | --- |

(13)

Měla by být stanovena pravidla pro sdělování informací členy platformy.

| (14) | Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (14). |
| --- | --- |

(14)

Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (14).

| (15) | V zájmu zajištění kontinuity činnosti platformy by se toto rozhodnutí mělo použít se zpětnou platností. |
| --- | --- |

(15)

V zájmu zajištění kontinuity činnosti platformy by se toto rozhodnutí mělo použít se zpětnou platností.

| (16) | Je vhodné stanovit pevné období použitelnosti tohoto rozhodnutí. Komise včas zváží účelnost jeho prodloužení, |
| --- | --- |

(16)

Je vhodné stanovit pevné období použitelnosti tohoto rozhodnutí. Komise včas zváží účelnost jeho prodloužení,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předmět

Tímto se obnovuje mandát expertní skupiny „Platforma pro řádnou správu daní, agresivní daňové plánování a dvojí zdanění“ (dále jen „platforma“).

Článek 2

Úkoly

Úkoly platformy jsou poskytovat Komisi poradenství a pomoc v oblasti řádné správy daní, agresivního daňového plánování a dvojího zdanění a umožnit dialog, v jehož rámci dochází k výměně zkušeností a odborných znalostí a dopřává se sluchu názorům všech zúčastněných stran. Platforma zejména:

| a) | poskytuje Komisi informace důležité pro určení priorit v oblastech, jako je řádná správa daní, agresivní daňové plánování a dvojí zdanění; |
| --- | --- |

a)

poskytuje Komisi informace důležité pro určení priorit v oblastech, jako je řádná správa daní, agresivní daňové plánování a dvojí zdanění;

| b) | poskytuje Komisi poradenství ohledně vhodných prostředků a nástrojů k dosažení pokroku v těchto oblastech; |
| --- | --- |

b)

poskytuje Komisi poradenství ohledně vhodných prostředků a nástrojů k dosažení pokroku v těchto oblastech;

| c) | podněcuje diskusi mezi podniky, občanskou společností a odborníky z vnitrostátních daňových orgánů o otázkách v oblasti řádné správy daní, agresivního daňového plánování a dvojího zdanění; |
| --- | --- |

c)

podněcuje diskusi mezi podniky, občanskou společností a odborníky z vnitrostátních daňových orgánů o otázkách v oblasti řádné správy daní, agresivního daňového plánování a dvojího zdanění;

| d) | projednává praktické poznatky daňových orgánů, jakož i podniků, občanské společnosti a daňových odborníků a rozpracovává možné způsoby účinnějšího řešení stávajících problémů v oblasti dvojího zdanění, které ovlivňují řádné fungování vnitřního trhu; |
| --- | --- |

d)

projednává praktické poznatky daňových orgánů, jakož i podniků, občanské společnosti a daňových odborníků a rozpracovává možné způsoby účinnějšího řešení stávajících problémů v oblasti dvojího zdanění, které ovlivňují řádné fungování vnitřního trhu;

| e) | poskytuje Komisi poradenství a pomoc v její probíhající činnosti na základě addisabebské iniciativy v oblasti daní. |
| --- | --- |

e)

poskytuje Komisi poradenství a pomoc v její probíhající činnosti na základě addisabebské iniciativy v oblasti daní.

Pro účely tohoto rozhodnutí se pojmem „řádná správa daní“ rozumí transparentnost, výměna informací a spravedlivá daňová soutěž.

Článek 3

Konzultace

Komise může s platformou konzultovat jakékoli záležitosti související s řádnou správou daní, agresivním daňovým plánováním a dvojím zdaněním a opatřeními navazujícími na akční plán z roku 2015.

Článek 4

Členové

1.   Platformu tvoří nejvýše 43 členů.

2.   Členy platformy jsou:

| a) | daňové orgány členských států („členové typu D“ podle čl. 7 odst. 2 písm. d) rozhodnutí Komise C(2016) 3301 final) (15); |
| --- | --- |

a)

daňové orgány členských států („členové typu D“ podle čl. 7 odst. 2 písm. d) rozhodnutí Komise C(2016) 3301 final) (15);

| b) | nejvýše patnáct organizací, které zastupují podniky, občanskou společnost a daňové odborníky, jež mají odbornou způsobilost v oblastech uvedených v článku 2 (dále jen „členové typu C“ podle čl. 7 odst. 2 písm. c) horizontálních pravidel). |
| --- | --- |

b)

nejvýše patnáct organizací, které zastupují podniky, občanskou společnost a daňové odborníky, jež mají odbornou způsobilost v oblastech uvedených v článku 2 (dále jen „členové typu C“ podle čl. 7 odst. 2 písm. c) horizontálních pravidel).

3.   Členy typu D jsou pouze úředníci nebo zaměstnanci veřejné správy. Daňové orgány každého členského státu jmenují z úředníků zabývajících se přeshraničním zdaněním jednoho zástupce, který se zaměřuje na boj proti agresivnímu daňovému plánování.

4.   Členové typu C jsou jmenováni a účastní se činnosti platformy nebo jejích podskupin, pouze pokud jsou zaregistrováni v rejstříku transparentnosti, který společně zřídily Evropský parlament a Komise.

5.   Pokud je registrace člena typu C v rejstříku transparentnosti pozastavena nebo zrušena, Generální ředitelství pro daně a celní unii (GŘ TAXUD) pozastaví jeho účast v rámci platformy, dokud nebude jeho registrace v rejstříku transparentnosti obnovena. Během pozastavení nebo zrušení registrace nesmí být tento člen zván k účasti na žádném zasedání skupiny ani být příjemcem jakýchkoli dokladů. Pokud po šesti měsících pozastavení nebo zrušení registrace v rejstříku transparentnosti nedojde k obnovení této registrace, vyjme GŘ TAXUD člena z platformy. Každá taková změna členství musí být zaznamenána v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů („rejstřík expertních skupin“) (16).

