# Uradni list C 327/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 327 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6230. september 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 327

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6230. september 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 327/01 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za proračunsko leto 2018 | 1 |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| 2019/C 327/02 | Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu – poročilo neodvisnega revizorja | 168 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 327/01

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za proračunsko leto 2018

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za proračunsko leto 2018

1

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

2019/C 327/02

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu – poročilo neodvisnega revizorja

168

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 30.9.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 327/1

---

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za proračunsko leto 2018

(2019/C 327/01)

KAZALO

| PREDGOVOR | 2 |
| --- | --- |

| POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR, UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST EVROPSKE UNIJE | 3 |
| --- | --- |

| IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU | 9 |
| --- | --- |

| POUDARKI ZA PRORAČUNSKO LETO 2018 | 10 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA | 12 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA | 13 |
| --- | --- |

| IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA | 14 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA IZIDA | 15 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 16 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM | 17 |
| --- | --- |

| RAZPRAVA O RAČUNOVODSKIH IZKAZIH IN NJIHOVA ANALIZA | 90 |
| --- | --- |

| POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA | 104 |
| --- | --- |

| GLOSAR | 159 |
| --- | --- |

| SEZNAM KRATIC | 163 |
| --- | --- |

PREDGOVOR

Veseli me, da vam lahko predstavim zaključni račun Evropske unije za leto 2018. V njem je predstavljen popoln pregled financiranja EU in izvrševanja proračuna EU v prejšnjem letu, vključno s podatki o pogojnih obveznostih, finančnih obveznostih in drugih obveznostih Unije. Zaradi večletne narave dejavnosti Unije vsebuje tudi pojasnila o ključnih finančnih podatkih in njihovem gibanju. Konsolidirani zaključni račun Evropske unije je del celovitega svežnja finančnih poročil in poročil o odgovornosti Komisije in bistven del našega visoko razvitega sistema finančne odgovornosti.

Proračun EU je kljub sorazmerno skromnemu obsegu zelo pomemben za milijone Evropejk in Evropejcev. Dopolnjuje nacionalne proračune in podpira politične prednostne naloge, pri katerih ima resnično dodano vrednost in pri katerih lahko na najučinkovitejši način doseže rezultate.

Leto 2018 je bilo peto leto izvajanja veljavnega večletnega finančnega okvira; vsi finančni programi se v celoti izvajajo. Izvrševanje proračuna EU je znašalo skupaj 173,1 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 156,7 milijarde EUR v odobritvah plačil. Skozi vse leto je proračun EU še naprej zagotavljal odziv na izzive, ki izhajajo iz zapletenega geopolitičnega okolja, hkrati pa strateške naložbe in trajnostno rast v Evropi.

Skoraj polovica sredstev je bila usmerjena v spodbujanje rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti. Financiranje za raziskave in inovacije je bilo zagotovljeno v okviru programa Obzorje 2020, za mala in srednja podjetja v okviru programa COSME, za izobraževanje pa v okviru programa Erasmus+. Pomembno vlogo so imeli tudi Evropski sklad za strateške naložbe, Instrument za povezovanje Evrope ter evropski strukturni in investicijski skladi. Vabim vas, da se seznanite z zgodbami številnih naložb EU na portalu „InvestEU“ (https://europa.eu/investeu/home_sl).

Proračun EU je zagotavljal tudi močno podporo na drugih prednostnih področjih, kot so celovit pristop EU k migracijam, varnostna unija in zunanje delovanje EU. Uniji je omogočil, da je v času nestanovitnosti v evropski soseščini prevzela močno vlogo zunaj naših meja, prispeval pa je tudi k doseganju medsektorskih ciljev politike, povezanih s podnebnimi spremembami in biotsko raznovrstnostjo. Leta 2018 je bilo za vključevanje podnebnih ukrepov namenjenih več kot 32 milijard EUR, kar je 20 % celotnega proračuna.

Stalna podpora je bila zagotovljena tudi za spodbujanje trajnostne rasti in ohranjanje evropskih naravnih virov prek skupne kmetijske in ribiške politike ter dejavnosti na področju podnebja in okolja v okviru programa LIFE.

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije se pripravi v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor. Da bi Komisija zaščitila te standarde, stalno izboljšuje svoja pravila in postopke, organizacijsko strukturo in prožnost. Dosledno in učinkovito poročanje povečuje odgovornost porabe EU, in sicer ne le zaradi pravne skladnosti. Pomaga namreč tudi pri vključevanju državljanov in drugih deležnikov ter ohranjanju njihovega zaupanja v Evropsko unijo.

Günther H. OETTINGER

Komisar za proračun in človeške vire

POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR, UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST EVROPSKE UNIJE

Evropska unija (EU) je unija, v kateri so države članice nanjo prenesle pristojnosti za uresničevanje skupnih ciljev. Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne državam članicam v družbi, v kateri prevladujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.

1.   POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR

Pogodbi EU

Krovni cilji in načela, ki usmerjajo Unijo in evropske institucije, so opredeljeni v Pogodbah. Unija in institucije EU lahko delujejo le v mejah pristojnosti, ki jih imajo v skladu s Pogodbama za uresničevanje v njih določenih ciljev, pri tem pa morajo upoštevati načeli (1) subsidiarnosti in sorazmernosti. Unija si za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik sama zagotovi potrebna finančna sredstva. Za uresničevanje ciljev je odgovorna Komisija v sodelovanju z državami članicami in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

EU uresničuje cilje iz Pogodbe s številnimi orodji, med katerimi je tudi proračun EU. Druga so na primer zakonodajni predlogi ali izvajanje političnih strategij.

Politične prednostne naloge Komisije

Politične prednostne naloge Komisije so opredeljene v političnih usmeritvah, ki jih je določil predsednik Komisije. Te usmeritve določajo načrt za ukrepanje Komisije, ki je v celoti skladen in združljiv s strategijo Evropa 2020 kot dolgoročno strategijo EU za rast.

10 PREDNOSTNIH NALOG

| — | Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe |
| --- | --- |

—

Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe

| — | Uravnotežena in progresivna trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije |
| --- | --- |

—

Uravnotežena in progresivna trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije

| — | Povezan enotni digitalni trg |
| --- | --- |

—

Povezan enotni digitalni trg

| — | Območje pravosodja in temeljnih pravic, zasnovano na medsebojnem zaupanju |
| --- | --- |

—

Območje pravosodja in temeljnih pravic, zasnovano na medsebojnem zaupanju

| — | Trdna energetska unija s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost |
| --- | --- |

—

Trdna energetska unija s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost

| — | V smeri nove migracijske politike |
| --- | --- |

—

V smeri nove migracijske politike

| — | Bolj povezan in pravičnejši notranji trg z okrepljeno industrijsko bazo |
| --- | --- |

—

Bolj povezan in pravičnejši notranji trg z okrepljeno industrijsko bazo

| — | Evropa kot močnejši svetovni akter |
| --- | --- |

—

Evropa kot močnejši svetovni akter

| — | Bolj poglobljena in pravičnejša ekonomska in monetarna unija (EMU) |
| --- | --- |

—

Bolj poglobljena in pravičnejša ekonomska in monetarna unija (EMU)

| — | Unija demokratičnih sprememb |
| --- | --- |

—

Unija demokratičnih sprememb

Strategija Evropa 2020

V strategiji Evropa 2020, ki so jo leta 2010 sprejeli voditelji držav ali vlad držav članic Evropske unije, je bila opredeljena desetletna strategija EU za rast in delovna mesta (2). Strategija vsebuje tri dopolnjujoče se prednostne naloge, ki so pametna, trajnostna in vključujoča rast, skupaj s petimi krovnimi cilji EU.

Proračun EU je eden od vzvodov EU, ki prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020. Za doseganje konkretnih rezultatov v zvezi s strategijo Evropa 2020 se uporabljajo številni ukrepi na nacionalni ravni, ravni EU in mednarodni ravni.

Agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 (3)

Trajnostni razvoj je že dolgo v središču evropskega projekta. V Pogodbah EU so priznane gospodarske, socialne in okoljske razsežnosti trajnostnega razvoja, ki bi jih bilo treba obravnavati skupaj. EU je zavezana razvoju, ki je skladen s potrebami sedanjosti in ne ogroža zmožnosti zadovoljevanja potreb prihodnjih generacij. Proračun EU ima ključno vlogo pri številnih izzivih v zvezi s trajnostjo – od brezposelnosti mladih do staranja prebivalstva, podnebnih sprememb, onesnaževanja, trajnostne energije in migracij. Sedanja Komisija vključuje trajnostni razvoj v ključne medsektorske projekte ter sektorske politike in pobude.

Politike, ki jih podpira proračun EU, se izvajajo v skladu z večletnim finančnim okvirom (VFO) ter ustrezno sektorsko zakonodajo, ki določa programe za porabo sredstev.

Večletni finančni okvir in programi za porabo sredstev

Politične prednostne naloge EU so v večletnem finančnem okviru izražene v finančnem smislu v obdobju, ki je dovolj dolgo, da se zagotovita učinkovitost in usklajena dolgoročna vizija za upravičence do sredstev EU in nacionalne organe, ki zagotavljajo sofinanciranje. V njem so določeni najvišji letni zneski (zgornje meje) za odhodke EU kot celoto in za glavne kategorije odhodkov (razdelki). S seštevkom zneskov zgornjih mej vseh razdelkov se lahko izračuna skupna zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti. Večletni finančni okvir se sprejme soglasno, kar pomeni, da se vse države članice strinjajo s cilji in ravnjo porabe (najvišja raven proračunskih obveznosti in plačil), in ob soglasju Evropskega parlamenta.

Medinstitucionalni sporazum

Večletni finančni okvir dopolnjuje medinstitucionalni sporazum (4), ki je politični dogovor med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo. Namen tega sporazuma, sprejetega leta 2013 v skladu s členom 295 PDEU, je izvajanje proračunske discipline, izboljšanje poteka letnega proračunskega postopka in sodelovanja med institucijami pri proračunskih zadevah ter zagotovitev dobrega finančnega poslovodenja.

Letni proračun

Letni proračun pripravi Komisija, dokončno pa se v skladu s postopkom iz člena 314 PDEU o njem dogovorita Evropski parlament in Svet, običajno do sredine decembra. V skladu z načelom uravnoteženosti proračuna morajo biti skupni prihodki v danem proračunskem letu enaki skupnim odhodkom (odobritvam plačil).

Glavni viri financiranja EU so prihodki iz lastnih sredstev EU, ki jih dopolnjujejo drugi prihodki. Obstajajo tri vrste lastnih sredstev: tradicionalna lastna sredstva (kot so carine in prelevmani na sladkor), lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) in lastna sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND). Drugi prihodki, ki se ustvarijo pri dejavnostih EU (npr. globe zaradi kršitev pravil konkurence), običajno predstavljajo manj kot 10 % skupnih prihodkov. Skupni znesek lastnih sredstev, potreben za financiranje proračuna, se določi tako, da se od skupnih odhodkov odštejejo drugi prihodki. V sedanjem VFO skupni znesek lastnih sredstev ne sme presegati 1,20 % vsote bruto nacionalnega dohodka (BND) držav članic.

Odhodki EU iz poslovanja zajemajo različne razdelke večletnega finančnega okvira in so v različnih oblikah, odvisno od načina izplačevanja in upravljanja denarja. Proračun EU se izvršuje prek treh načinov upravljanja, navedenih v nadaljevanju.

| — | Deljeno upravljanje po tej metodi se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Približno 75 % odhodkov spada pod ta način upravljanja, ki zajema področja, kot sta poraba za kmetijstvo in strukturni ukrepi. |
| --- | --- |

—

Deljeno upravljanje po tej metodi se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Približno 75 % odhodkov spada pod ta način upravljanja, ki zajema področja, kot sta poraba za kmetijstvo in strukturni ukrepi.

| — | Neposredno upravljanje kadar proračun izvršujejo neposredno službe Komisije. |
| --- | --- |

—

Neposredno upravljanje kadar proračun izvršujejo neposredno službe Komisije.

| — | Posredno upravljanje kadar Komisija naloge za izvrševanje proračuna prenese na tretje osebe, kot so regulativne agencije EU ali mednarodne organizacije. |
| --- | --- |

—

Posredno upravljanje kadar Komisija naloge za izvrševanje proračuna prenese na tretje osebe, kot so regulativne agencije EU ali mednarodne organizacije.

Finančna uredba

Finančna uredba (5), ki se uporablja za splošni proračun, je osrednji akt regulativne strukture financ EU in določa finančna pravila EU, ki se uporabljajo za proračun EU.

2.   UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST

2.1   INSTITUCIONALNA STRUKTURA

Organizacijsko upravljanje EU sestavljajo institucije, agencije in drugi organi EU, ki so našteti v pojasnilu 9 Pojasnil h konsolidiranim računovodskim izkazom. Evropska investicijska banka (EIB), Evropski investicijski sklad (EIS) in Evropska centralna banka (EIB) niso vključeni na področje uporabe finančne uredbe. Glavne institucije, ki so odgovorne za oblikovanje politik in sprejemanje odločitev, so Evropski parlament, Evropski svet, Svet in Komisija.

Evropska komisija je edinstvena organizacija. V skladu s Pogodbo je odgovorna za načrtovanje, pripravo in predlaganje zakonodaje, upravljanje politik EU, vključno s spremljanjem izvajanja zakonodaje EU in zagotavljanjem njenega izvrševanja, dodeljevanje sredstev EU ter zastopanje EU na mednarodni ravni.

Kot je predvideno v Pogodbi (6), Komisija tudi izvršuje proračun v sodelovanju z državami članicami. Skupaj zagotavljajo, da se odobrena proračunska sredstva porabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Uredbe določajo obveznosti držav članic v zvezi z revizijo in nadzorom izvrševanja proračuna in nastalih obveznosti. Za vsako institucijo določajo tudi obveznosti in podrobna pravila, ki se nanašajo na njen delež odhodkov.

Komisija izvaja te naloge pod vodstvom kolegija komisarjev, ki določa prednostne naloge in prevzema splošno politično odgovornost za odločitve Komisije. Predsednik, katerega vloga je bila okrepljena s Pogodbo iz Nice in Lizbonsko pogodbo, odloča o notranji organizaciji Komisije in zagotavlja, da deluje usklajeno, učinkovito in kot kolegij.

Notranje delovanje Komisije temelji na več ključnih načelih, na katera se opira dobro upravljanje: jasnih vlogah in odgovornostih, močni zavezanosti upravljanju smotrnosti in skladnosti s pravnim okvirom, jasnih mehanizmih odgovornosti, visokokakovostnem in vključujočem regulativnem okviru, odprtosti in preglednosti ter visokih standardih etičnega ravnanja.

2.2   UPRAVLJAVSKA STRUKTURA KOMISIJE

Evropska komisija ima edinstven sistem upravljanja z jasnim razlikovanjem med političnimi strukturami in strukturami za upravni nadzor ter jasno omejeno pristojnostjo in finančno odgovornostjo (7). Ta sistem temelji na Pogodbah, struktura pa se je razvijala, da se je prilagajala spreminjajočemu se okolju in ostala v skladu z dobrimi praksami, določenimi v ustreznih mednarodnih standardih (8).

Komisija je leta 2018 sprejela „sveženj o upravljanju“ (9), s katerim je znatno racionalizirala in okrepila svojo ureditev korporativnega upravljanja ter izkoristila nedavno revizijsko delo Evropskega računskega sodišča (10) in Službe za notranjo revizijo.

| — | Kolegij komisarjev prevzema skupno politično odgovornost za delo Komisije. Operativno izvrševanje proračuna je preneseno na generalne direktorje in vodje služb, ki vodijo upravno strukturo Komisije (11). |
| --- | --- |

—

Kolegij komisarjev prevzema skupno politično odgovornost za delo Komisije. Operativno izvrševanje proračuna je preneseno na generalne direktorje in vodje služb, ki vodijo upravno strukturo Komisije (11).

| — | Kolegij prenese naloge finančnega poslovodenja na generalne direktorje ali vodje služb, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil. Te naloge se lahko nadalje prenesejo na direktorje, vodje enot in druge, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil. Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika. |
| --- | --- |

—

Kolegij prenese naloge finančnega poslovodenja na generalne direktorje ali vodje služb, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil. Te naloge se lahko nadalje prenesejo na direktorje, vodje enot in druge, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil. Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika.

| — | Odbor za spremljanje poteka revizij je pristojen za spremljanje izvajanja revizij, zlasti tistih, ki jih izvaja Služba za notranjo revizijo, pa tudi izvajanja na podlagi revizij Evropskega računskega sodišča. |
| --- | --- |

—

Odbor za spremljanje poteka revizij je pristojen za spremljanje izvajanja revizij, zlasti tistih, ki jih izvaja Služba za notranjo revizijo, pa tudi izvajanja na podlagi revizij Evropskega računskega sodišča.

| — | Interni upravni odbor, ki ga vodi generalni sekretar, pod odgovornostjo predsednika redno združuje generalne direktorje, odgovorne za proračun, človeške vire in varnost, ter generalnega direktorja pravne službe. Člani, odgovorni za proračun in upravo v kabinetu predsednika, ter vodje kabinetov članov Komisije, odgovornih za proračun, človeške vire in upravo, so opazovalci. Odbor zagotavlja usklajevanje, nadzor, svetovanje in strateške usmeritve glede vprašanj korporativnega upravljanja na področjih, ki vključujejo upravljanje finančnih in človeških virov, obvladovanje tveganj, upravljanje smotrnosti, upravljanje IT, kibernetsko in fizično varnost, neprekinjeno poslovanje in upravljanje informacij. Na ta način prispeva k zagotavljanju struktur, procesov in upravnih politik, ki jih Komisija potrebuje za učinkovito in uspešno izpolnjevanje političnih prednostnih nalog kolegija in nalog, ki so ji zaupane s Pogodbama. |
| --- | --- |

—

Interni upravni odbor, ki ga vodi generalni sekretar, pod odgovornostjo predsednika redno združuje generalne direktorje, odgovorne za proračun, človeške vire in varnost, ter generalnega direktorja pravne službe. Člani, odgovorni za proračun in upravo v kabinetu predsednika, ter vodje kabinetov članov Komisije, odgovornih za proračun, človeške vire in upravo, so opazovalci. Odbor zagotavlja usklajevanje, nadzor, svetovanje in strateške usmeritve glede vprašanj korporativnega upravljanja na področjih, ki vključujejo upravljanje finančnih in človeških virov, obvladovanje tveganj, upravljanje smotrnosti, upravljanje IT, kibernetsko in fizično varnost, neprekinjeno poslovanje in upravljanje informacij. Na ta način prispeva k zagotavljanju struktur, procesov in upravnih politik, ki jih Komisija potrebuje za učinkovito in uspešno izpolnjevanje političnih prednostnih nalog kolegija in nalog, ki so ji zaupane s Pogodbama.

2.3   FINANČNO POSLOVODENJE KOMISIJE

V Komisiji so vloge in pristojnosti na področju finančnega poslovodenja jasno opredeljene (npr. v finančni uredbi) in se izvajajo. To je decentraliziran pristop z jasnimi pristojnostmi in ciljem, da se oblikuje upravna kultura, ki uradnike spodbuja k prevzemanju odgovornosti za dejavnosti, ki jih nadzirajo, in jim omogoča nadzor nad dejavnostmi, za katere so odgovorni.