6.   Členové typu C jmenují v rámci platformy nebo jejích podskupin stálé zástupce a jejich náhradníky a odpovídají za zajištění vysoké úrovně odborných znalostí svých zástupců.

Článek 5

Postup výběru

1.   Výběr členů platformy typu C se provádí prostřednictvím veřejných výzev k podávání přihlášek. Pro tento účel GŘ TAXUD použije standardní výzvu k podávání přihlášek za účelem výběru členů platformy, jak je stanoveno v příloze 2 horizontálních pravidel. GŘ TAXUD se může od ní odchýlit nebo ji doplnit, pokud je to odůvodněno zvláštními požadavky v souladu s horizontálními pravidly.

2.   Výzva k podávání přihlášek se zveřejní v rejstříku expertních skupin. Mimo to může být výzva k podávání přihlášek zveřejněna jiným způsobem, např. na zvláštních internetových stránkách (17). Výzva musí jasně uvádět výběrová kritéria, včetně požadované odborné úrovně a zájmů (18), jež mají být v souvislosti s plánovanou činností zastoupeny. Minimální lhůta pro podání přihlášek musí činit čtyři týdny.

3.   V odpovědi na výzvu k předkládání přihlášek organizace jmenují jednoho zástupce a za stejných podmínek i náhradníka. Náhradník automaticky nahradí zástupce, který bude nepřítomný nebo nezpůsobilý k výkonu funkce. GŘ TAXUD může odmítnout jmenování zástupce nebo náhradníka organizací, pokud to považuje za nevhodné, což by mělo být odůvodněno s ohledem na požadavky stanovené v rozhodnutí o zřízení platformy a/nebo ve výzvě k podávání přihlášek. V tom případě bude daná organizace vyzvána ke jmenování jiného zástupce či náhradníka.

4.   Členy skupiny jmenuje generální ředitel GŘ TAXUD z řad odborníků, kteří mají odbornou způsobilost v oblastech uvedených v článku 2 a kteří odpověděli na výzvu k podávání přihlášek. Při výběru členů platformy ze specializovaných organizací má GŘ TAXUD za cíl zajistit pokud možno vysokou úroveň odborných znalostí, geografickou vyváženost, jakož i vyvážené zastoupení příslušného know-how a způsobilosti v oblastech zájmu uvedených v článcích 2 a 3, a to s ohledem na konkrétní úkoly expertní skupiny, druh požadované odborné způsobilosti a odpověď obdrženou na výzvu k podávání přihlášek.

5.   Členové jsou jmenováni na období 2,5 roku. Ve funkci zůstávají, dokud nejsou nahrazeni, nebo do konce svého funkčního období. Jejich funkční období lze prodloužit.

6.   Pro zajištění kontinuity a řádného fungování skupiny sestaví GŘ TAXUD rezervní seznam vhodných uchazečů, které lze jmenovat náhradními členy. Od uchazečů si před jejich zařazením na rezervní seznam vyžádá jejich souhlas.

7.   Členové typu C nebo jejich zástupci nejsou nadále zváni k účasti na žádných zasedáních platformy a mohou být na zbývající část funkčního období nahrazeni nebo vyloučeni v kterémkoli z těchto případů:

| a) | pokud člen typu C nebo jeho zástupce již není schopen účinně přispívat k činnosti platformy; |
| --- | --- |

a)

pokud člen typu C nebo jeho zástupce již není schopen účinně přispívat k činnosti platformy;

| b) | pokud člen typu C nebo jeho zástupce podle stanoviska GŘ TAXUD nesplňuje podmínky stanovené v článku 339 Smlouvy o fungování Evropské unie; |
| --- | --- |

b)

pokud člen typu C nebo jeho zástupce podle stanoviska GŘ TAXUD nesplňuje podmínky stanovené v článku 339 Smlouvy o fungování Evropské unie;

| c) | pokud člen typu C nebo jeho zástupce odstoupí. |
| --- | --- |

c)

pokud člen typu C nebo jeho zástupce odstoupí.

Je-li člen typu C nebo jeho zástupce nahrazen nebo vyloučen, může generální ředitel pro daně a celní unii případně jmenovat náhradní organizaci z rezervního seznamu uchazečů uvedeného v odstavci 6 nebo požádat organizaci, aby jmenovala jiného zástupce nebo jiného náhradníka.

Článek 6

Předseda

Platformě předsedá generální ředitel pro daně a celní unii nebo jeho zástupce.

Článek 7

Činnost

1.   Platforma jedná na žádost GŘ TAXUD v souladu s horizontálními pravidly.

2.   Zasedání platformy a jejích podskupin se konají zpravidla v prostorách Komise.

3.   V otázkách společného zájmu může platforma a její podskupiny pořádat společné schůze s dalšími skupinami odborníků.

4.   Služby sekretariátu zajišťuje GŘ TAXUD. Zasedání platformy a jejích podskupin se mohou účastnit další úředníci Komise z jiných útvarů, které mají zájem na projednávaných otázkách.

5.   Platforma může po dohodě s GŘ TAXUD prostou většinou svých členů rozhodnout, že její jednání bude veřejné.

6.   Zápis diskuse ke každému bodu programu jednání a ke stanoviskům přijatým platformou musí být smysluplný a úplný. Zápis vypracuje sekretariát a odpovídá za něj předseda.