Komisija lahko za izvajanje posebnih programov pooblasti tudi izvršilne agencije. Odločitve o odhodkih se lahko upravljajo tudi prek druge institucije ali organa ali skupaj z njim. Velik del proračuna se upravlja v okviru sistema deljenega upravljanja z državami članicami, zlasti na področju strukturnih skladov in kmetijstva.

Naloge izvrševanja proračuna so tudi zaupane:

| — | nacionalnim agencijam, |
| --- | --- |

—

nacionalnim agencijam,

| — | skupini Evropske investicijske banke, |
| --- | --- |

—

skupini Evropske investicijske banke,

| — | tretjim državam, |
| --- | --- |

—

tretjim državam,

| — | mednarodnim organizacijam (npr. Svetovni banki ali Združenim narodom), |
| --- | --- |

—

mednarodnim organizacijam (npr. Svetovni banki ali Združenim narodom),

| — | drugim subjektom. |
| --- | --- |

—

drugim subjektom.

Generalni direktorji so kot odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil odgovorni za dobro finančno upravljanje virov. Pri izvrševanju proračuna EU morajo odredbodajalci na podlagi prenosa pooblasil upoštevati določbe finančne uredbe in vzpostaviti ustrezen okvir notranje kontrole. Cilji notranje kontrole se med drugim osredotočajo na:

| — | uspešnost, učinkovitost in gospodarnost delovanja, |
| --- | --- |

—

uspešnost, učinkovitost in gospodarnost delovanja,

| — | finančni nadzor in boj proti goljufijam, |
| --- | --- |

—

finančni nadzor in boj proti goljufijam,

| — | celovitost in etičnost, |
| --- | --- |

—

celovitost in etičnost,

| — | upravljanje človeških virov, |
| --- | --- |

—

upravljanje človeških virov,

| — | zanesljivo poročanje, |
| --- | --- |

—

zanesljivo poročanje,

| — | komunikacijo, |
| --- | --- |

—

komunikacijo,

| — | varovanje sredstev in informacij. |
| --- | --- |

—

varovanje sredstev in informacij.

Vsak odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil se lahko zanese na enega ali dva višja ali srednja vodstvena delavca, ki sta odgovorna za obvladovanje tveganj in notranjo kontrolo, da nadzorujeta in spremljata izvajanje sistemov notranje kontrole. Osrednje službe Komisije zagotavljajo smernice in nasvete ter spodbujajo dobre prakse.

V okviru cikla strateškega načrtovanja in priprave programov Komisije mora vsak odredbodajalec pripraviti letno poročilo o dejavnostih, in sicer o dejavnostih ter dosežkih in rezultatih politik v letu, za katerega izjavlja, da so bila sredstva porabljena na podlagi načel dobrega finančnega poslovodenja ter da je vzpostavil kontrolne postopke, ki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Na ravni Komisije je letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU glavni instrument , s katerim kolegij komisarjev prevzame politično odgovornost za upravljanje proračuna.

Računovodja Komisije je na centralni ravni odgovoren za upravljanje zakladnice, postopke izterjave, določanje računovodskih pravil na podlagi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor in metod, potrjevanje računovodskih sistemov ter pripravo zaključnega računa Komisije in konsolidiranega zaključnega računa EU. Poleg tega mora računovodja podpisati zaključni račun z izjavo, da v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Unije. Zaključni račun sprejme kolegij komisarjev. Funkcija računovodje je neodvisna funkcija in ima veliko odgovornost pri finančnem poročanju Komisije. Tudi funkcija notranjega revizorja Komisije je centralizirana in neodvisna, pri čemer notranji revizor zagotavlja neodvisne nasvete, mnenja in priporočila v zvezi s kakovostjo in delovanjem sistemov notranje kontrole v Komisiji, agencijah EU in drugih neodvisnih organih.

2.4   OKVIR SMOTRNOSTI

Izvajanje trdnih okvirov smotrnosti je nujno za zagotovitev močne usmerjenosti v rezultate, dodane vrednosti EU in dobrega upravljanja programov EU. Okvir smotrnosti proračuna EU je podrobno določen, na standardnem indeksu okvirov za smotrnostno pripravo proračuna pa dosega boljše rezultate kot katera koli država Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Okvir smotrnosti proračuna EU vključuje poročila o več vrstah in ravneh strateških ciljev, vključno s strategijo Evropa 2020 in drugimi političnimi prednostnimi nalogami. Pri njem je treba upoštevati tudi dopolnjevanje in vključevanje politik in programov ter ključno vlogo držav članic pri izvrševanju proračuna EU.

| — | Cilji in kazalniki so pomemben del pravne podlage programov, Komisija pa vsako leto poroča o njih v poročilih o programih, priloženih predlogu proračuna. V njih so navedene ključne informacije, ki so potrebne za podroben pregled programa in merjenje smotrnosti: to vključuje sedemletne finančne obveznosti, izhodiščne scenarije za smotrnost programov (izhodišča za ukrepe politike), končne cilje (ki jih je treba doseči ob koncu večletnega programskega obdobja) in vmesne mejnike. |
| --- | --- |

—

Cilji in kazalniki so pomemben del pravne podlage programov, Komisija pa vsako leto poroča o njih v poročilih o programih, priloženih predlogu proračuna. V njih so navedene ključne informacije, ki so potrebne za podroben pregled programa in merjenje smotrnosti: to vključuje sedemletne finančne obveznosti, izhodiščne scenarije za smotrnost programov (izhodišča za ukrepe politike), končne cilje (ki jih je treba doseči ob koncu večletnega programskega obdobja) in vmesne mejnike.

| — | Da bi Komisija zagotovila, da se sredstva dodelijo prednostnim nalogam ter da je vsak ukrep kar najbolj smotrn in prinese visoko dodano vrednost, spodbuja kulturo smotrnosti v vseh svojih službah. Poleg tega je v preteklih letih razvila pristop, ki spodbuja boljše ravnotežje med skladnostjo s pravili in smotrnostjo. |
| --- | --- |

—

Da bi Komisija zagotovila, da se sredstva dodelijo prednostnim nalogam ter da je vsak ukrep kar najbolj smotrn in prinese visoko dodano vrednost, spodbuja kulturo smotrnosti v vseh svojih službah. Poleg tega je v preteklih letih razvila pristop, ki spodbuja boljše ravnotežje med skladnostjo s pravili in smotrnostjo.

| — | Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU vsebuje celovit pregled smotrnosti, upravljanja in zaščite proračuna EU. Prav tako je v njem pojasnjeno, kako proračun EU podpira politične prednostne naloge Evropske unije, rezultate, dosežene s proračunom EU, in vlogo Komisije pri zagotavljanju in spodbujanju najvišjih standardov upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja. |
| --- | --- |

—

Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU vsebuje celovit pregled smotrnosti, upravljanja in zaščite proračuna EU. Prav tako je v njem pojasnjeno, kako proračun EU podpira politične prednostne naloge Evropske unije, rezultate, dosežene s proračunom EU, in vlogo Komisije pri zagotavljanju in spodbujanju najvišjih standardov upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja.

| — | Evropsko računsko sodišče s sistematičnim in temeljitim pristopom ocenjuje kvalitativne vidike oblikovanja proračuna, vključno z vidikom smotrnosti izvrševanja, v okviru svojega letnega poročanja in s pripravo posebnih poročil. |
| --- | --- |

—

Evropsko računsko sodišče s sistematičnim in temeljitim pristopom ocenjuje kvalitativne vidike oblikovanja proračuna, vključno z vidikom smotrnosti izvrševanja, v okviru svojega letnega poročanja in s pripravo posebnih poročil.

Zaradi vseh teh elementov lahko proračunski organ dobro upošteva smotrnost izvrševanja kot pomemben dejavnik pri odločanju o naslednjem letnem proračunu.

2.5   FINANČNO POROČANJE

Glavni element finančnega poročanja EU je celovito finančno poročanje in poročanje o odgovornosti EU, ki ga sestavljajo konsolidirani zaključni račun EU, letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna, ki vključuje poročilo o oceni v skladu s členom 247(1)(e) finančne uredbe, letno poročilo o notranji reviziji, dolgoročna napoved prihodnjih prilivov in odlivov za naslednjih pet let ter poročilo o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici. S celovitim finančnim poročanjem in poročanjem o odgovornosti se javnosti vsako leto zagotovi celovit pregled nad finančnim in poslovnim stanjem v EU.

Konsolidirani zaključni račun EU vsebuje finančne informacije o dejavnostih institucij, agencij in drugih organov EU, in sicer z vidika računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka in z vidika proračuna. Ta zaključni račun ne vključuje zaključnih računov držav članic.

Konsolidirani zaključni račun EU zajema dva ločena, a povezana dela:

| (a) | konsolidirane računovodske izkaze ter |
| --- | --- |

(a)

konsolidirane računovodske izkaze ter

| (b) | poročila o izvrševanju proračuna, ki vsebujejo zbirno evidenco izvrševanja proračuna. |
| --- | --- |

(b)

poročila o izvrševanju proračuna, ki vsebujejo zbirno evidenco izvrševanja proračuna.

Poleg tega je konsolidiranemu zaključnemu računu EU priložen dokument z naslovom „Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza“, v katerem so povzeti bistvene spremembe in trendi v računovodskih izkazih ter pojasnjena pomembna tveganja in negotovosti, s katerimi se sooča EU, ter prihodnje potrebe.

Poročanje in prevzemanje odgovornosti na Komisiji:

| Celovito finančno poročanje in poročanje o odgovornosti Člen 247 finančne uredbe | — | Konsolidirani zaključni račun EU |
| --- | --- | --- |

Celovito finančno poročanje in poročanje o odgovornosti Člen 247 finančne uredbe

—

Konsolidirani zaključni račun EU

| — | Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU (vključno s poročanjem o oceni financ EU) |
| --- | --- |

—

Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU (vključno s poročanjem o oceni financ EU)

| — | Letno poročilo o notranji reviziji |
| --- | --- |

—

Letno poročilo o notranji reviziji

| — | Dolgoročna napoved prilivov in odlivov za pet let |
| --- | --- |

—

Dolgoročna napoved prilivov in odlivov za pet let

| — | Poročilo o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici |
| --- | --- |

—

Poročilo o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici

Druga poročila

| — | Komunikacijski sveženj ob govoru o stanju v Uniji |
| --- | --- |

—

Komunikacijski sveženj ob govoru o stanju v Uniji

| — | Splošno poročilo o dejavnostih EU |
| --- | --- |

—

Splošno poročilo o dejavnostih EU

| — | Letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov |
| --- | --- |

—

Letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov

| — | Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju |
| --- | --- |

—

Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju

2.6   POSTOPEK ZUNANJE REVIZIJE IN RAZREŠNICE

Zunanja revizija

Evropsko računsko sodišče (ERS) je zunanji revizor institucij (in organov) EU. Naloga ERS je prispevati k izboljševanju finančnega poslovodenja EU, spodbujati odgovornost in preglednost ter delovati kot neodvisni varuh finančnih interesov državljanov EU. Vloga ERS kot neodvisnega zunanjega revizorja EU obsega preverjanje, ali so bila sredstva EU pravilno obračunana, zbrana in porabljena v skladu z ustreznimi pravili in predpisi ter ali je bila njihova poraba smotrna.

ERS v okviru svojih dejavnosti za Evropski parlament in Svet pripravi:

| (1) | letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu EU in z njim povezanih transakcijah; |
| --- | --- |

(1)

letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu EU in z njim povezanih transakcijah;

| (2) | mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na pobrane prihodke in plačila končnim upravičencem, ter |
| --- | --- |

(2)

mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na pobrane prihodke in plačila končnim upravičencem, ter

| (3) | posebna poročila, ki zajemajo posamezna področja, in specifična letna poročila (npr. o Evropskem razvojnem skladu ali agencijah EU). |
| --- | --- |

(3)

posebna poročila, ki zajemajo posamezna področja, in specifična letna poročila (npr. o Evropskem razvojnem skladu ali agencijah EU).

Razrešnica

Zadnja stopnja proračunskega cikla je postopek razrešnice za dano proračunsko leto. Ta pomeni politično razsežnost zunanje kontrole izvrševanja proračuna in je odločitev, s katero „organ, odgovoren za razrešnico,“ (tj. Evropski parlament, ki ravna na priporočilo Sveta) Komisijo (in druge organe EU) „razreši“ odgovornosti za upravljanje posameznega proračuna. Ta odločitev temelji na proučitvi konsolidiranega zaključnega računa EU in skupine poročil Komisije (letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU, poročilo o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici iz prejšnjega leta ter letno poročilo organu, odgovornemu za razrešnico, o izvedenih notranjih revizijah), pa tudi na letnem poročilu, revizijskem mnenju („izjava o zanesljivosti“) in posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča. Poleg tega se pri odločitvi upoštevajo pisni odgovori Komisije na vprašanja in druge zahteve za dodatne informacije, pa tudi zaslišanja komisarja za proračun, komisarjev in generalnih direktorjev, pristojnih za glavna področja porabe, ter generalnega sekretarja pred odborom Evropskega parlamenta za proračunski nadzor.

Postopek razrešnice se lahko konča na tri načine: s podelitvijo, odlogom podelitve ali zavrnitvijo podelitve razrešnice. Končna poročila o razrešnici vključujejo tudi posebne zahteve, ki jih Evropski parlament in Svet naslovita na Komisijo. V zvezi s temi zahtevami je treba pripraviti poročilo o nadaljnjem ukrepanju, v katerem Komisija predstavi konkretne ukrepe, ki jih je že sprejela ali jih namerava sprejeti.

IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2018 je bil pripravljen na podlagi podatkov, ki so jih predložile institucije in organi v skladu s členom 246(2) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z naslovom XIII navedene finančne uredbe ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropske unije ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem na podlagi teh podatkov in preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa Evropske komisije, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Evropske unije.

Rosa ALDEA BUSQUETS

Računovodja Evropske komisije

21. junij 2019

POUDARKI ZA PRORAČUNSKO LETO 2018

Izvrševanje proračuna Unije za leto 2018

Izvrševanje proračuna Unije za leto 2018

V sprejetem proračunu za leto 2018 je bil med desetimi prednostnimi nalogami, ki jih je ob začetku mandata Komisije določil predsednik Juncker, poudarek na dveh glavnih prednostnih nalogah politike za Evropo. Prva se je nanašala na evropski odziv na nove izzive, ki izhajajo iz zapletenega geopolitičnega okolja, in sicer od upravljanja migracij do zaščite zunanjih meja EU in varnosti njenih državljanov. Druga se je nanašala na strateške naložbe in trajnostno rast v podporo gospodarski koheziji in ustvarjanju delovnih mest, zlasti za mlade. Poleg teh dveh jasnih prednostnih nalog bodo so proračun EU in drugi instrumenti v letu 2018 še naprej podpirali kmete in razvoj podeželja ter poglabljali in krepili strateške povezovalne daljnovode in omrežja med državami EU z izvajanjem enotnega digitalnega trga in energetske unije. Komisija je še naprej podpirala zunanje delovanje EU kot ključne gospodarske in politične partnerice ter vodilne izvajalke naložb in mednarodne humanitarne pomoči.

Izvrševanje proračuna EU v letu 2018 je znašalo skupaj 173,1 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 156,7 milijarde EUR v odobritvah plačil.

Skoraj polovica sredstev (87,4 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti) je bila usmerjena v spodbujanje pametne in vključujoče rasti, zaposlovanja, konkurenčnosti in kohezije. To vključuje sredstva za raziskave in inovacije v okviru programa Obzorje 2020, izobraževanje v okviru programa Erasmus+, mala in srednja podjetja v okviru programa COSME, Instrument za povezovanje Evrope (IPE), Jamstveni sklad za Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), ki je orodje, na katerem temelji naložbeni načrt za Evropo, ter za spodbujanje konvergence držav članic in regij na podlagi evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI). Poleg tega je podpora evropskim kmetom iz proračuna EU znašala 44,4 milijarde EUR v izvedenih plačilih.

rasti, zaposlovanja, konkurenčnosti in kohezije

evropskim kmetom

Proračun se je uporabil tudi za krepitev zunanjih meja Unije ter reševanje migracijske in begunske krize s financiranjem ukrepov, vključno z nujno pomočjo, premestitvijo, nadzorom meja, preselitvijo, vračanjem ter vključevanjem beguncev in prosilcev za azil. Poleg tega so se iz proračuna še naprej financirali programi v podporo varstvu pravosodja in temeljnih pravic ter socialni koheziji, da bi naše evropske družbe ostale vključujoče, svobodne in poštne.

zunanjih meja

migracijske in begunske krize

Izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije

Izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije

Ozadje

Ozadje

Večina državljanov Združenega kraljestva, ki so se udeležili referenduma o članstvu v Evropski uniji 23. junija 2016, je glasovala za izstop iz EU. Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet o svoji nameri, da izstopi iz EU in Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom). S tem je sprožilo člen 50 Pogodbe o Evropski uniji, ki določa postopek, po katerem lahko posamezna država članica izstopi iz Unije.

Pogajalski proces

Pogajalski proces

Komisija je 19. marca 2018 objavila osnutek sporazuma o izstopu, v katerem je predstavila napredek, dosežen pri pogajanjih. EU in Združeno kraljestvo sta v delu osnutka sporazuma o izstopu, ki se nanaša na finančni dogovor, napredek, dosežen v prvi fazi pogajanj, zapisala v pravno besedilo.

14. novembra 2018 je bilo objavljeno skupno poročilo o dogovoru pogajalcev glede celotnega besedila osnutka sporazuma o izstopu in o osnutku politične izjavo o okviru za prihodnje odnose med Združenim kraljestvom in Evropsko unijo. Istega dne je bil objavljen posodobljen in dogovorjen osnutek sporazuma o izstopu, v katerem je Združeno kraljestvo soglašalo, da bo vse svoje obveznosti na podlagi sedanjega večletnega finančnega okvira in prejšnjih finančnih perspektiv, vključno s svojim deležem obveznosti in pogojnih obveznosti Unije, plačalo, kot če bi bilo še vedno država članica. Vlada Združenega kraljestva je osnutek sporazuma o izstopu odobrila 14. novembra, Evropski svet pa ga je potrdil 25. novembra 2018. Svet (člen 50) je 11. januarja 2019 odobril sklep o sklenitvi sporazuma o izstopu in ga poslal v odobritev Evropskemu parlamentu. Na zahtevo Združenega kraljestva se je Evropski svet v skladu s postopkom iz člena 50 PDEU 21. marca 2019 strinjal s podaljšanjem roka za izstop Združenega kraljestva do 22. maja 2019, če bi spodnji dom parlamenta Združenega kraljestva odobril sporazum o izstopu najpozneje do 29. marca 2019, v nasprotnem primeru pa do 12. aprila 2019 (12). Spodnji dom parlamenta Združenega kraljestva ni odobril sporazuma o izstopu do 29. marca 2019, zato se je Evropski svet na ponovno zahtevo Združenega kraljestva 10. aprila 2019 strinjal s podaljšanjem roka za izstop Združenega kraljestva do 31. oktobra 2019 (13). Do izstopa bi moralo priti prvi dan meseca po zaključku ratifikacije ali 1. novembra 2019, kar koli nastopi prej. Združeno kraljestvo bo še naprej država članica do novega datuma izstopa z vsemi pravicami in obveznostmi v skladu s členom 50 PEU ter pravico, da kadar koli prekliče svoje uradno obvestilo.