7.   Platforma přijímá svá stanoviska, doporučení nebo zprávy na základě konsensu.

Článek 8

Podskupiny

1.   Pro usnadnění účinného fungování platformy může GŘ TAXUD zřídit podskupinu složenou výhradně ze zástupců vlád (daňové orgány členských států) a další podskupinu sestávající výlučně ze zástupců nevládních subjektů (podniků, občanské společnosti a organizací daňových odborníků).

2.   GŘ TAXUD může zřizovat další podskupiny pro posuzování určitých otázek, a to na základě mandátu, který samo stanoví. Takové podskupiny budou rozpuštěny, jakmile splní svůj úkol. Členové podskupin, kteří nejsou členy platformy, jsou vybíráni prostřednictvím veřejné výzvy k podávání přihlášek v souladu s článkem 5 a horizontálními pravidly (19).

3.   Každá podskupina působí v souladu s horizontálními pravidly a podává zprávy platformě.

Článek 9

Přizvaní odborníci

GŘ TAXUD může přizvat odborníky se zvláštní kvalifikací ve vztahu k předmětu jednání, aby se ad hoc zúčastnili činnosti platformy nebo jejích podskupin.

Článek 10

Vztah k Evropskému parlamentu

Pokud jde o informace předávané Evropskému parlamentu a účast odborníků Evropského parlamentu na zasedáních platformy, použijí se body 15 a přílohy I a II rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Evropskou komisí (20).

Článek 11

Pozorovatelé

1.   Jednotlivcům, organizacím nebo veřejným subjektům jiným, než které jsou orgány členských států, lze v souladu s horizontálními pravidly na základě přímého pozvání přiznat postavení pozorovatele.

2.   Organizace a veřejné subjekty s postavením pozorovatele jmenují své zástupce.

3.   Předseda může pozorovatelům a jejich zástupcům povolit účast na diskusích skupiny a předkládání odborných poznatků. Nemohou se však účastnit formulování doporučení či rad platformy.

Článek 12

Jednací řád

Na návrh GŘ TAXUD a po dohodě s ním přijme platforma prostou většinou svých členů jednací řád, a to na základě standardního jednacího řádu pro expertní skupiny a v souladu s horizontálními pravidly.

Článek 13

Služební tajemství a nakládání s utajovanými informacemi

Členové platformy a jejích podskupin a jejich zástupci, jakož i přizvaní odborníci a pozorovatelé mají povinnost zachovávat služební tajemství, která se podle Smluv a jejich prováděcích pravidel vztahuje na všechny členy orgánů a jejich zaměstnance, a dále bezpečnostní pravidla Komise o ochraně utajovaných skutečností Unie, která jsou stanovena v rozhodnutích Komise (EU, Euratom) 2015/443 (21) a 2015/444 (22). Pokud tuto povinnost nedodrží, může Komise přijmout veškerá vhodná opatření.

Článek 14

Transparentnost

1.   Platforma a její podskupiny se zaregistrují do rejstříku expertních skupin.

2.   Pokud jde o složení platformy, zveřejní se v rejstříku expertních skupin následující údaje:

| a) | názvy členských organizací; zastoupené zájmy; |
| --- | --- |

a)

názvy členských organizací; zastoupené zájmy;

| b) | jména pozorovatelů; |
| --- | --- |

b)

jména pozorovatelů;

| c) | názvy orgánů členských států (23). |
| --- | --- |

c)

názvy orgánů členských států (23).

3.   GŘ TAXUD zveřejní všechny relevantní dokumenty platformy a jejích podskupin, včetně programů jednání, zápisy a příspěvky účastníků, buď jejich uvedením v rejstříku expertních skupin, nebo na zvláštní internetové stránce dostupné odkazem z rejstříku. Přístup k této internetové stránce nesmí podléhat registraci uživatele ani jakýmkoli jiným omezením. Zejména program jednání a další relevantní podkladové dokumenty se zveřejní s dostatečným předstihem před zasedáním a následně se včas zveřejní i zápis.

4.   Výjimky ze zveřejňování jsou povoleny pouze v případech, kdy se má za to, že by zveřejnění dokumentu poškodilo ochranu jakéhokoli veřejného nebo soukromého zájmu, jak stanoví článek 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (24).

Článek 15

Ochrana osobních údajů

Osobní údaje se zpracovávají v souladu s nařízením (EU) 2018/1725.

Článek 16

Výdaje na zasedání

1.   Účastníkům podílejícím se na činnostech platformy a jejích podskupin nepřísluší za poskytované služby odměna.

2.   Cestovné a náklady na pobyt vzniklé účastníkům v souvislosti s činností platformy a jejích podskupin hradí Komise v souladu s předpisy platnými v rámci Komise. U členů typu C a typu D uhradí Komise cestovní výdaje a výdaje na pobyt v souladu s předpisy platnými v rámci Komise. V případě organizací jmenovaných jako pozorovatelé se úhrady za žádných okolností neposkytují. Pozvaní odborníci mají nárok na úhradu cestovních výdajů a výdajů na pobyt.

3.   Veškeré výdaje uvedené v odstavci 2 se hradí v rozsahu, v němž jsou k dispozici prostředky přidělené v rámci ročního postupu pro přidělování zdrojů.

Článek 17

Použitelnost

Toto rozhodnutí se použije od 17. června 2019 do 16. června 2024.

V Bruselu dne 16. prosince 2019.

Za Komisi

Paolo GENTILONI

člen Komise

---

(1)  KOM(2012) 722 v konečném znění.

1

(2)  C(2012) 8806 v konečném znění.

2

(3)  C(2012) 8805 v konečném znění.

3

(4)  Rozhodnutí Komise C(2013) 2236 ze dne 23. dubna 2013 o zřízení expertní skupiny Komise nazvané „Platforma pro řádnou správu daní, agresivní daňové plánování a dvojí zdanění“.

4

(5)  KOM(2011) 712 v konečném znění.

5

(6)  Rozhodnutí Komise C(2015) 4095 ze dne 17. června 2015, kterým se zřizuje expertní skupina Komise nazvaná „Platforma pro řádnou správu daní, agresivní daňové plánování a dvojí zdanění“ a nahrazuje rozhodnutí C(2013) 2236.

6

(7)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2015 o výroční zprávě o daních.

7

(8)  Zasedání Rady ECOFIN ze dne 9. prosince 2014, zasedání Evropské rady ze dne 18. prosince 2014.

8

(9)  Sdělení o daňové transparentnosti v boji proti daňovým únikům a vyhýbání se daňové povinnosti (COM(2015) 136 final), které vedlo ke změnám směrnice 2011/16/EU směrnicí Rady (EU) 2015/2376, pokud jde o povinnou automatickou výměnu informací v oblasti daní (Úř. věst. L 332, 18.12.2015, s. 1), s odkazem na daňová rozhodnutí s přeshraničním prvkem a předběžná posouzení převodních cen, směrnicí Rady (EU) 2016/881, pokud jde o povinnou automatickou výměnu informací v oblasti daní (Úř. věst. L 146, 3.6.2016, s. 8), s odkazem na zprávy podle jednotlivých zemí, a směrnicí Rady (EU) 2018/822 ze dne 25. května 2018, pokud jde o povinnou automatickou výměnu informací v oblasti daní ve vztahu k přeshraničním uspořádáním, která se mají oznamovat (Úř. věst. L 139, 5.6.2018, s. 1).

9

(10)  COM(2015) 302 final.

10

(11)  COM(2016) 24 final.

11

(12)  https://www.consilium.europa.eu/en/policies/eu-list-of-non-cooperative-jurisdictions/

12

(13)  https://ec.europa.eu/commission/interim_cs#political-guidelines

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

14

(15)  Rozhodnutí Komise C(2016) 3301 final ze dne 30. května 2016, kterým se zavádějí horizontální pravidla pro ustavování a činnost expertních skupin Komise (dále jen „horizontální pravidla“).

15

(16)  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/

16

(17)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/business/company-tax/tax-good-governance/platform-tax-good-governance_en

17

(18)  To je důležité pouze pro členské organizace.

18

(19)  Viz článek 10 a čl. 14 odst. 2 horizontálních pravidel.

19

(20)  Úř. věst. L 304, 20.11.2010, s. 47.

20

(21)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 ze dne 13. března 2015 o bezpečnosti v Komisi (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 41).

21

(22)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53).

22

(23)  Podle horizontálních pravidel není povinné zveřejňovat název orgánů členských států. V rejstříku expertních skupin mohou být zveřejněny konkrétní součásti správy těchto zemí, do nichž odborníci, kteří se obvykle účastní zasedání, patří. Viz čl. 23 odst. 1 písm. b) horizontálních pravidel.

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Účelem těchto výjimek je ochrana veřejné bezpečnosti, vojenských záležitostí, mezinárodních vztahů, finanční, měnové nebo hospodářské politiky, soukromí a nedotknutelnosti jednotlivce, obchodních zájmů, soudních řízení a právního poradenství, inspekcí/vyšetřování/auditů a rozhodovacího procesu příslušného orgánu.

24

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 20.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 428/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 428/41

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.9503 – Gardner Denver/Ingersoll Industrials)

(Text s významem pro EHP)

(2019/C 428/09)

1.

Oznámení se týká těchto podniků:

| — | Ingersoll-Rand U.S. HoldCo, Inc. („IR Industrials“, USA) patřící do skupiny Ingersoll-Rand plc (Irsko), |
| --- | --- |

—

Ingersoll-Rand U.S. HoldCo, Inc. („IR Industrials“, USA) patřící do skupiny Ingersoll-Rand plc (Irsko),

| — | Gardner Denver Holdings, Inc. („GDI“, USA). |
| --- | --- |

—

Gardner Denver Holdings, Inc. („GDI“, USA).

Podnik GDI získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování kontrolu nad celým podnikem IR Industrials.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů.

2.

| — | podniku IR Industrials: průmyslová činnost skupiny Ingersoll-Rand, která zahrnuje vzduchové a plynové kompresory, dmychadla, plynárenské soustavy a související služby, elektrické nástroje a systémy manipulace s materiálem, jakož i užitková a spotřebitelská nízkorychlostní vozidla, |
| --- | --- |

—

podniku IR Industrials: průmyslová činnost skupiny Ingersoll-Rand, která zahrnuje vzduchové a plynové kompresory, dmychadla, plynárenské soustavy a související služby, elektrické nástroje a systémy manipulace s materiálem, jakož i užitková a spotřebitelská nízkorychlostní vozidla,

| — | podniku GDI: zařízení pro kompresi vzduchu a zemního plynu a náhradní díly a služby prodávané v průmyslu, energetice a zdravotnictví. Podnik GDI navrhuje, vyrábí a uvádí na trh kompresory, čerpadla a dmychadla a vysavače pro řadu průmyslových aplikací. |
| --- | --- |

—

podniku GDI: zařízení pro kompresi vzduchu a zemního plynu a náhradní díly a služby prodávané v průmyslu, energetice a zdravotnictví. Podnik GDI navrhuje, vyrábí a uvádí na trh kompresory, čerpadla a dmychadla a vysavače pro řadu průmyslových aplikací.