12

13

Finančni dogovor in zaključni račun EU za leto 2018

Finančni dogovor in zaključni račun EU za leto 2018

V zvezi s finančnim dogovorom je bilo v osnutku sporazuma o izstopu, objavljenem 14. novembra 2018, navedeno, da bo Združeno kraljestvo vse svoje obveznosti na podlagi sedanjega večletnega finančnega okvira in prejšnjih finančnih perspektiv plačalo, kot če bi bilo še vedno država članica. Natančneje, v osnutku sporazuma o izstopu je navedeno, da je Združeno kraljestvo zlasti dolžno plačati Uniji svoj delež:

| — | proračunskih obveznosti proračuna Unije in proračunov decentraliziranih agencij Unije, ki so neporavnane na dan 31. decembra 2020 – glej člen 140 osnutka sporazuma o izstopu; |
| --- | --- |

—

proračunskih obveznosti proračuna Unije in proračunov decentraliziranih agencij Unije, ki so neporavnane na dan 31. decembra 2020 – glej člen 140 osnutka sporazuma o izstopu;

| — | finančnih sredstev za obveznosti Unije, nastale do 31. decembra 2020, pri čemer veljajo nekatere izjeme – glej člen 142; |
| --- | --- |

—

finančnih sredstev za obveznosti Unije, nastale do 31. decembra 2020, pri čemer veljajo nekatere izjeme – glej člen 142;

| — | pogojnih finančnih obveznosti Unije, nastalih zaradi finančnih operacij, o katerih je bila sprejeta odločitev ali so bile potrjene pred datumom izstopa – glej člena 143 in 144, ter |
| --- | --- |

—

pogojnih finančnih obveznosti Unije, nastalih zaradi finančnih operacij, o katerih je bila sprejeta odločitev ali so bile potrjene pred datumom izstopa – glej člena 143 in 144, ter

| — | plačil potrebnih za poravnavo pogojnih obveznosti Unije, ki zapadejo v zvezi s pravnimi zadevami, ki zadevajo finančne interese Unije (če so dejstva, ki so predmet navedenih zadev, nastala najpozneje 31. decembra 2020) – glej člen 147. |
| --- | --- |

—

plačil potrebnih za poravnavo pogojnih obveznosti Unije, ki zapadejo v zvezi s pravnimi zadevami, ki zadevajo finančne interese Unije (če so dejstva, ki so predmet navedenih zadev, nastala najpozneje 31. decembra 2020) – glej člen 147.

V času podpisa tega zaključnega računa in ob odsotnosti ratifikacije s strani Združenega kraljestva dejanski datum in način izstopa (z dogovorom ali brez njega) še nista znana. Glede na to sedanje stanje ni finančnega vpliv, ki bi ga bilo treba navesti v konsolidiranem zaključnem računu EU za leto 2018.

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA (14)

14

KAZALO

KAZALO

| BILANCA STANJA | 13 |
| --- | --- |

| IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA | 14 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA IZIDA | 15 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 16 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM | 17 |
| --- | --- |

| 1. | POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE | 17 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | POJASNILA K BILANCI STANJA | 30 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA | 57 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | POGOJNE OBVEZNOSTI IN SREDSTVA | 65 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | PRORAČUNSKE IN PRAVNE OBVEZNOSTI | 69 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ | 73 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK | 84 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA | 86 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | OBSEG KONSOLIDACIJE | 86 |
| --- | --- | --- |

9.

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Neopredmetena sredstva | 2.1 | 446 | 405 |
| Opredmetena osnovna sredstva | 2.2 | 11 185 | 10 745 |
| Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi | 2.3 | 591 | 581 |
| Finančna sredstva | 2.4 | 65 231 | 59 980 |
| Predhodno financiranje | 2.5 | 26 006 | 25 022 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.6 | 416 | 611 |
| | | 103 875 | 97 344 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Finančna sredstva | 2.4 | 4 168 | 8 655 |
| Predhodno financiranje | 2.5 | 23 968 | 24 005 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.6 | 24 248 | 11 755 |
| Zaloge | 2.7 | 73 | 295 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.8 | 18 113 | 24 111 |
| | | 70 570 | 68 821 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 174 444 | 166 165 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih | 2.9 | (80 456 ) | (73 122 ) |
| Rezervacije | 2.10 | (3 281 ) | (2 880 ) |
| Finančne obveznosti | 2.11 | (53 289 ) | (50 063 ) |
| | | (137 025 ) | (126 065 ) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Rezervacije | 2.10 | (852) | (659) |
| Finančne obveznosti | 2.11 | (2 617 ) | (6 850 ) |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.12 | (32 227 ) | (39 048 ) |
| Pasivne časovne razmejitve | 2.13 | (63 186 ) | (63 902 ) |
| | | (98 882 ) | (110 459 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (235 907 ) | (236 524 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | (61 463 ) | (70 359 ) |
| Rezerve | 2.14 | 4 961 | 4 876 |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic
   (*1) | 2.15 | (66 424 ) | (75 234 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | (61 463 ) | (70 359 ) |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2018

31.12.2017

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Neopredmetena sredstva

Neopredmetena sredstva

2.1

2.1

446

446

405

405

Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

2.2

2.2

11 185

11 185

10 745

10 745

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

2.3

2.3

591

591

581

581

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.4

2.4

65 231

65 231

59 980

59 980

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5

2.5

26 006

26 006

25 022

25 022

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.6

2.6

416

416

611

611

103 875

103 875

97 344

97 344

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.4

2.4

4 168

4 168

8 655

8 655

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5

2.5

23 968

23 968

24 005

24 005

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.6

2.6

24 248

24 248

11 755

11 755

Zaloge

Zaloge

2.7

2.7

73

73

295

295

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.8

2.8

18 113

18 113

24 111

24 111

70 570

70 570

68 821

68 821

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

174 444

174 444

166 165

166 165

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

2.9

2.9

(80 456 )

(80 456 )

(73 122 )

(73 122 )

Rezervacije

Rezervacije

2.10

2.10

(3 281 )

(3 281 )

(2 880 )

(2 880 )

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.11

2.11

(53 289 )

(53 289 )

(50 063 )

(50 063 )

(137 025 )

(137 025 )

(126 065 )

(126 065 )

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Rezervacije

Rezervacije

2.10

2.10

(852)

(852)

(659)

(659)

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.11

2.11

(2 617 )

(2 617 )

(6 850 )

(6 850 )

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

2.12

2.12

(32 227 )

(32 227 )

(39 048 )

(39 048 )

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

2.13

2.13

(63 186 )

(63 186 )

(63 902 )

(63 902 )

(98 882 )

(98 882 )

(110 459 )

(110 459 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(235 907 )

(235 907 )

(236 524 )

(236 524 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

(61 463 )

(61 463 )

(70 359 )

(70 359 )

Rezerve

Rezerve

2.14

2.14

4 961

4 961

4 876

4 876

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic
   (*1)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

*1

2.15

2.15

(66 424 )

(66 424 )

(75 234 )

(75 234 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

(61 463 )

(61 463 )

(70 359 )

(70 359 )

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2018 | 2017 |
| PRIHODKI | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | | |
| Sredstva iz naslova BND | 3.1 | 105 780 | 78 620 |
| Tradicionalna lastna sredstva | 3.2 | 22 767 | 20 520 |
| Sredstva iz naslova DDV | 3.3 | 17 624 | 16 947 |
| Globe | 3.4 | 6 740 | 4 664 |
| Izterjava odhodkov | 3.5 | 2 215 | 1 879 |
| Drugo | 3.6 | 3 312 | 10 376 |
| | | 158 438 | 133 006 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | | |
| Finančni prihodki | 3.7 | 3 115 | 1 845 |
| Drugo | 3.8 | 1 379 | 1 332 |
| | | 4 494 | 3 177 |
| Prihodki skupaj | | 162 932 | 136 183 |
| ODHODKI | | | |
| Izvedle države članice | 3.9 | | |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | | (43 527 ) | (44 289 ) |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja | | (13 149 ) | (11 359 ) |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | | (30 230 ) | (17 650 ) |
| Evropski socialni sklad | | (11 935 ) | (7 353 ) |
| Drugo | | (2 826 ) | (1 253 ) |
| Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi | 3.10 | (17 551 ) | (15 738 ) |
| Izvedli druge agencije in organi EU | 3.11 | (3 396 ) | (2 667 ) |
| Izvedle tretje države in mednarodne organizacije | 3.11 | (4 016 ) | (4 115 ) |
| Izvedli drugi subjekti | 3.11 | (3 569 ) | (1 478 ) |
| Stroški zaposlenih in pokojnin | 3.12 | (10 929 ) | (10 002 ) |
| Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih | 3.13 | — | (3 544 ) |
| Stroški financiranja | 3.14 | (1 677 ) | (1 896 ) |
| Drugi odhodki | 3.15 | (6 208 ) | (6 756 ) |
| Odhodki skupaj | | (149 014 ) | (128 101 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | 13 918 | 8 082 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2018

2017

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Sredstva iz naslova BND

Sredstva iz naslova BND

3.1

3.1

105 780

105 780

78 620

78 620

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

3.2

3.2

22 767

22 767

20 520

20 520

Sredstva iz naslova DDV

Sredstva iz naslova DDV

3.3

3.3

17 624

17 624

16 947

16 947

Globe

Globe

3.4

3.4

6 740

6 740

4 664

4 664

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

3.5

3.5

2 215

2 215

1 879

1 879

Drugo

Drugo

3.6

3.6

3 312

3 312

10 376

10 376

158 438

158 438

133 006

133 006

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

3.7

3.7

3 115

3 115

1 845

1 845

Drugo

Drugo

3.8

3.8

1 379

1 379

1 332

1 332

4 494

4 494

3 177

3 177

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

162 932

162 932

136 183

136 183

ODHODKI

ODHODKI

Izvedle države članice

Izvedle države članice

3.9

3.9

Evropski kmetijski jamstveni sklad

Evropski kmetijski jamstveni sklad

(43 527 )

(43 527 )

(44 289 )

(44 289 )

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

(13 149 )

(13 149 )

(11 359 )

(11 359 )

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

(30 230 )

(30 230 )

(17 650 )

(17 650 )

Evropski socialni sklad

Evropski socialni sklad

(11 935 )

(11 935 )

(7 353 )

(7 353 )

Drugo

Drugo

(2 826 )

(2 826 )

(1 253 )

(1 253 )

Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi

Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi

3.10

3.10

(17 551 )

(17 551 )

(15 738 )

(15 738 )

Izvedli druge agencije in organi EU

Izvedli druge agencije in organi EU

3.11

3.11

(3 396 )

(3 396 )

(2 667 )

(2 667 )

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

3.11

3.11

(4 016 )

(4 016 )

(4 115 )

(4 115 )

Izvedli drugi subjekti

Izvedli drugi subjekti

3.11

3.11

(3 569 )

(3 569 )

(1 478 )

(1 478 )

Stroški zaposlenih in pokojnin

Stroški zaposlenih in pokojnin

3.12

3.12

(10 929 )

(10 929 )

(10 002 )

(10 002 )

Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih

Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih

3.13

3.13

—

(3 544 )

(3 544 )

Stroški financiranja

Stroški financiranja

3.14

3.14

(1 677 )

(1 677 )

(1 896 )

(1 896 )

Drugi odhodki

Drugi odhodki

3.15

3.15

(6 208 )

(6 208 )

(6 756 )

(6 756 )

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(149 014 )

(149 014 )

(128 101 )

(128 101 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

13 918

13 918

8 082

8 082

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Poslovni izid za zadevno leto | 13 918 | 8 082 |
| Poslovanje | | |
| Odplačevanje | 104 | 99 |
| Amortizacija | 998 | 888 |
| (Razveljavitev) izgube zaradi oslabitve naložb | — | — |
| (Povečanje)/zmanjšanje posojil | 1 041 | 497 |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | (947) | (3 557 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov | (12 299 ) | (745) |
| (Povečanje)/zmanjšanje zalog | 222 | (130) |
| Povečanje/(zmanjšanje) pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih | 7 334 | 5 891 |
| Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij | 594 | 928 |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | (1 007 ) | (438) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | (6 821 ) | (957) |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | (716) | (3 678 ) |
| Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki | (556) | (6 405 ) |
| Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (gibanje nedenarnih sredstev ni vključeno v izkaz poslovnega izida) | (4 396 ) | — |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | (71) | 3 |
| Naložbenje | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev | (1 583 ) | (1 687 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi | (9) | (53) |
| (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | (1 811 ) | (3 190 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 7 | (22) |
| ČISTI DENARNI TOK | (5 998 ) | (4 474 ) |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | (5 998 ) | (4 474 ) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 24 111 | 28 585 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 18 113 | 24 111 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

13 918

13 918

8 082

8 082

Poslovanje

Poslovanje

Odplačevanje

Odplačevanje

104

104

99

99

Amortizacija

Amortizacija

998

998

888

888

(Razveljavitev) izgube zaradi oslabitve naložb

(Razveljavitev) izgube zaradi oslabitve naložb

—

—

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

1 041

1 041

497

497

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(947)

(947)

(3 557 )

(3 557 )

(Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov

(Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov

(12 299 )

(12 299 )

(745)

(745)

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

222

222

(130)

(130)

Povečanje/(zmanjšanje) pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

Povečanje/(zmanjšanje) pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

7 334

7 334

5 891

5 891

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

594

594

928

928

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

(1 007 )

(1 007 )

(438)

(438)

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

(6 821 )

(6 821 )

(957)

(957)

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

(716)

(716)

(3 678 )

(3 678 )

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

(556)

(556)

(6 405 )

(6 405 )

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (gibanje nedenarnih sredstev ni vključeno v izkaz poslovnega izida)

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (gibanje nedenarnih sredstev ni vključeno v izkaz poslovnega izida)

(4 396 )

(4 396 )

—

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

(71)

(71)

3

3

Naložbenje

Naložbenje

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(1 583 )

(1 583 )

(1 687 )

(1 687 )

(Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi

(Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi

(9)

(9)

(53)

(53)

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(1 811 )

(1 811 )

(3 190 )

(3 190 )

(Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

(Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

7

7

(22)

(22)

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

(5 998 )

(5 998 )

(4 474 )

(4 474 )

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

(5 998 )

(5 998 )

(4 474 )

(4 474 )

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

24 111

24 111

28 585

28 585

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

18 113

18 113

24 111

24 111

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic Skupni presežek/(primanjkljaj) | Druge rezerve | Rezerva za pošteno vrednost | Čista sredstva |
| STANJE NA DAN 31.12.2016 | (76 881 ) | 4 516 | 325 | (72 040 ) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | (20) | 20 | — | — |
| Gibanje poštene vrednosti | — | — | (2) | (2) |
| Drugo | (11) | 62 | (46) | 5 |
| Proračunski rezultat za leto 2016, knjižen v dobro držav članic | (6 405 ) | — | — | (6 405 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | 8 082 | — | — | 8 082 |
| STANJE NA DAN 31.12.2017 | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | (186) | 186 | — | — |
| Gibanje poštene vrednosti | — | — | (47) | (47) |
| Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | (4 396 ) | — | — | (4 396 ) |
| Drugo | 30 | (54) | — | (24) |
| Proračunski rezultat za leto 2017, knjižen v dobro držav članic | (556) | — | — | (556) |
| Poslovni izid za zadevno leto | 13 918 | — | — | 13 918 |
| STANJE NA DAN 31.12.2018 | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 463 ) |

(v milijonih EUR)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic Skupni presežek/(primanjkljaj)

Druge rezerve

Rezerva za pošteno vrednost

Čista sredstva

STANJE NA DAN 31.12.2016

STANJE NA DAN 31.12.2016

(76 881 )

(76 881 )

4 516

4 516

325

325

(72 040 )

(72 040 )

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

(20)

(20)

20

20

—

—

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Drugo

Drugo

(11)

(11)

62

62

(46)

(46)

5

5

Proračunski rezultat za leto 2016, knjižen v dobro držav članic

Proračunski rezultat za leto 2016, knjižen v dobro držav članic

(6 405 )

(6 405 )

—

—

(6 405 )

(6 405 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

8 082

8 082

—

—

8 082

8 082

STANJE NA DAN 31.12.2017

STANJE NA DAN 31.12.2017

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

(186)

(186)

186

186

—

—

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

—

—

(47)

(47)

(47)

(47)

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

(4 396 )

(4 396 )

—

—

(4 396 )

(4 396 )

Drugo

Drugo

30

30

(54)

(54)

—

(24)

(24)

Proračunski rezultat za leto 2017, knjižen v dobro držav članic

Proračunski rezultat za leto 2017, knjižen v dobro držav članic

(556)

(556)

—

—

(556)

(556)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

13 918

13 918

—

—

13 918

13 918

STANJE NA DAN 31.12.2018

STANJE NA DAN 31.12.2018

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 463 )

(61 463 )

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

1.   POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1   PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

Računovodstvo EU se vodi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (15) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba).

15

Evropska unija v skladu s členom 80 finančne uredbe pripravi računovodske izkaze na temelju pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Ta računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, morajo uporabljati vse institucije in organi EU, ki so vključeni v konsolidacijo, za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da bi se uskladil proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije.

Uporaba novih in spremenjenih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR)

Uporaba novih in spremenjenih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR)

Spremenjena EAR, ki veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2018 ali pozneje

V tekočem letu so začela veljati naslednja računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije:

| — | Spremenjeno EAR št. 12 „Prejemki zaposlenih“: spremenjeno EAR št. 12, ki temelji na novem MRSJS 39 „Prejemki zaposlenih“, objavljenem julija 2016, je računovodja sprejel leta 2017. Pri prvi uporabi spremenjenega EAR št. 12 ni bilo znatnih vplivov na konsolidirane računovodske izkaze EU, razen pripoznavanja morebitnega dobička ali izgube, ki je posledica sprememb aktuarskih predpostavk, ki so v skladu s spremenjenim EAR pripoznane neposredno v čistih sredstvih, v nasprotju s prejšnjo zahtevo po priznanju v presežku ali primanjkljaju. |
| --- | --- |

—

Spremenjeno EAR št. 12 „Prejemki zaposlenih“: spremenjeno EAR št. 12, ki temelji na novem MRSJS 39 „Prejemki zaposlenih“, objavljenem julija 2016, je računovodja sprejel leta 2017. Pri prvi uporabi spremenjenega EAR št. 12 ni bilo znatnih vplivov na konsolidirane računovodske izkaze EU, razen pripoznavanja morebitnega dobička ali izgube, ki je posledica sprememb aktuarskih predpostavk, ki so v skladu s spremenjenim EAR pripoznane neposredno v čistih sredstvih, v nasprotju s prejšnjo zahtevo po priznanju v presežku ali primanjkljaju.

Nova EAR, ki so bila sprejeta, vendar 31. decembra 2018 še niso veljala

EU ni uporabila naslednjih novih EAR, ki jih je računovodja Komisije sprejel, vendar še ne veljajo:

| — | Novo EAR št. 20 „Združitve v javnem sektorju“ (velja za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2019 ali pozneje): V skladu z EAR št. 20, ki temelji na MRSJS 40 „Združitve v javnem sektorju“, sta določeni dve vrsti združitev v javnem sektorju glede na to, ali se posel izvaja pod skupnim nadzorom ali ne: (i) v primeru spojitve posel temelji na knjigovodskih vrednostih subjekta, združenega z EU; (ii) v primeru prevzema posel temelji na poštenih vrednostih subjekta, ki ga prevzame EU, na datum prevzema. Za obe vrsti veljajo posebne zahteve in stopnje razkritja, da bi se uporabnikom računovodskih izkazov EU zagotovilo boljše razumevanje učinkov. 
  Učinek na računovodske izkaze EU v letu začetka uporabe bo odvisen od tega, ali bo EU v tistem obdobju izvedla posel za združitev v javnem sektorju. |
| --- | --- |

—

Novo EAR št. 20 „Združitve v javnem sektorju“ (velja za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2019 ali pozneje): V skladu z EAR št. 20, ki temelji na MRSJS 40 „Združitve v javnem sektorju“, sta določeni dve vrsti združitev v javnem sektorju glede na to, ali se posel izvaja pod skupnim nadzorom ali ne: (i) v primeru spojitve posel temelji na knjigovodskih vrednostih subjekta, združenega z EU; (ii) v primeru prevzema posel temelji na poštenih vrednostih subjekta, ki ga prevzame EU, na datum prevzema. Za obe vrsti veljajo posebne zahteve in stopnje razkritja, da bi se uporabnikom računovodskih izkazov EU zagotovilo boljše razumevanje učinkov.

Učinek na računovodske izkaze EU v letu začetka uporabe bo odvisen od tega, ali bo EU v tistem obdobju izvedla posel za združitev v javnem sektorju.

1.2   RAČUNOVODSKA NAČELA

RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, smotrnosti in denarnih tokovih posameznega subjekta, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri EU kot osebi javnega prava je njihov namen zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana. Ta dokument je bil pripravljen ob upoštevanju teh ciljev.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. Kvalitativne značilnosti finančnega poročanja so ustreznost, pošteno predstavljanje (zanesljivost), razumljivost, pravočasnost, primerljivost in preverljivost.

1.3   KONSOLIDACIJA

KONSOLIDACIJA

Obseg konsolidacije

Obseg konsolidacije

Konsolidirani računovodski izkazi EU zajemajo vse pomembne nadzorovane subjekte (tj. institucije EU (vključno s Komisijo) in agencije EU), pridružene subjekte in skupna podjetja. Popoln seznam subjektov, vključenih v konsolidacijo, je naveden v pojasnilu 9 k računovodskim izkazom EU. Zdaj zajema 52 nadzorovanih subjektov in 1 pridruženi subjekt. Subjektov, ki spadajo v obseg konsolidacije, vendar niso pomembni za konsolidirani zaključni račun EU kot celoto, ni treba konsolidirati ali o njih poročati po kapitalski metodi, če bi to povzročilo pretirano porabo časa ali pretirane stroške za EU. Ti subjekti so navedeni kot „manjši subjekti“ in so posebej navedeni v pojasnilu 9. Leta 2018 je bilo med manjše subjekte razvrščenih 7 subjektov.

9

9

Nadzorovani subjekti

Nadzorovani subjekti

Odločitev o vključitvi subjekta v konsolidacijo temelji na konceptu nadzora. Nadzorovani subjekti so vsi subjekti, za katere je Evropska unija izpostavljena različnim koristim od svoje udeležbe ali ima pravice do njih lahko vpliva na naravo in znesek teh koristi prek svoje pristojnosti nad drugim subjektom. Ta pristojnost mora biti izvršljiva takoj in se mora nanašati na zadevne dejavnosti subjekta. Nadzorovani subjekti so v celoti vključeni v konsolidacijo, ki se začne s prvim dnem obstoja nadzora in konča, ko takega nadzora ni več.

Najpogostejši kazalniki nadzora znotraj EU so: ustanovitev subjekta na podlagi ustanovnih pogodb ali sekundarne zakonodaje, financiranje subjekta iz proračuna EU, obstoj glasovalnih pravic v upravnih organih, revizija, ki jo izvaja Evropsko računsko sodišče, in razrešnica, ki jo podeli Evropski parlament. Vsak subjekt posebej se oceni, da se ugotovi, ali za sprožitev nadzora zadostuje eno ali vsa zgornja merila.

V skladu s tem pristopom za institucije (razen Evropske centralne banke) in agencije EU (razen agencij iz nekdanjega drugega stebra) velja, da so pod izključnim nadzorom EU in so zato vključene v konsolidacijo. Poleg tega tudi za Evropsko skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji velja, da je nadzorovani subjekt.

Vsi pomembni „medsebojni posli in stanja“ med nadzorovanimi subjekti EU se izločijo, medtem ko so neiztrženi dobički in izgube iz takšnih poslov neznatni ter zato niso izločeni.

Skupni aranžmaji

Skupni aranžmaji

Skupni aranžma je aranžma, ki ga skupaj obvladujeta EU in ena ali več strank. Skupno obvladovanje je pogodbeno dogovorjena delitev obvladovanja aranžmaja, ki obstaja le, kadar je za odločitve o zadevnih dejavnostih potrebno soglasje strank, ki skupaj obvladujejo aranžma. Skupni aranžmaji so lahko skupne dejavnosti ali skupna podjetja. Če je skupni aranžma strukturiran prek ločenega nosilca in imajo stranke v skupnem aranžmaju pravice do čistih sredstev aranžmaja, se tak aranžma razvrsti kot skupno podjetje. Deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi (glej pojasnilo 1.5.4). Če imajo stranke pravice do sredstev in obveze iz obveznosti, povezanih z aranžmajem, se ta skupni aranžma razvrsti kot skupna dejavnost. EU glede na svoj delež v skupnih dejavnostih v svojih računovodskih izkazih pripoznava: svoja sredstva in obveznosti, prihodke in odhodke ter svoj delež sredstev, obveznosti, prihodkov in odhodkov, ki jih ima v skupni posesti ali so nastali skupaj.

1.5.4

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti so subjekti, na katere ima EU znaten neposreden ali posreden vpliv, vendar jih ne nadzoruje. Obstoj znatnega vpliva se predpostavlja, če ima EU v njih neposredno ali posredno najmanj 20 % glasovalnih pravic. Deleži v pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi (glej pojasnilo 1.5.4).

1.5.4

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Sredstva skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja za osebje EU, Evropskega razvojnega sklada in Jamstvenega sklada za udeležence v njihovem imenu upravlja Komisija, vendar teh subjektov EU ne nadzoruje in zato niso konsolidirani v njenih računovodskih izkazih.

1.4   PODLAGA ZA PRIPRAVO

PODLAGA ZA PRIPRAVO

Računovodski izkazi se predstavijo vsako leto. Obračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

1.4.1   
  Valuta in osnova za preračunavanje

Valuta in osnova za preračunavanje

Funkcijska in predstavitvena valuta

Funkcijska in predstavitvena valuta

Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, razen če je navedeno drugače, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta EU.

Posli in stanja

Posli in stanja

Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih instrumentih, ki so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, so vključene v rezervo za pošteno vrednost.

Drugačne metode preračunavanja se uporabijo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih Evropske centralne banke (ECB), ki veljajo na dan 31. decembra:

Devizni tečaj eura

Devizni tečaj eura

| Valuta | 31.12.2018 | 31.12.2017 | Valuta | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,3014 | 4,177 |
| CZK | 25,7240 | 25,5350 | RON | 4,6635 | 4,6585 |
| DKK | 7,4673 | 7,4449 | SEK | 10,2548 | 9,8438 |
| GBP | 0,8945 | 0,8872 | CHF | 1,1269 | 1,1702 |
| HRK | 7,4125 | 7,4400 | JPY | 125,8500 | 135,01 |
| HUF | 320,9800 | 310,3300 | USD | 1,145 | 1,1993 |

Valuta

31.12.2018

31.12.2017

Valuta

31.12.2018

31.12.2017

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,3014

4,3014

4,177

4,177

CZK

CZK

25,7240

25,7240

25,5350

25,5350

RON

RON

4,6635

4,6635

4,6585

4,6585

DKK

DKK

7,4673

7,4673

7,4449

7,4449

SEK

SEK

10,2548

10,2548

9,8438

9,8438

GBP

GBP

0,8945

0,8945

0,8872

0,8872

CHF

CHF

1,1269

1,1269

1,1702

1,1702

HRK

HRK

7,4125

7,4125

7,4400

7,4400

JPY

JPY

125,8500

125,8500

135,01

135,01

HUF

HUF

320,9800

320,9800

310,3300

310,3300

USD

USD

1,145

1,145

1,1993

1,1993

1.4.2   
  Uporaba ocen

Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu z MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah poslovodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene med drugim vključujejo zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, rezervacije, finančno tveganje v zvezi z zalogami in terjatvami, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, pogojna sredstva in obveznosti, stopnjo oslabitve neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev ter zneske, razkrite v pojasnilih v zvezi s finančnimi instrumenti. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane.

1.5   BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

1.5.1   
  Neopredmetena sredstva

Neopredmetena sredstva

Pridobljene licence za računalniško programsko opremo so izkazane po nabavni vrednosti, zmanjšani za nabrano amortizacijo in izgube zaradi oslabitve. Ta sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti (3–11 let). Ocenjena doba koristnosti neopredmetenih sredstev je odvisna od njihove specifične ekonomske ali pravne življenjske dobe, določene v sporazumu. Notranje razvita neopredmetena sredstva so usredstvena, ko so izpolnjena ustrezna merila iz računovodskih pravil EU za to, odhodki pa se nanašajo izključno na razvojno fazo sredstva. Stroški, ki jih je mogoče usredstviti, zajemajo vse neposredno pripisljive stroške, potrebne za ustvarjanje, proizvajanje in pripravo sredstva, da lahko deluje tako, kot je nameravalo poslovodstvo. Stroški, povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, in stroški vzdrževanja se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo.

1.5.2   
  Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za nabrano amortizacijo in izgube zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi, gradnji ali prenosu sredstva.

Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v EU in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida v proračunskem obdobju, v katerem so nastali.

Zemljišča in umetniška dela se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški odštejejo od njihove preostale vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

| Vrsta sredstva | Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja |
| --- | --- |
| Zgradbe | 4 % do 10 % |
| Vesoljska sredstva | 8 % do 25 % |
| Naprave in oprema | 10 % do 25 % |
| Pohištvo in vozila | 0 % do 25 % |
| Računalniška strojna oprema | 25 % do 33 % |
| Drugo | 10 % do 33 % |

Vrsta sredstva

Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja

Zgradbe

Zgradbe

4 % do 10 %

4 % do 10 %

Vesoljska sredstva

Vesoljska sredstva

8 % do 25 %

8 % do 25 %

Naprave in oprema

Naprave in oprema

10 % do 25 %

10 % do 25 %

Pohištvo in vozila

Pohištvo in vozila

0 % do 25 %

0 % do 25 %

Računalniška strojna oprema

Računalniška strojna oprema

25 % do 33 %

25 % do 33 %

Drugo

Drugo

10 % do 33 %

10 % do 33 %

Dobički ali izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo iztržka, zmanjšanega za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva in so zajeti v izkazu poslovnega izida.

Najemi

Najemi

Kadar EU nosi večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi opredmetenih osnovnih sredstev razvrstijo kot finančni najemi. Finančni najemi so usredstveni na začetku najema po pošteni vrednosti najetega sredstva ali sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Obresti teh najemnin se knjižijo v breme odhodkov med trajanjem najema po stalni obrestni meri za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Obveznosti v zvezi z najemnino brez finančnih stroškov so vključene v finančne obveznosti (nekratkoročne in kratkoročne). Obresti finančnih stroškov se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida med trajanjem najema, tako da se doseže stalna obrestna mera za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Sredstva v finančnem najemu se amortizirajo skozi dobo koristnosti sredstva ali skozi dobo trajanja najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij.

Kadar nosi večji del tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, najemodajalec, se najemi razvrstijo kot poslovni najemi. Plačila najemnin za poslovne namene se pripoznajo kot odhodki v izkazu poslovnega izida po metodi enakomernega časovnega amortiziranja za čas trajanja najema.

1.5.3   
  Oslabitev nefinančnih sredstev

Oslabitev nefinančnih sredstev

Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amortizirajo, se njihova oslabitev preveri, kadar koli dogodki ali spremenjene okoliščine kažejo na to, da njihova knjigovodska vrednost morda ni izterljiva. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita vsaj enkrat na leto. Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je knjigovodska vrednost sredstva večja od ocenjene nadomestljive vrednosti. Če razlogi za oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo več, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve ustrezno razveljavi.

1.5.4   
  Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Naložbe, obračunane po kapitalski metodi, se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti, tj. knjigovodski vrednosti, ki se naknadno poveča ali zmanjša, da se pripozna delež EU v presežku ali primanjkljaju subjekta, v katerega se vlaga, po datumu prevzema. Delež EU v presežku ali primanjkljaju subjekta, v katerega se vlaga, se pripozna v izkazu poslovnega izida, delež v gibanju lastniškega kapitala subjekta, v katerega se vlaga, pa se pripozna v rezervah v čistih sredstvih. Začetni stroški skupaj z vsemi gibanji (dodatni prispevki, delež v poslovnem izidu in gibanju rezerv, oslabitve ter dividende) dajejo knjigovodsko vrednost naložbe v računovodskih izkazih na datum bilance stanja. Znesek, dobljen iz razdelitve čistega dobička naložbe, zmanjša knjigovodsko vrednost sredstva.

Če je delež EU pri primanjkljajih naložbe, obračunan z uporabo kapitalske metode, enak ali večji od njenega deleža v naložbi, EU preneha pripoznavati svoj delež nadaljnjih izgub (v nadaljnjem besedilu: nepripoznane izgube). Potem ko se delež EU zmanjša na nič, se dodatne izgube opredelijo in obveznost se pripozna le v obsegu, za katerega ima EU pravno ali posredno obvezo ali je opravila plačila v imenu pridruženega podjetja.

V primeru znamenj oslabitve je potreben odpis do višine nižje nadomestljive vrednosti. Nadomestljiva vrednost se določi, kakor je opisano v pojasnilu 1.5.3. Če razlog za oslabitev pozneje preneha obstajati, se izguba zaradi oslabitve razveljavi na knjigovodsko vrednost, ki bi bila določena, če ne bi bila priznana izguba zaradi oslabitve.

1.5.3

V primerih, ko ima EU najmanj 20-odstotni delež v skladu investicijskega kapitala, si ne prizadeva znatno vplivati na sklad. Taki skladi se zato obravnavajo kot finančni instrumenti in so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Pridruženi subjekti in skupna podjetja, razvrščeni kot manjši subjekti, niso obračunani po kapitalski metodi. Prispevki EU za te subjekte se obračunajo kot odhodki v zadevnem obdobju.

1.5.5   
  Finančna sredstva

Finančna sredstva

Razvrstitev

Razvrstitev

EU svoja finančna sredstva razvršča v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo ter za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi subjekt. V to kategorijo so razvrščeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(ii)   Posojila in terjatve

Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko EU zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo, ali v primeru, ko na EU s subrogacijo preidejo pravice prvotnega posojilodajalca po plačilu, ki ga je izvršila EU v skladu s pogodbo o jamstvu. Plačila, ki zapadejo pred ali v 12 mesecih po datumu bilance stanja, so razvrščena kot kratkoročna sredstva. Plačila, ki zapadejo po 12 mesecih po datumu bilance stanja, so razvrščena kot nekratkoročna sredstva. Posojila in terjatve vključujejo vezane vloge s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece.

(iii)   Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih EU namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu EU ni imela nobenih naložb iz te kategorije.

(iv)   Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Razvrščena so kot kratkoročna ali kot nekratkoročna sredstva glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava EU imeti v posesti. Naložbe v subjekte, ki niso niti zajeti v konsolidacijo niti se ne obračunavajo po kapitalski metodi, in druge lastniške naložbe (npr. posli rizičnega kapitala) so prav tako razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Začetno pripoznanje in merjenje

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja – datum, na katerega se EU zaveže, da bo kupila ali prodala sredstvo. Ustrezniki denarnih sredstev in posojila se pripoznajo, ko so denarna sredstva položena pri finančni ustanovi ali nakazana posojilojemalcem. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju. Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, stroški posla pa so prikazani kot odhodki v izkazu poslovnega izida.

Poštena vrednost finančnega sredstva pri začetnem pripoznanju je običajno cena posla (tj. poštena vrednost prejetega plačila), razen če je poštena vrednost tega instrumenta razvidna iz primerjave z drugimi opazovanimi trenutnimi tržnimi posli z istim instrumentom ali temelji na tehniki ocenjevanja vrednosti, katere spremenljivke vključujejo le podatki z opazovanih trgov (npr. v primeru nekaterih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih). Kadar pa se odobri dolgoročno brezobrestno posojilo ali posojilo z obrestmi, nižjimi od tržnih, se lahko njegova poštena vrednost oceni kot sedanja vrednost vseh prihodnjih denarnih prejemkov, diskontirana po prevladujoči tržni obrestni meri za podoben instrument s podobno bonitetno oceno.

Odobrena posojila se izmerijo glede na nominalni znesek, ki se šteje kot poštena vrednost posojila. Razlogi za to so:

| — | „Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. V bistvu, ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice. |
| --- | --- |

—

„Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. V bistvu, ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice.

| — | Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, plačilnobilančnih posojil in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera. |
| --- | --- |

—

Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, plačilnobilančnih posojil in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera.

| — | Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida. |
| --- | --- |

—

Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali je EU prenesla večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, na drugo stranko.

Poznejše merjenje

Poznejše merjenje

| (a) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj“, so vključeni v izkaz poslovnega izida v obdobju, v katerem so nastali. |
| --- | --- |

(a)

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj“, so vključeni v izkaz poslovnega izida v obdobju, v katerem so nastali.

| (b) | Posojila in terjatve so izkazani po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida. |
| --- | --- |

(b)

Posojila in terjatve so izkazani po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

| (c) | Sredstva v posesti do zapadlosti so izkazana po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. EU trenutno nima nobenih finančnih naložb v posesti do zapadlosti. |
| --- | --- |

(c)

Sredstva v posesti do zapadlosti so izkazana po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. EU trenutno nima nobenih finančnih naložb v posesti do zapadlosti.

| (d) | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost, razen tečajnih razlik pri denarnih sredstvih, ki se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Kadar se za sredstva, ki so razvrščena kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, pripoznanje odpravi ali so takšna sredstva oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Dividende na za prodajo razpoložljive lastniške instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila. |
| --- | --- |

(d)

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost, razen tečajnih razlik pri denarnih sredstvih, ki se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Kadar se za sredstva, ki so razvrščena kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, pripoznanje odpravi ali so takšna sredstva oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Dividende na za prodajo razpoložljive lastniške instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila.

Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi, in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga) ne deluje, EU določi pošteno vrednost z uporabo metod vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih poslov pod običajnimi tržnimi pogoji, sklicevanje na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analizo diskontiranih denarnih tokov, modele za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.

Naložbe v sklade tveganega kapitala, razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, se vrednotijo po pripisani čisti vrednosti sredstva, ki se šteje kot enakovredna njihovi pošteni vrednosti.

Kadar poštene vrednosti naložb v lastniške instrumente, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, ni mogoče zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za izgube zaradi oslabitve.

Oslabitev finančnih sredstev

Oslabitev finančnih sredstev

Finančno sredstvo oslabi in izguba se pripozna samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva, in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti. EU ob vsakem datumu poročanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno.