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.9503 – Gardner Denver/Ingersoll Industrials

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 22964301

| Poštovní adresa: |
| --- |
| Commission européenne / Europese Commissie |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Poštovní adresa:

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

---

| 20.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 428/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 428/43

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.9701 — InfraVia/Iliad/Iliad 73)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2019/C 428/10)

1.

Komise dne 13. prosince 2019 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1).

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Iliad S.A. („Iliad“, Francie), |
| --- | --- |

—

Iliad S.A. („Iliad“, Francie),

| — | InfraVia Capital Partners („InfraVia“, Francie). |
| --- | --- |

—

InfraVia Capital Partners („InfraVia“, Francie).

Podniky Iliad a InfraVia získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 4 nařízení o spojování společnou kontrolu nad nově založeným společným podnikem.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů v nově založené společnosti představující společný podnik.

2.

| — | podniku Iliad: poskytování služeb pevné a mobilní telefonie, přístupu k internetu a hostingových služeb, |
| --- | --- |

—

podniku Iliad: poskytování služeb pevné a mobilní telefonie, přístupu k internetu a hostingových služeb,

| — | podniku InfraVia: řízení investičních fondů specializovaných na odvětví infrastruktury, |
| --- | --- |

—

podniku InfraVia: řízení investičních fondů specializovaných na odvětví infrastruktury,

| — | společného podniku: poskytování velkoobchodního místního přístupu ve stanovené lokalitě ve Francii. |
| --- | --- |

—

společného podniku: poskytování velkoobchodního místního přístupu ve stanovené lokalitě ve Francii.

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

2

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.9701 — InfraVia/Iliad/Iliad 73

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne/Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 20.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 428/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 428/44

---

Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

(2019/C 428/11)

Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 17 odst. 5 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 (1).

OZNÁMENÍ O SCHVÁLENÍ STANDARDNÍ ZMĚNY

„Barbanza e Iria“

PGI-ES-A1255-AM02

Datum oznámení: 11. 10. 2019

POPIS A DŮVODY SCHVÁLENÉ ZMĚNY

1.   Změny v analytických limitech

Popis a důvody

V současné specifikaci jsou stanoveny příliš omezující limity pro obsah těkavých kyselin a pro obsah oxidu siřičitého, čímž jsou z CHZO vyloučeny výrobky, které mají odpovídající organoleptické vlastnosti a vykazují typické charakteristiky vín „Barbanza e Iria“.

Pokud jde o obsah těkavých kyselin, maximální limit ve stávající specifikaci je u všech vín stanoven na 0,8 g kyseliny octové na litr, třebaže práh citlivosti lidského čichu k detekci těchto kyselin odpovídá hodnotám o něco vyšším. Z tohoto důvodu se navrhuje uvedený limit mírně zvýšit na 0,9 g/l u vín z daného roku a na 1,0 g/l u vín, která jsou uváděna na trh po nejméně jednoletém zrání.

Pokud jde o obsah oxidu siřičitého, stávající specifikace stanoví mezní hodnoty 125 mg/l pro jednoodrůdová vína a 150 mg/l pro ostatní vína. V posledních letech jsou vína s tímto zeměpisným označením stále častěji uváděna na trh ve vyšším stupni zralosti. Jedná se o vína, která mají delší dobu zrání, a která jsou tudíž po mnohem delší čas vystavena oxidačním rizikům. U těchto vín jsou současné limity někdy nedostačující, a na CHZO tak někdy nedosáhnou vína, která mají velmi dobré organoleptické vlastnosti a splňují maximální zákonný limit pro tento parametr. Proto se navrhuje zvýšit maximální limit oxidu siřičitého na 175 mg/l u bílých vín a na 150 mg/l u vín červených.

Tyto změny specifikace lze považovat za „standardní změnu“ v souladu s článkem 14 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/33.

Dotýkají se oddílu 2 písm. a) specifikace a oddílu 1.4 jednotného dokumentu.

2.   Zvýšení hektarového výnosu u bílých odrůd

Popis a důvody

Hektarový výnos bílých odrůd se zvyšuje z 10 000 kg na 12 000 kg, jelikož podle zkušeností z posledních let existuje nemalý počet vinic, které jsou schopny poskytovat vyšší výnosy, než jaké jsou aktuálně povoleny, aniž by byla dotčena kvalita získávaného vína.

Tuto změnu specifikace lze považovat za „standardní změnu“ v souladu s článkem 14 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/33.

Dotýká se oddílu 5 specifikace a oddílu 1.5.2 jednotného dokumentu.

3.   Zařazení odrůdy

Popis a důvody

Do specifikace se zařazuje odrůda Merenzao, která se v oblasti rovněž pěstuje, i když v malých množstvích. V Galícii je tento kultivar tradiční a jeho malé zastoupení je dáno tím, že málo plodí a je citlivý na hnilobu. Tato odrůda má krátký cyklus, takže se dobře přizpůsobuje přírodním podmínkám vymezené oblasti, kde patřičně dozrává a dává vysoce kvalitní mošt.

Tuto změnu specifikace lze považovat za „standardní změnu“ v souladu s článkem 14 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/33.