(a)   Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Če obstajajo nepristranski dokazi, da je pri posojilih in terjatvah ali finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo, izkazanih po odplačni vrednosti, nastala izguba zaradi oslabitve, se njen znesek izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (razen prihodnjih kreditnih izgub, ki še niso nastale), diskontiranih po izvirni efektivni obrestni meri finančnega sredstva. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša, znesek izgube pa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Če ima posojilo ali finančna naložba v posesti do zapadlosti v plačilo spremenljivo obrestno mero, se kot diskontna stopnja za merjenje morebitne izgube zaradi oslabitve uporabi trenutna efektivna obrestna mera, določena s pogodbo. Izračun sedanje vrednosti ocenjenih prihodnjih denarnih tokov finančnega sredstva, danega v varščino, odraža denarni tok, ki bo morda nastal iz zasega posesti, zmanjšan za stroške pridobitve in prodaje varščine, ne glede na to, ali je zaseg verjeten. Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša in je mogoče to zmanjšanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

(b)   Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Kadar so kapitalske naložbe razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, se pri ugotavljanju oslabitve vrednostnih papirjev upošteva znatno ali stalno (dolgotrajnejše) zmanjšanje poštene vrednosti vrednostnega papirja pod njegovo nabavno vrednost. Če obstajajo kakršni koli taki dokazi glede za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se nabrana izguba, izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in trenutno pošteno vrednostjo, zmanjšana za morebitne izgube zaradi oslabitve zadevnega finančnega sredstva, ki so bile prej pripoznane v izkazu poslovnega izida, črta iz rezerv in pripozna v izkazu poslovnega izida. Izgube zaradi oslabitve, pripoznane v izkazu poslovnega izida za lastniške instrumente, se ne razveljavijo skozi izkaz poslovnega izida. Če se v poznejšem obdobju poštena vrednost dolžniškega instrumenta, razvrščenega kot za prodajo razpoložljivega finančnega sredstva, poveča in je mogoče to povečanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju izgube zaradi oslabitve, se izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

1.5.6   
  Zaloge

Zaloge

Zaloge so izkazane po nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Nabavna vrednost se določi po metodi zaporednih cen (FIFO). Nabavna vrednost dokončanih proizvodov in nedokončane proizvodnje zajema stroške surovin in lastne delovne sile ter druge neposredno pripisljive stroške in z njimi povezane splošne proizvodne stroške (na podlagi običajne delovne zmogljivosti). Čista iztržljiva vrednost je ocenjena prodajna cena v rednem poslovanju, zmanjšana za stroške dokončanja in odhodke za prodajo. Kadar se zaloge hranijo za brezplačno distribucijo ali distribucijo po simbolični ceni, se izmerijo po nabavni vrednosti ali dnevni nadomestitveni vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Dnevna nadomestitvena vrednost so stroški, ki bi jih imela EU za pridobitev sredstva na datum poročanja.

1.5.7   
  Zneski predhodnega financiranja

Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti EU. Znesek predhodnega financiranja se lahko (delno ali v celoti) zmanjša s priznanjem upravičenih stroškov (ki so priznani kot odhodki).

Predhodno financiranje se na datume poznejših bilanc stanja meri po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za upravičene odhodke (vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno), ki nastanejo v danem obdobju.

Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od natečenih obresti in se vključi v bilanco stanja.

Drugi predujmi državam članicam, ki izhajajo iz zneskov, ki so jih države članice plačale kot predujme svojim upravičencem in jih je EU povrnila (vključno s „finančni instrumenti v okviru deljenega upravljanja“), se pripoznajo kot sredstva in predstavijo v postavki predhodno financiranje. Drugi predujmi državam članicam se nato izmerijo po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za najboljšo oceno upravičenih stroškov, ki so nastali pri končnih upravičencih, izračunanih na podlagi razumnih in sprejemljivih predpostavk.

Tudi prispevki EU v skrbniške sklade Evropskega razvojnega sklada ali druge subjekte, ki niso zajeti v konsolidacijo, so razvrščeni kot predhodno financiranje, ker je njihov namen skrbniškemu skladu zagotoviti likvidna sredstva za financiranje posebnih ukrepov, določenih v ciljih skrbniškega sklada. Prispevki EU v skrbniške sklade se merijo po prvotnem znesku prispevka EU, zmanjšanem za upravičene stroške, vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno, ki so nastali pri skrbniškem skladu v obdobju poročanja in so bili dodeljeni prispevku EU v skladu s temeljnim sporazumom.

1.5.8   
  Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Ker računovodska pravila EU zahtevajo ločeno predstavitev menjalnih in nemenjalnih poslov, so v računovodskih izkazih terjatve opredeljene, kot da izhajajo iz menjalnih poslov, izterljivi zneski pa iz nemenjalnih poslov, tj. če EU prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi v zameno dala približno enako vrednost (npr. izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice v zvezi z lastnimi sredstvi).

Terjatve iz menjalnih poslov ustrezajo opredelitvi finančnih instrumentov in so zato razvrščene kot posojila in terjatve ter se temu ustrezno merijo (glej pojasnilo 1.5.5). Razkritja v pojasnilih o finančnih instrumentih v zvezi s terjatvami iz menjalnih poslov vključujejo aktivne časovne razmejitve iz menjalnih poslov, ker te niso pomembne. Na podlagi preteklih izkušenj se opravi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu.

1.5.5

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po prvotnem znesku (popravljenem za obresti in kazni), zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve izterljivih zneskov iznemenjalnih poslov se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da EU ne bo mogla izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske iz nemenjalnih poslov. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Na podlagi preteklih izkušenj se opravi tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu. Glej pojasnilo 1.5.14 glede obravnave prehodno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta. Zneski, prikazani in razkriti kot izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov, niso finančni instrumenti, ker ne izhajajo iz pogodbe, na podlagi katere bi nastala finančna obveznost ali lastniški instrument. Vendar so v pojasnilih k računovodskim izkazom izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov razkriti skupaj s terjatvami iz menjalnih poslov, kadar je to primerno.

1.5.14

1.5.9   
  Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.5.10   
  Prejemki zaposlenih

Prejemki zaposlenih

Računovodska usmeritev za prejemke zaposlenih je bila posodobljena v skladu z zahtevami spremenjenega EAR št. 12 „Prejemki zaposlenih“, ki velja za obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2018 ali pozneje, in temelji na novem MRSJS 39 („Prejemki zaposlenih“), objavljenem julija 2016. Glavna sprememba, ki izhaja iz spremembe računovodskega pravila št. 12, je predstavitev aktuarskih dobičkov in izgub kot gibanja čistih sredstev namesto v izkazu poslovnega izida.

Računovodstvo za programe z določenimi zaslužki je zapleteno, ker so za merjenje obveznosti potrebne aktuarske predpostavke in presoja. Pri uporabi spremenjenega računovodskega pravila je EU ponovno ocenila uporabljene presoje, zlasti glede ocene končnih stroškov prejemkov zaposlenih. Posledično je bila potrjena ustreznost uporabe ocenjenega obdobja delovne aktivnosti zaposlenega kot podlage za dodelitev prejemkov za obdobja aktivnosti. Prejemki, do katerih so upravičeni zaposleni v EU, se dodelijo na podlagi enotnega programa (ki je sicer razdeljen na dva sistema) in jih je treba obravnavati podobno, da bi bilo stanje pošteno predstavljeno in da bi se odražala gospodarska stvarnost.

EU zaposlenim zagotavlja sklop prejemkov (prejemki in socialna varnost). Za računovodske namene jih je treba razvrstiti v kratkoročne in pozaposlitvene prejemke.

Kratkoročni prejemki zaposlenih

Kratkoročni prejemki zaposlenih

Kratkoročni prejemki zaposlenih so prejemki, ki jih je treba poravnati v 12 mesecih po koncu obdobja poročanja, v katerem so zaposleni opravili storitev, kot so plače, letni dopusti, plačana odsotnost z dela zaradi bolezni in druge kratkoročne pravice. Pripoznajo se kot odhodek, ko se opravi povezana storitev. Za znesek, ki bo po pričakovanjih plačan, se pripozna obveznost, če ima EU sedanjo pravno ali posredno obvezo za plačilo zaradi pretekle storitve, ki jo je opravil zaposleni, in če je obveznost mogoče zanesljivo oceniti.

Pozaposlitveni prejemki

Pozaposlitveni prejemki

EU zaposlenim zagotavlja sklop pozaposlitvenih prejemkov, ki vključujejo starostno, invalidsko in družinsko pokojnino ter zdravstveno zavarovanje (glej pojasnilo 2.9).

2.9

EU ima za zaposlene načrt pozaposlitvenih prejemkov, ki vključuje:

| (i) | pokojninski sistem za evropske uradnike: prejemki, dodeljeni v okviru tega hipotetično financiranega (16) sistema, se nanašajo na delovno dobo, invalidnost, preživetje, družinske dodatke in smrt pred upokojitvijo za zaposlene, ki delajo ali so delali v institucijah, agencijah in drugih organih EU ali so preživeli družinski člani umrlih uradnikov ali upokojencev. Zaposleni prispevajo tretjino pričakovanih stroškov teh prejemkov od svojih plač; |
| --- | --- |

(i)

pokojninski sistem za evropske uradnike: prejemki, dodeljeni v okviru tega hipotetično financiranega (16) sistema, se nanašajo na delovno dobo, invalidnost, preživetje, družinske dodatke in smrt pred upokojitvijo za zaposlene, ki delajo ali so delali v institucijah, agencijah in drugih organih EU ali so preživeli družinski člani umrlih uradnikov ali upokojencev. Zaposleni prispevajo tretjino pričakovanih stroškov teh prejemkov od svojih plač;

16

| (ii) | skupni sistem zdravstvenega zavarovanja: EU v okviru tega sistema zagotavlja zdravstveno varstvo za osebje Evropske komisije, institucij, agencij in drugih organov EU s povračilom stroškov zdravstvene oskrbe. Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ v okviru tega sistema (upokojencem, sirotam itd.), so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“. |
| --- | --- |

(ii)

skupni sistem zdravstvenega zavarovanja: EU v okviru tega sistema zagotavlja zdravstveno varstvo za osebje Evropske komisije, institucij, agencij in drugih organov EU s povračilom stroškov zdravstvene oskrbe. Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ v okviru tega sistema (upokojencem, sirotam itd.), so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“.

EU zagotavlja pozaposlitvene prejemke članom institucij EU tudi prek ločenih pokojninskih sistemov. Ti so prikazani v postavki „Drugi pokojninski sistemi“. EU v okviru teh sistemov zagotavlja pokojninske prejemke članom Komisije, Sodišča, Splošnega sodišča, Računskega sodišča, Sveta, Evropskega parlamenta, evropskemu varuhu človekovih pravic, nadzorniku za varstvo podatkov in članom Sodišča za uslužbence. EU zagotavlja zdravstveno varstvo članom institucij EU prek skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja.

Navedeni pozaposlitveni prejemki se štejejo za obveznosti EU za določene prejemke in se izračunajo na vsak datum poročanja tako, da se oceni znesek prihodnjih prejemkov, ki so jih zaposleni zaslužili v tekočem in prejšnjih obdobjih, nato pa se ta znesek diskontira in od njega se odšteje poštena vrednost kakršnih koli sredstev sistemov. Obveznost za določene prejemke se vsako leto izračuna po metodi predvidenih kreditnih točk. Sedanja vrednost obveznosti za določene prejemke se določi z diskontiranjem ocenjenih prihodnjih denarnih odlivov po obrestnih merah za državne obveznice, ki so izražene v valuti, v kateri bodo pokojnine izplačane, in katerih roki zapadlosti so podobni rokom zapadlosti z njimi povezanih pokojninskih obveznosti.

Pozaposlitveni prejemki, zagotovljeni osebju EU, so vključeni v enotni program, ki zajema tako pokojninski sistem za evropske urednike kot tudi skupni sistem zdravstvenega zavarovanja, pri čemer je pravica do kritja v okviru skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja odvisna od pridobitve pravice do kritja v okviru pokojninskega sistema za evropske uradnike. V skladu s pogoji tega enotnega programa, kot so določeni v kadrovskih predpisih, se nekatere pravice, kot je pravica do odložene in zmanjšane pokojnine na podlagi pokojninskega sistema za evropske uradnike, pridobijo po 10 letih službovanja. Vendar so pravice, ki jih zaposleni na podlagi enotnega programa pridobi z nadaljnjim službovanjem, bistveno višje od teh začetnih pravic, kar se odraža v poznejših letnih pokojninskih pravicah.

Da bi se prikazala ekonomska vsebina osnovnega posla, kot to zahteva kvalitativna značilnost poštenega predstavljanja pri finančnem poročanju v skladu z EAR št. 12 in temeljnim okvirom v MRSJS, so nastali stroški službovanja časovno enakomerno razporejeni v predvidenem obdobju delovne aktivnosti zaposlenih, tj. v obdobju od datuma, ko službovanje zaposlenega najprej privede do prejemkov na podlagi programa (ne glede na to, ali so prejemki odvisni od nadaljnjega službovanja), do datuma, ko nadaljnje službovanje zaposlenega ne privede več do pomembnega zneska nadaljnjih prejemkov na podlagi načrta, razen do dodatnega povečanja plače. Ta pristop se dosledno uporablja za prejemke, zagotovljene na podlagi enotnega programa.

Ponovno merjenje čiste obveznosti za določene prejemke vključuje aktuarske dobičke in izgube ter donos sredstev programa ter se takoj pripozna v čistih sredstvih.

EU pripozna čiste odhodke za obresti (ali prihodke od obresti) in druge odhodke, povezane s programi z določenimi prejemki, v izkazu poslovnega izida pod naslovom „Stroški zaposlenih in pokojnin“.

Kadar se zagotovljeni prejemki spremenijo ali omejijo, se iz tega izhajajoča sprememba prejemkov, ki se nanaša na preteklo službovanje, ali dobiček ali izguba pri omejevanju takoj pripozna v izkazu poslovnega izida. Dobički in izgube pri poravnavi se pripoznajo, ko se izvede poravnava. Stroški preteklega službovanja se takoj pripoznajo v izkazu poslovnega izida, razen če so spremembe odvisne od tega, da morajo zaposleni ostati v delovnem razmerju določen čas.

1.5.11   
  Rezervacije

Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima EU sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

Rezervacije za kočljive pogodbe se merijo po sedanji vrednosti pričakovanih stroškov prekinitve pogodbe ali pričakovanih neto stroškov nadaljevanja pogodbe, odvisno od tega, kar je nižje.

1.5.12   
  Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti so razvrščene kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, finančne obveznosti, izkazane po odplačni vrednosti, ali obveznosti iz finančnih jamstev.

Najeta posojila sestavljajo posojila, najeta pri kreditnih institucijah, in dolgovi, dokazljivi s potrdili. Na začetku se pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza njihovemu čistemu prihodku (poštena vrednost prejetih plačil), brez nastalih stroškov posla, pozneje pa se izkažejo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti; morebitne razlike med prejetimi sredstvi, zmanjšanimi za stroške posla, in odkupno vrednostjo se pripoznajo v izkazu poslovnega izida v obdobju najetih posojil po metodi efektivnih obresti. Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, metode efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ni mogoče uporabljati za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Finančne obveznosti, razvrščene po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, vključujejo izvedene finančne instrumente z negativno pošteno vrednostjo. Računovodsko se obravnavajo enako kot finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj; glej pojasnilo 1.5.5.

1.5.5

Obveznosti iz finančnih jamstev se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, tj. prejeti premiji. Pozneje se obveznosti iz finančnih jamstev izmerijo po najboljši oceni odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo obveznosti iz finančnih jamstev, ali prvotno pripoznanem znesku, ki se po potrebi zmanjša za nabrano amortizacijo, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti. EU pripozna obveznost iz finančnih jamstev, ko prejme nadomestilo za zagotovitev jamstva pod tržnimi pogoji ali kadar je mogoče zanesljivo izmeriti pošteno vrednost jamstva. Kadar ni delujočega trga za neposredno enakovredno pogodbo o jamstvu, EU razkrije dano jamstvo kot pogojno obveznost (glej pojasnilo 1.7.2) ali pripozna rezervacijo (glej pojasnilo 1.5.11), kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveznosti potreben odliv sredstev.

1.7.2

1.5.11

Finančne obveznosti so razvrščene kot nekratkoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja.

Skrbniški skladi EU, ki se obravnavajo kot del operativnih dejavnosti Komisije, so obračunani v računovodskih izkazih Komisije in nato konsolidirani v zaključnem računu EU. Zato prispevki drugih donatorjev v skrbniške sklade EU izpolnjujejo merila za prihodke iz nemenjalnih poslov pod pogoji in so prikazani kot finančne obveznosti, dokler se ne izpolnijo pogoji, na katere so vezani preneseni prispevki, tj. dokler ne nastanejo upravičeni stroški skrbniškega sklada. Skrbniški sklad mora financirati specifične projekte in ob prenehanju vrniti preostala sredstva. Na datum bilance stanja se neporavnane obveznosti pri prispevkih merijo po prejetih prispevkih, zmanjšanih za stroške, ki jih je imel skrbniški sklad, vključno z ocenjenimi zneski, kadar je to potrebno. Za namene poročanja so neto stroški dodeljeni prispevkom drugih donatorjev sorazmerno s čistimi prispevki, plačanimi do 31. decembra. Ta dodelitev prispevkov je zgolj okvirna. Ob prenehanju delovanja sklada njegov odbor odloči o dejanski porazdelitvi preostalih sredstev.

1.5.13   
  Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

Znaten del obveznosti EU iz poslovanja so neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do nepovratnih sredstev ali drugih sredstev EU (nemenjalni posli). Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih EU sprejme.

1.5.14   
  Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, EU pa je že opravila zadevno storitev ali dobavila zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali. Po analogiji se odhodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju, če je plačilo za storitve ali blago, ki še niso bili prejeti, izvršeno vnaprej.

1.6   IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

1.6.1   
  Prihodki

Prihodki

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

Velika večina prihodkov EU se nanaša na nemenjalne posle.

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Prihodki se pripoznajo za obdobje, za katero Komisija vpokliče sredstva od držav članic in zahteva njihove prispevke. Izmerijo se glede na vpoklicani znesek. Ker sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na ocenah podatkov za zadevno proračunsko leto, se lahko popravijo, kadar se pojavijo spremembe, dokler države članice ne izdajo končnih podatkov. Učinek spremembe ocene se vključi, ko se določa čisti presežek ali primanjkljaj za obdobje, v katerem se je pojavila sprememba.

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko so od držav članic prejeti ustrezni mesečni izkazi o računih A (ki vključujejo pobrane dajatve ter zapadle zneske, ki so zajamčeni in se ne izpodbijajo). Na datum poročanja se prihodki, ki jih države članice zberejo za zadevno obdobje, vendar še niso plačani Komisiji, ocenijo in pripoznajo kot prehodno nezaračunani prihodki. Četrtletni izkazi o računih B (vključno z nepobranimi in nezajamčenimi dajatvami ter zajamčenimi zneski, ki jih dolžnik izpodbija), prejeti od držav članic, se pripoznajo kot prihodki, zmanjšani za stroške zbiranja, do katerih so države članice upravičene. Poleg tega se pripozna zmanjšanje vrednosti za znesek ocenjene vrzeli pri izterjavah.

Globe

Globe

Prihodki od glob se pripoznajo, ko je sprejet sklep EU o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Če obstajajo dvomi glede plačilne sposobnosti podjetja, se pripozna zmanjšanje vrednosti upravičenosti. Po sklepu o naložitvi globe lahko dolžniki v dveh mesecih od datuma obvestila o zadevnem sklepu:

| (a) | sprejmejo sklep in morajo v tem primeru plačati globo v za to določenem roku, EU pa dokončno pobere zadevni znesek; |
| --- | --- |

(a)

sprejmejo sklep in morajo v tem primeru plačati globo v za to določenem roku, EU pa dokončno pobere zadevni znesek;

| (b) | ali zavrnejo sklep in vložijo pritožbo v skladu s pravom EU. |
| --- | --- |

(b)

ali zavrnejo sklep in vložijo pritožbo v skladu s pravom EU.

Vendar je treba tudi v primeru pritožbe globo plačati v predpisanem trimesečnem roku, saj pritožba nima odložilnega učinka (člen 278 Pogodbe EU), ali pa lahko dolžnik v nekaterih okoliščinah in na podlagi privolitve računovodje Komisije namesto tega predloži bančno jamstvo za zadevni znesek.

Če se podjetje pritoži zoper sklep in je že začasno plačalo globo, je znesek razkrit kot pogojna obveznost. Ker pa pritožba naslovnika zoper sklep EU nima odložilnega učinka, se prejeta denarna sredstva uporabijo za poravnavo izterljivega zneska. Če se namesto plačila prejme jamstvo, se globa še naprej obravnava kot izterljivi znesek. Če se zdi verjetno, da Splošno sodišče ne bo odločilo v prid EU, se pripozna rezervacija za kritje tega tveganja. Če je bilo namesto tega dano jamstvo, se neporavnani izterljivi znesek ustrezno odpiše. Skupne obresti, ki jih prejme Komisija na bančnih računih, na katere se nakazujejo prejeta plačila, se pripoznajo kot prihodki, morebitne pogojne obveznosti pa se ustrezno povečajo.

Od leta 2010 vse začasno plačane globe upravlja Komisija v posebej za to ustanovljenem skladu (sklad BUFI), v okviru katerega se vlagajo v finančne instrumente.

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju. Pri izračunavanju efektivne obrestne mere EU oceni denarne tokove ob upoštevanju vseh pogodbenih pogojev finančnega instrumenta (na primer možnosti predčasnega plačila), ne upošteva pa prihodnjih kreditnih izgub. Izračun vključuje vse provizije in točke, plačane ali prejete med pogodbenicama, ki so sestavni del efektivne obrestne mere, stroške posla ter vse druge premije ali popuste.

Ko se finančno sredstvo ali skupina podobnih finančnih sredstev odpiše kot posledica izgube zaradi oslabitve, se prihodki od obresti pripoznajo po obrestni meri, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov za namene merjenja izgube zaradi oslabitve.

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend in podobne razdelitve se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila.

1.6.2   
  Odhodki

Odhodki

Večino odhodkov EU predstavljajo odhodki iz nemenjalnih poslov. Nanašajo se na prenose na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku.

Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so povzročili prenos, če obstaja uredba (finančna uredba, kadrovski predpisi ali druge uredbe), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih EU sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katere račun še ni bil prejet ali sprejet, ocenijo in pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

1.7   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.7.1   
  Pogojna sredstva

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti verjeten.

1.7.2   
  Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU, ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali, v redkih okoliščinah, ker zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

1.8   IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

Podatki o denarnih tokovih se uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti EU, da ustvari denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno njenih potreb po uporabi teh denarnih tokov.

Izkaz finančnega izida se pripravi po posredni metodi. To pomeni, da se poslovni izid za zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov, morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja in prihodkovne ali odhodkovne postavke, povezane z denarnimi tokovi pri naložbenju.

Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti EU (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po menjalnem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka.

Izkaz finančnega izida prikazuje denarne tokove v zadevnem obdobju, in sicer razčlenjene na denarne tokove pri poslovanju in naložbenju (EU nima dejavnosti financiranja).

Poslovanje zajema dejavnosti EU, ki ne vključujejo naložbenja. To pomeni večino izvajanih dejavnosti. Posojila, odobrena upravičencem (in z njimi povezana najeta posojila, če obstajajo), ne štejejo kot naložbenje (ali financiranje), saj so del splošnih ciljev in s tem vsakodnevnih poslov EU.

Naložbenje je pridobitev in odtujitev neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev ter drugih naložb, ki niso vključene med denarne ustreznike. Ne vključuje posojil, odobrenih upravičencem. Cilj tega dela je prikazati dejanske naložbe EU.

2.   POJASNILA K BILANCI STANJA

SREDSTVA

SREDSTVA

2.1   NEOPREDMETENA SREDSTVA

NEOPREDMETENA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2017 | 940 |
| Povečanja | 152 |
| Odtujitve | (16) |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 0 |
| Druge spremembe | (2) |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2018 | 1 073 |
| Nabrana amortizacija na dan 31.12.2017 | (535) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (105) |
| Ponovno vknjižena amortizacija | 1 |
| Odtujitve | 13 |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | — |
| Druge spremembe | (1) |
| Nabrana amortizacija na dan 31.12.2018 | (627) |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2018 | 446 |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2017 | 405 |

(v milijonih EUR)

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2017

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2017

940

940

Povečanja

Povečanja

152

152

Odtujitve

Odtujitve

(16)

(16)

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

0

0

Druge spremembe

Druge spremembe

(2)

(2)

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2018

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2018

1 073

1 073

Nabrana amortizacija na dan 31.12.2017

Nabrana amortizacija na dan 31.12.2017

(535)

(535)

Stroški amortizacije za zadevno leto

Stroški amortizacije za zadevno leto

(105)

(105)

Ponovno vknjižena amortizacija

Ponovno vknjižena amortizacija

1

1

Odtujitve

Odtujitve

13

13

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

—

Druge spremembe

Druge spremembe

(1)

(1)

Nabrana amortizacija na dan 31.12.2018

Nabrana amortizacija na dan 31.12.2018

(627)

(627)

Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2018

Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2018

446

446

Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2017

Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2017

405

405

Zgornji zneski se nanašajo predvsem na računalniško programsko opremo.

2.2   OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

Kategorija „vesoljska sredstva“ vključuje operativna osnovna sredstva, povezana z vesoljskima programoma EU: globalnim satelitskim navigacijskim sistemom (GNSS), ki zajema Galileo in EGNOS, ter evropskim programom za opazovanje Zemlje Copernicus; sredstva za vesoljske sisteme, ki še ne delujejo, so vključena v postavko „sredstva v gradnji“.

Za sistem Galileo so bili operativni konstelaciji leta 2018 dodani štirje novi sateliti, tako da jih je zdaj 22. Operativna osnovna sredstva Galileo, ki zajemajo tako satelite kot zemeljske objekte, so na dan 31. decembra 2018 znašala 2 410 milijonov EUR, in sicer brez amortizacije (leta 2017: 2 276 milijonov EUR). Preostala sredstva v gradnji v skupnem znesku 1 324 milijonov EUR (leta 2017: 1 026 milijonov EUR) vključujejo štiri satelite, izstreljene julija 2018, za katere testiranje v orbiti na datum bilance stanja še ni bilo končano. Razvoj sistema Galileo se bo nadaljeval, dokler sistem ne bo dosegel polne operativne zmogljivosti. Ko bo dokončan, bo konstelacijo sistema Galileo sestavljalo 24 operativnih satelitov in šest rezervnih.

Kar zadeva program Copernicus, sta leta 2018 postala operativna dva nova satelita (Sentinel 5P in 3B), ki sta se pridružila petim že operativnim satelitom programa Copernicus, s čimer se je skupna vrednost operativnih osnovnih sredstev programa povečala na 1 455 milijonov EUR (leta 2017: 1 140 milijonov EUR), in sicer brez nabrane amortizacije. Dodatnih 1 207 milijonov EUR, povezanih s sateliti Copernicus, je pripoznanih kot sredstva v gradnji (leta 2017: 1 443 milijonov EUR).

Osnovna sredstva, povezana z zemeljsko infrastrukturo skupne evropske geostacionarne navigacijske storitve (EGNOS), v višini 52 milijonov EUR (leta 2017: 67 milijonov EUR) so prav tako vključena v postavko „Vesoljska sredstva“. Poleg tega sredstva v gradnji za EGNOS znašajo 130 milijonov EUR (leta 2017: 52 milijonov EUR).

Sredstva, povezana z vesoljskima programoma EU, se gradijo s pomočjo Evropske vesoljske agencije (ESA).

Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Zemljišča in zgradbe | Vesoljska sredstva | Naprave in oprema | Pohištvo in vozila | Računalniška strojna oprema | Drugo | Finančni najemi | Sredstva v gradnji | Skupaj |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2017 | 5 456 | 4 264 | 597 | 266 | 675 | 309 | 2 787 | 2 920 | 17 273 |
| Povečanja | 38 | 14 | 48 | 13 | 55 | 20 | 10 | 1 311 | 1 509 |
| Odtujitve | (39) | (0) | (22) | (10) | (103) | (5) | (9) | (8) | (196) |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 202 | 982 | 0 | 0 | 5 | 3 | (170) | (1 023 ) | 0 |
| Druge spremembe | (31) | 0 | 17 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | (11) |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2018 | 5 626 | 5 259 | 641 | 270 | 634 | 327 | 2 620 | 3 199 | 18 575 |
| Nabrana amortizacija na dan 31.12.2017 | (3 035 ) | (780) | (502) | (188) | (553) | (226) | (1 244 ) | | (6 528 ) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (180) | (561) | (47) | (19) | (63) | (34) | (98) | | (1 003 ) |
| Ponovno vknjižena amortizacija | — | — | 0 | 0 | 5 | 0 | — | | 6 |
| Odtujitve | 10 | 0 | 14 | 9 | 96 | 5 | 7 | | 142 |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | (74) | — | (0) | (0) | (5) | (0) | 79 | | — |
| Druge spremembe | 0 | (0) | (5) | (0) | (1) | (0) | (1) | | (7) |
| Nabrana amortizacija na dan 31.12.2018 | (3 279 ) | (1 342 ) | (540) | (198) | (521) | (255) | (1 257 ) | | (7 390 ) |
| ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31.12.2018 | 2 347 | 3 917 | 101 | 72 | 113 | 72 | 1 363 | 3 199 | 11 185 |
| ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31.12.2017 | 2 422 | 3 484 | 95 | 78 | 122 | 83 | 1 543 | 2 920 | 10 745 |

(v milijonih EUR)

Zemljišča in zgradbe

Vesoljska sredstva

Naprave in oprema

Pohištvo in vozila

Računalniška strojna oprema

Drugo

Finančni najemi

Sredstva v gradnji

Skupaj

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2017

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2017

5 456

5 456

4 264

4 264

597

597

266

266

675

675

309

309

2 787

2 787

2 920

2 920

17 273

17 273

Povečanja

Povečanja

38

38

14

14

48

48

13

13

55

55

20

20

10

10

1 311

1 311

1 509

1 509

Odtujitve

Odtujitve

(39)

(39)

(0)

(0)

(22)

(22)

(10)

(10)

(103)

(103)

(5)

(5)

(9)

(9)

(8)

(8)

(196)

(196)

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

202

202

982

982

0

0

0

0

5

5

3

3

(170)

(170)

(1 023 )

(1 023 )

0

0

Druge spremembe

Druge spremembe

(31)

(31)

0

0

17

17

0

0

2

2

0

0

1

1

0

0

(11)

(11)

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2018

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31.12.2018

5 626

5 626

5 259

5 259

641

641

270

270

634

634

327

327

2 620

2 620

3 199

3 199

18 575

18 575

Nabrana amortizacija na dan 31.12.2017

Nabrana amortizacija na dan 31.12.2017

(3 035 )

(3 035 )

(780)

(780)

(502)

(502)

(188)

(188)

(553)

(553)

(226)

(226)

(1 244 )

(1 244 )

(6 528 )

(6 528 )

Stroški amortizacije za zadevno leto

Stroški amortizacije za zadevno leto

(180)

(180)

(561)

(561)

(47)

(47)

(19)

(19)

(63)

(63)

(34)

(34)

(98)

(98)

(1 003 )

(1 003 )

Ponovno vknjižena amortizacija

Ponovno vknjižena amortizacija

—

—

0

0

0

0

5

5

0

0

—

6

6

Odtujitve

Odtujitve

10

10

0

0

14

14

9

9

96

96

5

5

7

7

142

142

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

(74)

(74)

—

(0)

(0)

(0)

(0)

(5)

(5)

(0)

(0)

79

79

—

Druge spremembe

Druge spremembe

0

0

(0)

(0)

(5)

(5)

(0)

(0)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(7)

(7)

Nabrana amortizacija na dan 31.12.2018

Nabrana amortizacija na dan 31.12.2018

(3 279 )

(3 279 )

(1 342 )

(1 342 )

(540)

(540)

(198)

(198)

(521)

(521)

(255)

(255)

(1 257 )

(1 257 )

(7 390 )

(7 390 )

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31.12.2018

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31.12.2018

2 347

2 347

3 917

3 917

101

101

72

72

113

113

72

72

1 363

1 363

3 199

3 199

11 185

11 185

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31.12.2017

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31.12.2017

2 422

2 422

3 484

3 484

95

95

78

78

122

122

83

83

1 543

1 543

2 920

2 920

10 745

10 745

2.3   NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

Delež EU, ki jo zastopa Komisija, v Evropskem investicijskem skladu (v nadaljnjem besedilu: EIS) se obravnava kot delež v pridruženem subjektu z uporabo kapitalske metode obračunavanja. EIS je finančna institucija EU, specializirana za zagotavljanje rizičnega kapitala in jamstev za mala in srednja podjetja. Sedež ima v Luksemburgu in deluje kot javno-zasebno partnerstvo, katerega članice so Evropska investicijska banka (EIB), EU in skupina finančnih institucij. Na dan 31. decembra 2018 je imela EU v lastniškem kapitalu EIS 29,7-odstotni lastniški delež (leta 2017: 29,7 %) in 29,7 % glasovalnih pravic (leta 2017: 29,7 %). EIS mora v skladu s svojim statutom v statutarno rezervo nameniti vsaj 20 % svojega letnega čistega rezultata, dokler skupna rezerva ne znaša 10 % vpisanega kapitala. Ta rezerva ni na voljo za razdeljevanje.

| (v milijonih EUR) Evropski investicijski sklad |
| --- |
| Delež na dan 31.12.2017 | 581 |
| Prispevki | — |
| Prejete dividende | (3) |
| Delež v čistem rezultatu | 37 |
| Delež v čistih sredstvih | (24) |
| Delež na dan 31.12.2018 | 591 |

(v milijonih EUR) Evropski investicijski sklad

Delež na dan 31.12.2017

Delež na dan 31.12.2017

581

581

Prispevki

Prispevki

—

Prejete dividende

Prejete dividende

(3)

(3)

Delež v čistem rezultatu

Delež v čistem rezultatu

37

37

Delež v čistih sredstvih

Delež v čistih sredstvih

(24)

(24)

Delež na dan 31.12.2018

Delež na dan 31.12.2018

591

591

EU je na podlagi njene udeležbe mogoče pripisati naslednje knjigovodske vrednosti:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| | EIS skupaj | EIS skupaj |
| Sredstva | 2 662 | 2 488 |
| Obveznosti | (674) | (532) |
| Prihodki | 291 | 263 |
| Odhodki | (167) | (153) |
| Presežek/(primanjkljaj) | 124 | 110 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

EIS skupaj

EIS skupaj

Sredstva

Sredstva

2 662

2 662

2 488

2 488

Obveznosti

Obveznosti

(674)

(674)

(532)

(532)

Prihodki

Prihodki

291

291

263

263

Odhodki

Odhodki

(167)

(167)

(153)

(153)

Presežek/(primanjkljaj)

Presežek/(primanjkljaj)

124

124

110

110

Po uskladitvi zgoraj povzetih finančnih podatkov s knjigovodsko vrednostjo deleža v EIS so vrednosti naslednje:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Čista sredstva pridruženega subjekta | 1 988 | 1 956 |
| Lastniški delež EK v EIS | 29,7 % | 29,7 % |
| Knjigovodska vrednost | 591 | 581 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Čista sredstva pridruženega subjekta

Čista sredstva pridruženega subjekta

1 988

1 988

1 956

1 956

Lastniški delež EK v EIS

Lastniški delež EK v EIS

29,7 %

29,7 %

29,7 %

29,7 %

Knjigovodska vrednost

Knjigovodska vrednost

591

591

581

581

EU, ki jo zastopa Komisija, je na dan 31. decembra 2018 vplačala 20 % svojega vpisanega deleža v kapitalu EIS, pri čemer je nevpoklicani znesek, kot sledi:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Kapital EIS skupaj | Kapital, ki ga je vpisala EU |
| Osnovni kapital skupaj | 4 500 | 1 337 |
| Vplačano | (900) | (267) |
| Nevpoklicano | 3 600 | 1 070 |

(v milijonih EUR)

Kapital EIS skupaj

Kapital, ki ga je vpisala EU

Osnovni kapital skupaj

Osnovni kapital skupaj

4 500

4 500

1 337

1 337

Vplačano

Vplačano

(900)

(900)

(267)

(267)

Nevpoklicano

Nevpoklicano

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4   FINANČNA SREDSTVA

FINANČNA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Nekratkoročna finančna sredstva | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.4.1 | 13 657 | 11 758 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 2.4.2 | 14 | 16 |
| Posojila | 2.4.3 | 51 560 | 48 205 |
| | | 65 231 | 59 980 |
| Kratkoročna finančna sredstva | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.4.1 | 1 786 | 1 873 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 2.4.2 | 2 | 6 |
| Posojila | 2.4.3 | 2 380 | 6 776 |
| | | 4 168 | 8 655 |
| Skupaj | | 69 398 | 68 635 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2018

31.12.2017

Nekratkoročna finančna sredstva

Nekratkoročna finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.4.1

2.4.1

13 657

13 657

11 758

11 758

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

2.4.2

2.4.2

14

14

16

16

Posojila

Posojila

2.4.3

2.4.3

51 560

51 560

48 205

48 205

65 231

65 231

59 980

59 980

Kratkoročna finančna sredstva

Kratkoročna finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.4.1

2.4.1

1 786

1 786

1 873

1 873

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

2.4.2

2.4.2

2

2

6

6

Posojila

Posojila

2.4.3

2.4.3

2 380

2 380

6 776

6 776

4 168

4 168

8 655

8 655

Skupaj

Skupaj

69 398

69 398

68 635

68 635

2.4.1   
  Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Naložbe sklada BUFI | 1 888 | 2 158 |
| ESPJ v likvidaciji | 1 506 | 1 658 |
| Evropska banka za obnovo in razvoj | 188 | 188 |
| | 3 582 | 4 004 |
| Jamstvena sklada za proračunska jamstva: | | |
| Jamstveni sklad EFSI | 5 000 | 3 414 |
| Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 2 465 | 2 199 |
| Jamstveni sklad EFSD | 9 | — |
| | 7 474 | 5 613 |
| Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU: | | |
| Obzorje 2020 | 2 031 | 1 730 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja | 679 | 665 |
| Instrument za povezovanje Evrope | 540 | 482 |
| Kapitalske sheme EU za MSP | 464 | 508 |
| Evropski sklad za jugovzhodno Evropo | 113 | 119 |
| Posli rizičnega kapitala | 115 | 113 |
| Drugo | 444 | 397 |
| | 4 386 | 4 014 |
| Skupaj | 15 443 | 13 632 |
| Nekratkoročna | 13 657 | 11 758 |
| Kratkoročna | 1 786 | 1 873 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Naložbe sklada BUFI

Naložbe sklada BUFI

1 888

1 888

2 158

2 158

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

1 506

1 506

1 658

1 658

Evropska banka za obnovo in razvoj

Evropska banka za obnovo in razvoj

188

188

188

188

3 582

3 582

4 004

4 004

Jamstvena sklada za proračunska jamstva:

Jamstvena sklada za proračunska jamstva:

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

5 000

5 000

3 414

3 414

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

2 465

2 465

2 199

2 199

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

9

9

—

7 474

7 474

5 613

5 613

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU:

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU:

Obzorje 2020

Obzorje 2020

2 031

2 031

1 730

1 730

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

679

679

665

665

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

540

540

482

482

Kapitalske sheme EU za MSP

Kapitalske sheme EU za MSP

464

464

508

508

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

113

113

119

119

Posli rizičnega kapitala

Posli rizičnega kapitala

115

115

113

113

Drugo

Drugo

444

444

397

397

4 386

4 386

4 014

4 014

Skupaj

Skupaj

15 443

15 443

13 632

13 632

Nekratkoročna

Nekratkoročna

13 657

13 657

11 758

11 758

Kratkoročna

Kratkoročna

1 786

1 786

1 873

1 873

EU ima skupaj za 15 443 milijonov EUR za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, od tega jih ima 13 993 milijonov EUR v obliki dolžniških vrednostnih papirjev (npr. obveznice) (leta 2017: 12 048 milijonov EUR), 1 365 milijonov EUR v obliki lastniških instrumentov (leta 2017: 1 333 milijonov EUR) in 85 milijonov EUR v obliki naložb v enotni sklad EIB (sklad denarnega trga) (leta 2017: 251 milijonov EUR). Dolžniški vrednostni papirji in enote v enotnem skladu EIB se večinoma uporabljajo za začasno vlaganje zneskov, dodeljenih jamstvenim instrumentom EU in instrumentom EU za delitev tveganja, dokler se ne uporabijo za unovčitev jamstva.