Změna se dotýká oddílu 6 specifikace. Jednotný dokument zůstává stejný.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1.   Název produktu

Barbanza e Iria

2.   Typ zeměpisného označení

CHZO – chráněné zeměpisné označení

3.   Druhy výrobků z révy vinné

1. Víno

4.   Popis vína (vín)

VÍNO – bílá vína, červená vína a jednoodrůdová vína

Lehká vína, vizuálně čistá, jiskrná a dobře probarvená. V opakujících se květinových a ovocných aromatech se promítají vlastnosti příznačné pro použitou surovinu. Střední obsah alkoholu. V ústech jsou vína jemná, svěží, chutná a vyvážená, závěrem lehce kyselkavá.

Minimální skutečný obsah alkoholu jednoodrůdových vín činí 11 %.

Maximální obsah těkavých kyselin u vín, která se uvádějí na trh po nejméně jednoletém zrání: 16,66 meq/l.

Maximální obsah oxidu siřičitého u bílých vín: 175 mg/l.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 10 |
| Minimální celková kyselost | 5 g/l, vyjádřeno obsahem kyseliny vinné |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 15 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | 150 |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

10

Minimální celková kyselost

5 g/l, vyjádřeno obsahem kyseliny vinné

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

15

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

150

5.   Enologické postupy

a)   Základní enologické postupy

Zvláštní enologický postup

Výnos po lisování a separaci od matolin nesmí překročit 67 litrů moštu na 100 kg hroznů.

b)   Maximální výnosy

Bílé odrůdy

12 000 kg hroznů/ha

Bílé odrůdy

80,4 hl/ha

Modré odrůdy

8 000 kg hroznů/ha

Modré odrůdy

53,6 hl/ha

6.   Vymezená zeměpisná oblast

Obce Boiro, Catoira, Dodro, A Pobra do Caramiñal, Pontecesures, Rianxo, Ribeira a Valga, farnosti Camboño, Fruíme a Tállara obce Lousame, farnosti Iria Flavia a Padrón obce Padrón a farnosti Baroña, Caamaño, Queiruga, Ribasieira, San Pedro de Muro a Xuño obce Porto do Son.

Většina této zeměpisné oblasti se nachází v provincii A Coruña, s výjimkou obcí Catoira, Valga a Pontecesures, které náležejí k provincii Pontevedra.

7.   Hlavní moštová odrůda (moštové odrůdy)

ALBARIÑO

8.   Popis souvislostí

Charakter vín je dán teplotními, srážkovými a pěstebními podmínkami a promítají se do něho i lidské faktory. Svou roli hrají patřičná odrůdová skladba (používají se převážně autochtonní kultivary), výběr nejlepších pozemků (s hlubokými a propustnými hlinitými půdami typickými pro vymezenou zeměpisnou oblast) a správné pěstitelské postupy (zejména zručný ruční řez a vedení, které zajišťují odpovídající kontrolu vinařského potenciálu). Vína vyráběná v tomto kraji jsou díky všem těmto podmínkám vyvážená a harmonická, mají vynikající aromatický výraz a dobře se skladují.

9.   Další základní podmínky (balení, označování a další požadavky)

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Stáčení ve vymezené zeměpisné oblasti

Popis podmínek:

Víno se stáčí do lahví ve vymezené zeměpisné oblasti produkce. Přeprava a lahvování mimo oblast produkce představují riziko pro kvalitu vína, protože víno by mohlo být vystaveno oxidačně-redukčním jevům a teplotním či jiným změnám. Toto riziko je o to větší, čím větší je vzdálenost. Lahvování vína v oblasti původu umožňuje zachovat vlastnosti a kvalitu produktu. Vzhledem k tomuto faktu a k letitým zkušenostem a důkladné znalosti specifického charakteru vína s CHZO „Barbanza a Iria“, kterými disponují registrované sklepy, je nutné, aby se víno stáčelo do lahví v oblasti původu, a byly tak zachovány veškeré jeho fyzikálně-chemické a organoleptické vlastnosti.

Právní rámec:

Vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Další ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

Všechny láhve musejí být opatřeny číslovaným kontrolním štítkem, jehož součástí je logo zeměpisného označení.

Odkaz na specifikaci

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/tramitacion/IGP_BARBANZA_e_IRIA_Pliego_de_condiciones_final_julio_2019.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 20.12.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 428/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 428/48

---

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2019/C 428/12)

Zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„ΦΑΣΌΛΙΑ ΚΑΤΤΑΒΙΆΣ ΡΌΔΟΥ“ (FASOLIA KATTAVIAS RODOU) /

„ΛΌΠΙΑ ΚΑΤΤΑΒΙΆΣ ΡΌΔΟΥ“ (LOPIA KATTAVIAS RODOU)

EU č.: PGI-GR-02422–12.6.2018

CHOP ( ) CHZO (X)

1.   
  Název

„Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou) / „Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Lopia Kattavias Rodou)

2.   
  Členský stát nebo třetí země

Řecko

3.   
  Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu:

Třída 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Chráněné zeměpisné označení „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Καττατατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) označuje semena trpasličí odrůdy fazolu obecného (Phaseolus vulgaris L.) pěstované bez zavlažování, která se dokonale přizpůsobila půdním a klimatickým podmínkám oblasti obce Kattavia.

„Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou) / „Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Lopia Kattavias Rodou) má tyto charakteristiky:

3.2.1.   Fyzikální vlastnosti:

Semena jsou bílá a téměř ledvinovitého tvaru, s hmotností 200 až 240 g na 1 000 semen (malé velikosti).