Naložbe sklada BUFI

Naložbe sklada BUFI

Začasno plačane globe v zadevah na področju konkurence se dodelijo v namenski sklad (sklad BUFI – sklad „Budget Fines“ (proračunske globe)), Komisija pa jih vlaga v dolžniške instrumente, ki so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

Kar zadeva zneske Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji, so vsa za prodajo razpoložljiva finančna sredstva dolžniški vrednostni papirji, ki so izraženi v eurih in kotirajo na delujočih trgih.

Evropska banka za obnovo in razvoj

Evropska banka za obnovo in razvoj

EU ima finančno naložbo v kapitalu Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD), pri čemer je imela na dan 31. decembra 201990 044 delnic (leta 2017: 90 044 delnic), ki pomenijo 3 % skupnega vpisanega osnovnega kapitala. EU je vpisala skupni znesek osnovnega kapitala v višini 900 milijonov EUR, od tega je 713 milijonov EUR zdaj nevpoklicanih. V skladu s sporazumom o ustanovitvi EBRD veljajo za delničarje nekatere pogodbene omejitve, kot je dejstvo, da delnice niso prenosljive, zgornja meja za njihov odkup pa je največja izvirna nakupna vrednost.

EU meri naložbo v EBRD po pošteni vrednosti. Šteje se, da izvirna nakupna vrednost pomeni najboljšo oceno poštene vrednosti, zlasti zaradi zgoraj navedenih pogodbenih omejitev. Čeprav delnice EBRD ne kotirajo na nobeni borzi, nedavni posli v zvezi z lastniškim kapitalom subjekta, v katerega se vlaga (izdaja kapitala po nominalni vrednosti), kažejo, da v tem primeru nabavna vrednost pomeni najboljšo oceno poštene vrednosti.

JAMSTVENA SKLADA ZA PRORAČUNSKA JAMSTVA

JAMSTVENA SKLADA ZA PRORAČUNSKA JAMSTVA

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Na podlagi uredbe o EFSI (Uredba (EU) 2015/2017) je bil ustanovljen Jamstveni sklad EFSI za zagotavljanje likvidnostne rezerve za morebitne izgube, ki bi jih imela EIB pri svojih poslih financiranja in naložb, ki so upravičeni do jamstva EU v okviru EFSI v skladu s sporazumom o EFSI – glej pojasnilo 4.1.1. Jamstveni sklad EFSI se financira s prispevki iz proračuna EU. Financira se tudi z donosi na vložena sredstva jamstvenega sklada, prihodki, ki jih je EU prejela kot nadomestilo za jamstvo v skladu s sporazumom o EFSI, ter zneski, ki jih EIB izterja od dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti, v zvezi s prejšnjimi unovčitvami jamstva. Sklad upravlja Komisija, ki je pooblaščena za vlaganje sredstev Jamstvenega sklada EFSI na finančnih trgih v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ob upoštevanju ustreznih bonitetnih pravil. Jamstveni sklad EFSI je začel delovati aprila 2016. V skladu z uredbo o EFSI, kakor je bila spremenjena leta 2017 (z Uredbo (EU) 2017/2396 (17), se bodo za jamstveni sklad postopoma zagotavljale rezervacije, ki bodo sčasoma dosegle 9,1 milijarde EUR, tj. 35 % vseh obveznosti jamstva EU v okviru EFSI.

4.1.1

17

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe krije posojila, zajamčena s proračunom EU, zlasti posojila EIB zunaj EU, financirana iz lastnih sredstev EIB, in posojila v okviru makrofinančne pomoči ter posojila Euratom zunaj EU – glej pojasnilo 4.1.1. Gre za dolgoročni instrument (nekratkoročni del: 2 275 milijonov EUR), ki ga upravlja EIB, njegov cilj pa je zajeti vsa neodplačana posojila, za katera jamči EU. Sklad se financira s plačili iz proračuna EU, prihodki od obresti na naložbe iz sredstev sklada in zneski, izterjanimi od dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti in za katere je sklad moral aktivirati svoje jamstvo. Sredstva sklada bi bilo treba ohranjati v ciljnem znesku, ki ustreza 9 % zajamčenih posojil, ki niso poravnana ob koncu leta. Razlika med ciljnim zneskom in vrednostjo sredstev sklada ob koncu leta se pokrije iz proračuna EU v letu N + 2, medtem ko se vsak presežek vrne nazaj v proračun EU.

4.1.1

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

Na podlagi uredbe o EFSD (Uredba (EU) 2017/1601 (18) je bil ustanovljen Jamstveni sklad EFSD za zagotavljanje likvidnostne rezerve v primeru unovčitve jamstva Unije v skladu z ustreznimi sporazumi o jamstvu EFSD. Jamstveni sklad EFSD se financira s prispevki iz proračuna EU, prispevki iz 11. ERS v proračun EU ter prostovoljnimi prispevki držav članic in drugih donatorjev. Sklad se financira tudi z donosi na vložena sredstva, zneski, izterjanimi od dolžnikov, prihodki in kakršnimi koli drugimi plačili, ki jih EU prejme v skladu s sporazumi o jamstvu EFSD. Sklad neposredno upravlja Komisija, ki je pooblaščena za vlaganje sredstev sklada v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ob upoštevanju ustreznih bonitetnih pravil. Prvi prispevki iz proračuna EU v Jamstveni sklad EFSD so bili prejeti avgusta 2018. Skupna plačila, prejeta leta 2018, znašajo 275,1 milijona EUR, od katerih je bilo na dan 31. decembra 2018 9 milijonov EUR vloženih v za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, za dodatnih 325 milijonov EUR (leta 2017: 275 milijonov EUR) pa so bile prevzete obveznosti, vendar znesek še ni bil plačan, pri čemer je vključen v znesek, razkrit kot neporavnane obveznosti (RAL) v pojasnilu 5.1. Za jamstveni sklad EFSD se bodo postopoma zagotavljale rezervacije, ki bodo sčasoma dosegle 750 milijonov EUR, tj. 50 % vseh prihodnjih obveznosti jamstva EFSD, ki jih zajema proračun EU, in se bodo lahko še povečale z drugimi prispevki.

18

5.1

FINANČNI INSTRUMENTI, KI SE FINANCIRAJO IZ PRORAČUNA EU

FINANČNI INSTRUMENTI, KI SE FINANCIRAJO IZ PRORAČUNA EU

Obzorje 2020

Obzorje 2020

V skladu z uredbo EU o vzpostavitvi programa Obzorje 2020 – okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – so bili vzpostavljeni novi finančni instrumenti za izboljšanje dostopa do financiranja za subjekte, ki se ukvarjajo z raziskavami in inovacijami. Ti instrumenti so: storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin, v okviru katere Komisija deli finančno tveganje, povezano s portfeljem novih poslov financiranja, ki jih je sklenila EIB; jamstvo InnovFin za MSP, vključno z instrumentom neomejenega jamstva pobude za MSP (SIUGI), to sta jamstvena instrumenta, ki ju upravlja EIS ter zagotavljata jamstva in zavarovanje jamstev finančnim posrednikom za nove portfelje posojil (v okviru SIUGI Komisija deli finančno tveganje, povezano z danim jamstvom, z državami članicami, EIS in EIB), ter kapitalska shema za raziskave in inovacije InnovFin, ki zagotavlja naložbe v sklade tveganega kapitala in ga upravlja EIS.

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) upravlja EIB, naložbeni portfelj Komisije pa se uporablja za rezervacije za finančna tveganja za posojila in jamstva, ki jih EIB zagotovi upravičenim raziskovalnim projektom. Skladu za financiranje na osnovi delitve tveganja je bil v večletnem finančnem okviru 2007–2013 skupno dodeljen proračun EU v višini do 1 milijarde EUR. V večletnem finančnem okviru 2014–2020 niso predvideni novi proračunski prispevki v sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja. Skupno tveganje EU je omejeno na znesek, ki ga prispeva v sklad.

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

V skladu z Uredbo (EU) št. 1316/2013 (19) je bil ustanovljen dolžniški instrument Instrument za povezovanje Evrope (v nadaljnjem besedilu: IPE) za omogočanje lažjega dostopa do financiranja za infrastrukturne projekte v sektorjih prometa, telekomunikacij in energetike. Upravlja ga EIB na podlagi sporazuma z EU. Dolžniški finančni instrument IPE je nadaljevanje Instrumenta za posojilna jamstva za projekte TEN-T in pilotne faze Pobude za projektne obveznice. Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T in portfelj Pobude za projektne obveznice sta bila združena v finančni instrument IPE z učinkom od 1. januarja 2016. Ta nudi delitev tveganja za dolžniško financiranje v obliki prednostnega in podrejenega dolga ali jamstev ter podporo za projektne obveznice.

19

Kapitalske sheme EU za MSP

Kapitalske sheme EU za MSP

To so lastniški instrumenti, ki se financirajo iz programa za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME), okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP), večletnega programa za podjetja in podjetništvo (MAP) ter pilotnega projekta za prenos tehnologij, ki so pod skrbništvom EIS ter podpirajo ustanavljanje in financiranje MSP v EU v zgodnji (zagonski) fazi in fazi rasti z vlaganjem v primerne specializirane sklade tveganega kapitala.

2.4.2   
  Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta izvedenega finančnega instrumenta | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Nominalni znesek | Poštena vrednost | Nominalni znesek | Poštena vrednost |
| Valutna nestandardizirana terminska pogodba | 476 | 2 | 634 | 6 |
| Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov | 674 | 14 | 258 | 16 |
| Skupaj | 1 150 | 16 | 892 | 23 |
| Nekratkoročna | 674 | 14 | 258 | 16 |
| Kratkoročna | 476 | 2 | 634 | 6 |

(v milijonih EUR)

Vrsta izvedenega finančnega instrumenta

31.12.2018

31.12.2017

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Valutna nestandardizirana terminska pogodba

Valutna nestandardizirana terminska pogodba

476

476

2

2

634

634

6

6

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

674

674

14

14

258

258

16

16

Skupaj

Skupaj

1 150

1 150

16

16

892

892

23

23

Nekratkoročna

Nekratkoročna

674

674

14

14

258

258

16

16

Kratkoročna

Kratkoročna

476

476

2

2

634

634

6

6

EU sklepa valutne nestandardizirane terminske pogodbe, da bi se zavarovala pred valutnim tveganjem, povezanim z dolžniškimi vrednostnimi papirji, izraženimi v ameriških dolarjih, ki jih ima v posesti Jamstveni sklad EFSI. EU v skladu z valutnimi nestandardiziranimi terminskimi pogodbami na datum zapadlosti plača pogodbeno dogovorjen nominalni znesek v tuji valuti („plačilni del“), kot je predstavljen v razpredelnici zgoraj, in prejme nominalni znesek v eurih („prejemni del“). Take pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih se merijo po pošteni vrednosti na dan bilance stanja in se razvrstijo bodisi kot finančna sredstva bodisi kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, odvisno od tega, ali je njihova poštena vrednost pozitivna ali negativna.

Jamstvo EFSI, ki ga EU zagotavlja skupini EIB v zvezi s portfelji kapitalskih naložb, je razvrščeno kot izvedeni finančni instrument in obračunano kot finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj – glej pojasnilo 4.1.1. Na dan 31. decembra 2018 je znesek osnovnih kapitalskih naložb, ki sta jih zagotovila EIB in EIS, znašal 674 milijonov EUR, poštena vrednost jamstva EU za portfelje lastniških instrumentov EFSI pa je znašala 14 milijonov EUR.

4.1.1

Hierarhija poštene vrednosti finančnih sredstev, merjenih po pošteni vrednosti

Hierarhija poštene vrednosti finančnih sredstev, merjenih po pošteni vrednosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih | 13 993 | 11 983 |
| Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen | 275 | 510 |
| Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov | 1 191 | 1 161 |
| Skupaj | 15 459 | 13 654 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

13 993

13 993

11 983

11 983

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

275

275

510

510

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

1 191

1 191

1 161

1 161

Skupaj

Skupaj

15 459

15 459

13 654

13 654

V danem obdobju ni bilo prenosov med ravnjo 1 in ravnjo 2.

Uskladitev finančnih sredstev, merjenih s tehnikami vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov (raven 3)

Uskladitev finančnih sredstev, merjenih s tehnikami vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov (raven 3)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Začetna bilanca na dan 1.1.2018 | 1 161 |
| Nakup, prodaja, izdaja in poravnava | 104 |
| Dobički ali izgube za zadevno obdobje v finančnih prihodkih ali stroških financiranja | (36) |
| Dobički ali izgube v čistih sredstvih | (37) |
| Prenosi na raven 3 | — |
| Prenosi z ravni 3 | — |
| Drugo | — |
| Končna bilanca na dan 31.12.2018 | 1 191 |

(v milijonih EUR)

Začetna bilanca na dan 1.1.2018

Začetna bilanca na dan 1.1.2018

1 161

1 161

Nakup, prodaja, izdaja in poravnava

Nakup, prodaja, izdaja in poravnava

104

104

Dobički ali izgube za zadevno obdobje v finančnih prihodkih ali stroških financiranja

Dobički ali izgube za zadevno obdobje v finančnih prihodkih ali stroških financiranja

(36)

(36)

Dobički ali izgube v čistih sredstvih

Dobički ali izgube v čistih sredstvih

(37)

(37)

Prenosi na raven 3

Prenosi na raven 3

—

Prenosi z ravni 3

Prenosi z ravni 3

—

Drugo

Drugo

—

Končna bilanca na dan 31.12.2018

Končna bilanca na dan 31.12.2018

1 191

1 191

2.4.3   
  Posojila

Posojila

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Posojila za finančno pomoč | 2.4.3.1 | 53 873 | 54 844 |
| Druga posojila | 2.4.3.2 | 67 | 137 |
| Skupaj | | 53 939 | 54 981 |
| Nekratkoročna | | 51 560 | 48 205 |
| Kratkoročna | | 2 380 | 6 776 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2018

31.12.2017

Posojila za finančno pomoč

Posojila za finančno pomoč

2.4.3.1

2.4.3.1

53 873

53 873

54 844

54 844

Druga posojila

Druga posojila

2.4.3.2

2.4.3.2

67

67

137

137

Skupaj

Skupaj

53 939

53 939

54 981

54 981

Nekratkoročna

Nekratkoročna

51 560

51 560

48 205

48 205

Kratkoročna

Kratkoročna

2 380

2 380

6 776

6 776

2.4.3.1   Posojila za finančno pomoč

Posojila za finančno pomoč

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | EMFS | Plačilno-bilančna posojila | Makrofinančna pomoč | Euratom | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31.12.2017 | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 100 | 54 844 |
| Nova posojila | 4 500 | — | 515 | 50 | — | 5 065 |
| Povračila | (4 500 ) | (1 350 ) | (56) | (46) | — | (5 952 ) |
| Tečajne razlike | — | — | — | (0) | (1) | (1) |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | (56) | (30) | 5 | 0 | (2) | (84) |
| Oslabitev | — | — | — | — | — | — |
| Skupaj na dan 31.12.2018 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 98 | 53 873 |
| Nekratkoročna | 46 800 | 200 | 4 309 | 213 | — | 51 521 |
| Kratkoročna | 600 | 1 534 | 79 | 41 | 98 | 2 351 |

(v milijonih EUR)

EMFS

Plačilno-bilančna posojila

Makrofinančna pomoč

Euratom

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31.12.2017

Skupaj na dan 31.12.2017

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

100

100

54 844

54 844

Nova posojila

Nova posojila

4 500

4 500

—

515

515

50

50

—

5 065

5 065

Povračila

Povračila

(4 500 )

(4 500 )

(1 350 )

(1 350 )

(56)

(56)

(46)

(46)

—

(5 952 )

(5 952 )

Tečajne razlike

Tečajne razlike

—

—

—

(0)

(0)

(1)

(1)

(1)

(1)

Spremembe knjigovodske vrednosti

Spremembe knjigovodske vrednosti

(56)

(56)

(30)

(30)

5

5

0

0

(2)

(2)

(84)

(84)

Oslabitev

Oslabitev

—

—

—

—

—

—

Skupaj na dan 31.12.2018

Skupaj na dan 31.12.2018

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

98

98

53 873

53 873

Nekratkoročna

Nekratkoročna

46 800

46 800

200

200

4 309

4 309

213

213

—

51 521

51 521

Kratkoročna

Kratkoročna

600

600

1 534

1 534

79

79

41

41

98

98

2 351

2 351

Nominalna vrednost posojil za finančno pomoč na dan 31. decembra 2018, vključno s posojili ESPJ v likvidaciji, znaša 53 206 milijonov EUR (leta 2017: 54 093 milijonov EUR). Sprememba knjigovodske vrednosti ustreza spremembi natečenih obresti.

EMFS omogoča dodelitev finančne pomoči državi članici, ki je v težavah ali ji zaradi izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nikakršnega nadzora, resno grozijo hude težave. Pomoč je lahko v obliki posojila ali kreditne linije. S sklepi Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 9. maja 2010 je bil ta mehanizem omejen na 60 milijard EUR, vendar pravno določena omejitev omejuje obseg neodplačanih posojil ali kreditnih linij na varnostno rezervo, ki je na razpolago v okviru zgornje meje lastnih sredstev. Za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EMFS, jamči proračun EU. Ni predvideno, da bo EMFS izvajal nove programe financiranja ali sklepal nove sporazume o posojilih. V letu, ki se je končalo 31. decembra 2018, sta obe državi upravičenki, tj. Irska in Portugalska, zaprosili za podaljšanje roka zapadlosti za posojila v višini 3,9 milijarde EUR oziroma 0,6 milijarde EUR, ki bi zapadla leta 2018.