3.2.2.   Chemické vlastnosti:

| — | Sacharidy celkem: vysoký obsah, nejméně 60 % sušiny |
| --- | --- |

—

Sacharidy celkem: vysoký obsah, nejméně 60 % sušiny

| — | Maximální obsah vody: 15 % |
| --- | --- |

—

Maximální obsah vody: 15 %

3.2.3.   Organoleptické vlastnosti:

| — | příjemná fazolová chuť (lehce sladká) |
| --- | --- |

—

příjemná fazolová chuť (lehce sladká)

Fazole se snadno tepelně upravují (krátká doba vaření), u vařeného produktu je jejich slupka jen stěží postřehnutelná.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Fazole s označením „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) se musí pěstovat v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4.

Konkrétně příprava půdy, setí, sklizeň, sušení a čištění semen musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti. K setí se používá výhradně osivo vlastní produkce z trpasličí odrůdy suchého fazolu s fyzikálními vlastnostmi uvedenými v bodě 3.2.1. Semena se odebírají během sklizně z úrody předchozího roku, po vymlácení se skladují v pytlích na stinném místě.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

4.   
  Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast produkce fazolí s CHZO „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) zahrnuje území obce Kattavia, která spadá pod správní obvod Jižní Rhodos v regionu Rhodos, Jihoegejské ostrovy.

5.   
  Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost produktu „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) s vymezenou oblastí vychází ze specifických kvalitativních vlastností produktu a jeho pověsti.

Půdy, na kterých se pěstuje odrůda trpasličích suchých fazolí „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou), se nacházejí v maximální vzdálenosti jednoho kilometru od moře a jsou jílovito-vápenaté. Před výsevem se půda dvakrát prokypří, aby se posílila její schopnost zadržovat vláhu a živiny, a rostliny tak mohly odolávat nedostatku vody (pěstuje se bez zavlažování).

Podnebí vymezené zeměpisné oblasti se kvalifikuje jako ostrovní středomořské podnebí, tj. mírné s mírnými a poměrně vlhkými zimami a suchými léty. Průměrný roční úhrn srážek se rok od roku mění a rozložení srážek je nerovnoměrné, přičemž nejvíce srážek spadne na podzim a zejména v zimě. Plodina se tradičně pěstuje bez zavlažování. Srážky před setím (leden a únor) a po něm (březen a duben) umožňují půdě udržet potřebnou vlhkost, aby pěstování produktu „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) přinášelo přiměřenou návratnost v podmínkách nedostatku vody – pěstování bez zavlažování.

Během doby zrání a sklizně produktu „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) jsou teploty mírné, protože tato trpasličí odrůda suchých fazolí dozrává v porovnání s jinými odrůdami dříve (k jejímu dozrání dochází obvykle mezi polovinou a koncem června). Rychlé dozrávání trpasličí odrůdy umožňuje pěstování bez zavlažování, neboť takto nemusí snášet vysoké teploty během července a srpna.

Sklízí se v časných ranních hodinách při vlhkém západním větru (ponant) a ranní vlhkosti. Ta hraje při sklizni důležitou úlohu, neboť brání otevření lusků a vyzrnění.

Počet slunečných dní ve vymezené zeměpisné oblasti je alespoň 300 ročně, přičemž nejvyšší míra slunečního svitu je od května do září. Zvláštní mikroklima oblasti Kattavia je pro pěstování trpasličí odrůdy suchých fazolí ideální vzhledem k tomu, že jde o teplomilnou a světlomilnou rostlinu, která je velmi náročná na vlhkost půdy.

Historická souvislost produktu s vymezenou zeměpisnou oblastí spočívá v důležitosti, kterou má fazole po mnoho let v hospodářském a sociálním životě obyvatel Kattavie; dodnes je fazole hlavní složkou jejich stravování. Podle svědectví jednoho žijícího obyvatele regionu se fazole pěstovaly v oblasti Kattavia bez zavlažování již v roce 1935. Archivní záznamy veřejné knihovny ve městě Rhodos pocházející z období italské okupace ukázaly, že luskoviny byly nejrozšířenější plodinou, kterou obyvatelé Kattavie pěstovali, a že jejich brzké dozrávání podnítilo vznik prosperujícího trhu. Místní producenti stále používají tradiční postupy pěstování plodiny „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou), jež se předávaly z generace na generaci. Vzhledem k nestálým klimatickým podmínkám regionu, zejména v souvislosti se srážkami a teplotou, mohou jen zemědělci s místní zkušeností stanovit přiměřené období pro výsev, sběr a sušení.

Producenti získali dlouholeté zkušenosti s tradičními pěstitelskými metodami, zejména v těchto oblastech:

| — | na opětovný výsev se používají pouze osiva vlastní produkce, aby byla zachována čistota produktu a plodina se mohla pěstovat bez zavlažování. Toto osivo je dokonale přizpůsobeno půdním a klimatickým podmínkám daného regionu, |
| --- | --- |

—

na opětovný výsev se používají pouze osiva vlastní produkce, aby byla zachována čistota produktu a plodina se mohla pěstovat bez zavlažování. Toto osivo je dokonale přizpůsobeno půdním a klimatickým podmínkám daného regionu,

| — | před výsevem se půda připraví (dvakrát prokypří), aby se zlepšila její schopnost zadržovat vlhkost, živiny a účinněji se využívalo očekávaných srážek, |
| --- | --- |

—

před výsevem se půda připraví (dvakrát prokypří), aby se zlepšila její schopnost zadržovat vlhkost, živiny a účinněji se využívalo očekávaných srážek,

| — | vybere se vhodný termín sklizně, kdy lusky získají charakteristickou žlutohnědou barvu, a |
| --- | --- |

—

vybere se vhodný termín sklizně, kdy lusky získají charakteristickou žlutohnědou barvu, a

| — | semena se řádně usuší, aby se dala snadno oddělit od lusku. |
| --- | --- |

—

semena se řádně usuší, aby se dala snadno oddělit od lusku.

Tyto postupy mají přímý vliv na jakost a vlastnosti produktu. Právě tyto zkušenosti místních producentů ve spojení s půdními a klimatickými specifiky vymezené zeměpisné oblasti a více než staleté využívání trpasličí odrůdy suchých fazolí ve specifické oblasti Kattavia umožnily pěstování produktu „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) bez zavlažování a díky těmto zkušenostem se konečný produkt vyznačuje zvláštními jakostními znaky.

Mezi specifické vlastnosti produktu „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) patří lahodná chuť (lehce nasládlá), jednoduchý způsob přípravy (krátká doba vaření) a jeho pověst. Tyto kvalitativní vlastnosti způsobují, že produkt je pro spotřebitele atraktivní a má dobrou pověst, což potvrzují četné odkazy na internetových stránkách s tradičními recepty a zmínky v článcích místních novin.

Konečný produkt získává své specifické vlastnosti díky kombinaci faktorů, jako jsou jílovito-vápenaté půdy, pěstování bez zavlažování, klimatické faktory během dozrávání plodin a produkční postupy, které si místní producenti předávají z otce na syna již jedno století.

Lahodnou (jemně nasládlou) chuť produktu způsobuje vysoký obsah sacharidů trpasličí odrůdy suchých fazolí, kterou vybrali místní producenti a jež se přizpůsobila podmínkám daného regionu a postupům pěstování bez zavlažování. Nasládlou chuť dodává fazolím vysoký obsah sacharidů. Kromě toho je jakost semen fazolí ovlivněna genotypem odrůdy a faktory týkajícími se životního prostředí během růstu rostlin a zrání semen.

Fazole „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) jsou mezi spotřebiteli ceněny pro svou krátkou dobu vaření. Tato vlastnost je pro spotřebitele velmi důležitá; připisuje se vysokému obsahu sacharidů. Vědecké studie prokázaly, že vysoký obsah sacharidů v semenech zkracuje jejich dobu vaření, protože jim během vaření pomáhá vstřebávat vodu, semena se následně navzájem méně lepí a jsou měkčí. Vědecké publikace naznačují, že vysoký obsah sacharidů plodiny „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) může být způsoben pěstováním bez zavlažování ve vymezené zeměpisné oblasti a specifickým genotypem fazolí, který se využívá k setí. Pěstováním bez zavlažování se v případě této odrůdy „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou), která je odolná proti nedostatku vody, v podstatě aktivuje mechanizmus účinného přesunu sacharózy z listů rostliny do lusků, což podporuje syntézu a vysokou koncentraci sacharidů v semenech fazolí. Na zrání semen mají vliv půdní a klimatické podmínky vymezené zeměpisné oblasti a tradiční pěstitelské postupy. Srážky, které padnou před výsevem, umožňují jílovito-vápenaté půdě daného regionu udržet potřebnou vlhkost. Během doby zrání a sklizně produktu „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) jsou teploty mírné, protože tato trpasličí odrůda suchých fazolí dozrává v porovnání s jinými odrůdami dříve (k jejímu dozrání dochází obvykle mezi polovinou a koncem června), neboť takto nemusí snášet vysoké teploty během července a srpna. Příprava půdy (dvojité prokypření) před výsevem navíc zlepšuje její schopnost zadržovat vlhkost, živiny a účinněji využívat očekávané srážky. Skutečnost, že producenti používají osivo, které si sami vypěstují a využijí jej během následujícího výsevu, podporuje zrání semen, neboť osivo trpasličí sklizně je dokonale přizpůsobeno půdním a klimatickým podmínkám regionu a pěstování bez zavlažování.

Pověst produktu je spojena s jeho specifickými organoleptickými vlastnostmi, tj. lahodnou chutí (mírně sladká) a snadným způsobem přípravy (krátká doba vaření), což lze přičítat specifickým podmínkám vymezené zeměpisné oblasti. O pověsti tohoto druhu fazolí svědčí četné zmínky a články v lokálních novinách ostrova Rhodos, které poukazují na její lahodnou chuť, jakož i každoroční oslava evropského dne fazolové polévky v oblasti Kattavia, která přitahuje mnoho návštěvníků a místních. Tato akce se pořádá už řadu let, a to díky dobré pověsti, kterou produkt získal v místní komunitě. Dobrou pověst produktu ostatně potvrzují i zmínky v odborném tisku a kuchařkách. Vydání místního deníku „Η Ροδιακή“ (I Rodiaki) ze dne 12. března 2016 zmiňuje dobrou pověst produktu titulkem „Λόπια Κατταβιάς (fazole Lopia Kattavias) jsou hitem“. Článek byl napsán při příležitosti veletrhu cestovního ruchu v Berlíně, který zorganizoval region jižní Egejsko, a v souvislosti s úspěchem fazolí „Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Lopia Kattavias Rodou) během pracovní večeře podávané představitelům sdělovacích prostředků. Jiná zmínka o pověsti produktu byla zveřejněna dne 17. října 2017 v témže místním deníku, kde se uvádí, že fazole „Λόπια Κατταβιάς Ρόδου“ (Lopia Kattavias Rodou) dobývají trh: „Díky své lahodné chuti a specifické výživové hodnotě si fazole „Λόπια Ρόδου“ (Lopia Rodou) získávají spotřebitele a důrazně vstupují na trh s luštěninami. [...]“.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_fasolia_katavias_rodou.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

---