Aranžma za plačilnobilančna posojila je na politikah temelječ finančni instrument, ki zagotavlja srednjeročno finančno pomoč državam članicam EU, ki niso prevzele eura. Omogoča odobravanje posojil državam članicam, ki imajo težave s plačilno bilanco ali pretokom kapitala ali za katere obstaja resna nevarnost, da bi zašle v tovrstne težave. Terjatve iz posojil, ki se odobrijo na podlagi tega instrumenta, so omejene na največ 50 milijard EUR. Za najeta posojila, povezana s temi plačilnobilančnimi posojili, jamči proračun EU.

Makrofinančna pomoč je oblika finančne pomoči, ki jo EU zagotovi partnerskim državam, ki imajo težave s svojo plačilno bilanco. Daje se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali nepovratnih sredstev ali ustrezne kombinacije obeh in običajno dopolnjuje financiranje, zagotovljeno v okviru programa za prilagoditev in reforme, ki ga podpira MDS. Za ta posojila jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. V letu, ki se je končalo 31. decembra 2018, so bila zagotovljena dodatna izplačila posojil v okviru makrofinančne pomoči v skupnem znesku 515 milijonov EUR, od tega 500 milijonov EUR Ukrajini in 15 milijonov EUR Gruziji – glej tudi pojasnilo 4.1.2.

4.1.2

Evropska skupnost za atomsko energijo (Euratom, ki ga zastopa Komisija) daje posojila državam članicam in državam nečlanicam ter subjektom iz držav članic in nečlanic za financiranje projektov v zvezi z energetskimi objekti. Prejeta so bila jamstva tretjih oseb v višini 254 milijonov EUR (leta 2017: 250 milijonov EUR) za kritje posojil Euratom – glej pojasnilo 4.1.2.

4.1.2

Posojila ESPJ v likvidaciji niso posojila za finančno pomoč, ampak zadolžnice za usklajevanje denarnih tokov z najetimi posojili. Vendar so bila – podobno kot posojila za finančno pomoč – odobrena iz izposojenih sredstev v skladu s členoma 54 in 56 Pogodbe ESPJ za financiranje projektov.

Efektivne obrestne mere posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

Efektivne obrestne mere posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0 % do 3,82 % | 0 % do 4,54 % |
| Euratom | 0,08 % do 5,76 % | 0,08 % do 5,76 % |
| Plačilnobilančna posojila | 2,88 % do 3,38 % | 2,88 % do 3,38 % |
| Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS) | 0,50 % do 3,75 % | 0,62 % do 3,75 % |
| ESPJ v likvidaciji | 5,23 % do 5,81 % | 5,23 % do 5,81 % |

31.12.2018

31.12.2017

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

0 % do 3,82 %

0 % do 3,82 %

0 % do 4,54 %

0 % do 4,54 %

Euratom

Euratom

0,08 % do 5,76 %

0,08 % do 5,76 %

0,08 % do 5,76 %

0,08 % do 5,76 %

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

2,88 % do 3,38 %

2,88 % do 3,38 %

2,88 % do 3,38 %

2,88 % do 3,38 %

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

0,50 % do 3,75 %

0,50 % do 3,75 %

0,62 % do 3,75 %

0,62 % do 3,75 %

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

5,23 % do 5,81 %

5,23 % do 5,81 %

5,23 % do 5,81 %

5,23 % do 5,81 %

2.4.3.2   Druga posojila

Druga posojila

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Posojila s posebnimi pogoji | 64 | 78 |
| Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji | 2 | 4 |
| Vezane vloge | 0 | 55 |
| Skupaj | 67 | 137 |
| Nekratkoročna | 38 | 61 |
| Kratkoročna | 28 | 76 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Posojila s posebnimi pogoji

Posojila s posebnimi pogoji

64

64

78

78

Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji

Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji

2

2

4

4

Vezane vloge

Vezane vloge

0

0

55

55

Skupaj

Skupaj

67

67

137

137

Nekratkoročna

Nekratkoročna

38

38

61

61

Kratkoročna

Kratkoročna

28

28

76

76

Nominalna vrednost drugih posojil na dan 31. decembra 2018 skupaj znaša 617 milijonov EUR (leta 2017: 561 milijonov EUR).

Posojila s posebnimi pogoji so odobrena po ugodnejših obrestnih merah v okviru sodelovanja z državami nečlanicami.

Vezane vloge vključujejo predvsem zneske z zapadlostjo od 3 do 12 mesecev, ki ne ustrezajo opredelitvi denarnih ustreznikov.

Oslabitev drugih posojil

Oslabitev drugih posojil

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2017 | Povečanja | Razveljavitve | Odpisi vrednosti | Drugo | 31.12.2018 |
| Posojila s posebnimi pogoji | 8 | 1 | — | (0) | — | 8 |
| Prenesena posojila | 432 | 147 | — | — | — | 579 |
| Skupaj | 440 | 148 | — | (0) | — | 587 |

(v milijonih EUR)

31.12.2017

Povečanja

Razveljavitve

Odpisi vrednosti

Drugo

31.12.2018

Posojila s posebnimi pogoji

Posojila s posebnimi pogoji

8

8

1

1

—

(0)

(0)

—

8

8

Prenesena posojila

Prenesena posojila

432

432

147

147

—

—

—

579

579

Skupaj

Skupaj

440

440

148

148

—

(0)

(0)

—

587

587

Prenesena posojila so neodplačana posojila, ki jih je odobrila EIB in so zajamčena iz proračuna EU ter za katera so bile vse pravice s subrogacijo prenesene na EU po plačilu iz Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe ali Jamstvenega sklada EFSI. Ta posojila so v celoti oslabljena za znesek v višini 579 milijonov EUR (leta 2017: 432 milijonov EUR). Unovčitve jamstev iz leta 2018 so bile delno pokrite s finančnimi rezervacijami iz prejšnjih let. V skladu z ustreznimi sporazumi med EU in EIB postopek izterjave začne EIB v imenu EU, da bi izterjala morebitne dolgovane zneske.

2.5   PREDHODNO FINANCIRANJE

PREDHODNO FINANCIRANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Nekratkoročno predhodno financiranje | | | |
| Predhodno financiranje | 2.5.1 | 21 814 | 21 939 |
| Drugi predujmi državam članicam | 2.5.2 | 4 122 | 3 018 |
| Prispevek za skrbniške sklade | | 71 | 64 |
| | | 26 006 | 25 022 |
| Kratkoročno predhodno financiranje | | | |
| Predhodno financiranje | 2.5.1 | 21 572 | 22 361 |
| Drugi predujmi državam članicam | 2.5.2 | 2 396 | 1 645 |
| | | 23 968 | 24 005 |
| Skupaj | | 49 974 | 49 027 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2018

31.12.2017

Nekratkoročno predhodno financiranje

Nekratkoročno predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5.1

2.5.1

21 814

21 814

21 939

21 939

Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

2.5.2

2.5.2

4 122

4 122

3 018

3 018

Prispevek za skrbniške sklade

Prispevek za skrbniške sklade

71

71

64

64

26 006

26 006

25 022

25 022

Kratkoročno predhodno financiranje

Kratkoročno predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5.1

2.5.1

21 572

21 572

22 361

22 361

Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

2.5.2

2.5.2

2 396

2 396

1 645

1 645

23 968

23 968

24 005

24 005

Skupaj

Skupaj

49 974

49 974

49 027

49 027

Obseg zneskov predhodnega financiranja v različnih programih mora zadostovati, da se upravičencu zagotovijo potrebna sredstva za začetek projekta, hkrati pa je treba zagotoviti zaščito finančnih interesov EU ter upoštevati pravne in operativne omejitve ter omejitve zaradi stroškovne učinkovitosti. Povečanje skupnega zneska predhodnega financiranja je povezano predvsem s povečanjem drugih predujmov državam članicam (glej pojasnilo 2.5.2).

2.5.2

2.5.1   
  Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Bruto znesek | Obračunano prek časovnih razmejitev | Čisti znesek na dan 31.12.2018 | Bruto znesek | Obračunano prek časovnih razmejitev | Čisti znesek na dan 31.12.2017 |
| Deljeno upravljanje | | | | | | |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 3 743 | | 3 743 | 3 735 | — | 3 735 |
| ESRR in KS | 18 088 | (3 461 ) | 14 627 | 20 561 | (5 678 ) | 14 883 |
| ESS | 6 548 | (1 147 ) | 5 401 | 6 792 | (1 182 ) | 5 610 |
| Drugo | 4 684 | (2 498 ) | 2 186 | 5 037 | (2 267 ) | 2 770 |
| | 33 063 | (7 105 ) | 25 958 | 36 125 | (9 127 ) | 26 998 |
| Neposredno upravljanje | | | | | | |
| Izvedli: | | | | | | |
| Komisija | 12 531 | (8 262 ) | 4 269 | 12 165 | (8 331 ) | 3 834 |
| Izvajalske agencije EU | 15 012 | (9 540 ) | 5 472 | 13 843 | (8 749 ) | 5 094 |
| Skrbniški skladi | 585 | (433) | 152 | 440 | (212) | 228 |
| | 28 127 | (18 234 ) | 9 893 | 26 447 | (17 292 ) | 9 155 |
| Posredno upravljanje | | | | | | |
| Izvedli: | | | | | | |
| Druge agencije in organi EU | 762 | (207) | 555 | 723 | (148) | 575 |
| Tretje države | 1 546 | (879) | 667 | 1 586 | (956) | 630 |
| Mednarodne organizacije | 7 684 | (5 053 ) | 2 631 | 9 000 | (5 879 ) | 3 121 |
| Drugi subjekti | 9 107 | (5 426 ) | 3 681 | 7 753 | (3 933 ) | 3 820 |
| | 19 099 | (11 565 ) | 7 534 | 19 062 | (10 916 ) | 8 146 |
| Skupaj | 80 289 | (36 904 ) | 43 386 | 81 635 | (37 335 ) | 44 300 |
| Nekratkoročno | 21 814 | — | 21 814 | 21 939 | — | 21 939 |
| Kratkoročno | 58 476 | (36 904 ) | 21 572 | 59 696 | (37 335 ) | 22 361 |

(v milijonih EUR)

Bruto znesek

Obračunano prek časovnih razmejitev

Čisti znesek na dan 31.12.2018

Bruto znesek

Obračunano prek časovnih razmejitev

Čisti znesek na dan 31.12.2017

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

3 743

3 743

3 743

3 743

3 735

3 735

—

3 735

3 735

ESRR in KS

ESRR in KS

18 088

18 088

(3 461 )

(3 461 )

14 627

14 627

20 561

20 561

(5 678 )

(5 678 )

14 883

14 883

ESS

ESS

6 548

6 548

(1 147 )

(1 147 )

5 401

5 401

6 792

6 792

(1 182 )

(1 182 )

5 610

5 610

Drugo

Drugo

4 684

4 684

(2 498 )

(2 498 )

2 186

2 186

5 037

5 037

(2 267 )

(2 267 )

2 770

2 770

33 063

33 063

(7 105 )

(7 105 )

25 958

25 958

36 125

36 125

(9 127 )

(9 127 )

26 998

26 998

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Komisija

Komisija

12 531

12 531

(8 262 )

(8 262 )

4 269

4 269

12 165

12 165

(8 331 )

(8 331 )

3 834

3 834

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

15 012

15 012

(9 540 )

(9 540 )

5 472

5 472

13 843

13 843

(8 749 )

(8 749 )

5 094

5 094

Skrbniški skladi

Skrbniški skladi

585

585

(433)

(433)

152

152

440

440

(212)

(212)

228

228

28 127

28 127

(18 234 )

(18 234 )

9 893

9 893

26 447

26 447

(17 292 )

(17 292 )

9 155

9 155

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Druge agencije in organi EU

Druge agencije in organi EU

762

762

(207)

(207)

555

555

723

723

(148)

(148)

575

575

Tretje države

Tretje države

1 546

1 546

(879)

(879)

667

667

1 586

1 586

(956)

(956)

630

630

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

7 684

7 684

(5 053 )

(5 053 )

2 631

2 631

9 000

9 000

(5 879 )

(5 879 )

3 121

3 121

Drugi subjekti

Drugi subjekti

9 107

9 107

(5 426 )

(5 426 )

3 681

3 681

7 753

7 753

(3 933 )

(3 933 )

3 820

3 820

19 099

19 099

(11 565 )

(11 565 )

7 534

7 534

19 062

19 062

(10 916 )

(10 916 )

8 146

8 146

Skupaj

Skupaj

80 289

80 289

(36 904 )

(36 904 )

43 386

43 386

81 635

81 635

(37 335 )

(37 335 )

44 300

44 300

Nekratkoročno

Nekratkoročno

21 814

21 814

—

21 814

21 814

21 939

21 939

—

21 939

21 939

Kratkoročno

Kratkoročno

58 476

58 476

(36 904 )

(36 904 )

21 572

21 572

59 696

59 696

(37 335 )

(37 335 )

22 361

22 361

Predhodno financiranje pomeni izplačana denarna sredstva in s tem izvrševanje odobritev plačil. Kot je pojasnjeno v pojasnilu 1.5.7, so to predujmi in še niso prikazani kot odhodki. Zato predhodno financiranje kljub temu, da zmanjšuje neporavnane obveznosti (glej pojasnilo 5.1), predstavlja stroške, ki še niso pripoznani v izkazu poslovnega izida.

1.5.7

5.1

Pri deljenem upravljanju se skoraj vsi zneski predhodnega financiranja nanašajo na sedanje programsko obdobje. Navedeni so začetni zneski predhodnega financiranja, ki ne bodo obračunani pred koncem obdobja, zato so razvrščeni kot nekratkoročni, zneski letnega predhodnega financiranja, ki pa se obračunajo na letni osnovi, pa so razvrščeni kratkoročni. Leta 2018 je bilo plačano novo predhodno financiranje v višini 10 milijard EUR. Zneski predhodnega financiranja, povezani z deljenim upravljanjem, so stabilni v primerjavi z letom 2017, razen zmanjšanja zneskov pod kategorijo „drugo“ v okviru deljenega upravljanja. To se nanaša na Solidarnostni sklad Evropske unije (zneski za podporo obnovi v Italiji po potresih v letih 2016 in 2017). Ti zneski so bili izplačani kot predhodno financiranje leta 2017, kot odhodki pa so prikazani leta 2018.

Pri neposrednem upravljanju se zneski predhodnega financiranja nanašajo predvsem na Obzorje 2020 in Instrument za povezovanje Evrope.

Pri posrednem upravljanju predhodno financiranje zajema predvsem programe notranjih politik, kot so Erasmus, Galileo in EGNOS, pa tudi instrumente, povezane z zunanjimi odnosi, kot so ENI (Evropski instrument sosedstva), DCI (instrument za razvojno sodelovanje) in humanitarna pomoč.

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

To so jamstva, ki jih Komisija v nekaterih primerih zahteva od upravičencev, ki niso države članice, ob plačilu predujmov (predhodnega financiranja). Pri tej vrsti jamstev je treba razkriti dve vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Pri nominalni vrednosti je sprožilni dogodek povezan z obstojem jamstva. Pri tekoči vrednosti so dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predhodnega financiranja. Na dan 31. decembra 2018 je nominalna vrednost jamstev, prejetih v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 516 milijonov EUR, njihova tekoča vrednost pa 420 milijonov EUR (leta 2017: 620 milijonov EUR oziroma 462 milijonov EUR).

Nekateri zneski predhodnega financiranja, ki so bili plačani v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7. OP) in programa Obzorje 2020, se krijejo iz Jamstvenega sklada za udeležence. Navedeni sklad je instrument vzajemne koristi in je bil vzpostavljen za kritje tveganj, ki se nanašajo na neplačila zneskov upravičencev med izvajanjem posrednih ukrepov 7. OP in programa Obzorje 2020. Vsi udeleženci posrednih ukrepov, ki prejemajo nepovratna sredstva EU, prispevajo 5 % celotnega prejetega zneska h kapitalu Jamstvenega sklada za udeležence.

Na dan 31. decembra 2018 je višina zneskov predhodnega financiranja, ki jih krije Jamstveni sklad za udeležence, dosegla 2 milijardi EUR (leta 2017: 1,9 milijarde EUR). EU (ki jo zastopa Komisija) deluje kot pooblaščenka udeležencev Jamstvenega sklada za udeležence, sklad sam pa je v lasti udeležencev.

Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence so ob koncu leta znašala skupaj 2,1 milijarde EUR (leta 2017: 2,0 milijarde EUR). Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence vključujejo tudi finančna sredstva, ki jih upravlja Generalni direktorat Komisije za gospodarske in finančne zadeve. Ker je Jamstveni sklad za udeležence ločen subjekt, sredstva Sklada niso konsolidirana v tem zaključnem računu EU.

2.5.2   
  Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja | 3 675 | 2 768 |
| Sheme pomoči | 2 843 | 1 895 |
| Skupaj | 6 518 | 4 663 |
| Nekratkoročni | 4 122 | 3 018 |
| Kratkoročni | 2 396 | 1 645 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

3 675

3 675

2 768

2 768

Sheme pomoči

Sheme pomoči

2 843

2 843

1 895

1 895

Skupaj

Skupaj

6 518

6 518

4 663

4 663

Nekratkoročni

Nekratkoročni

4 122

4 122

3 018

3 018

Kratkoročni

Kratkoročni

2 396

2 396

1 645

1 645

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

V okviru programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) je mogoče državam članicam nakazati predujme iz proračuna EU, da lahko prispevajo v finančne instrumente (tj. posojila, lastniške naložbe ali jamstva). Za vzpostavitev in upravljanje teh finančnih instrumentov so odgovorne države članice in ne Komisija. Kljub temu so denarna sredstva, ki ob koncu leta v okviru teh instrumentov niso porabljena, last EU (tako kot vse predhodno financiranje) in se zato obravnavajo kot sredstvo v bilanci stanja EU.

Obdobje 2014–2020:

Obdobje 2014–2020:

V okviru kohezijske politike se ocenjuje, da je bilo od plačanih 5 790 milijonov EUR na dan 31. decembra 2018 neporabljenih 3 590 milijonov EUR. To vključuje prispevek držav članic k pobudi za MSP, tj. instrumentu, namenjenemu spodbujanju dodatnih posojil bančnega sektorja malim in srednjim podjetjem (plačanih 213 milijonov EUR, od katerih se za 391 milijonov EUR ocenjuje, da še niso bili porabljeni).

Za razvoj podeželja je bilo ob koncu leta neporabljenih 83 milijonov EUR.

Obdobje 2007-2013:

Obdobje 2007-2013:

Šteje se, da so bili vsi zneski, povezani s kohezijsko politiko, izvršeni ali prerazporejeni drugim ukrepom, zato na dan 31. decembra 2018 ni bilo preostalih sredstev v bilanci stanja. Opozoriti je treba, da bo dejansko izvajanje po različnih instrumentih pregledano v okviru postopka zaključevanja programov.

Sheme pomoči

Sheme pomoči

Podobno kot zgoraj se predujmi, ki so jih plačale države članice za različne sheme pomoči (državna pomoč, tržni ukrepi v okviru EKJS ali naložbeni ukrepi EKSRP) in ob koncu leta niso porabljeni, v bilanci stanja EU evidentirajo kot sredstva (predujmi). Komisija je ocenila vrednost teh predujmov na podlagi informacij, ki so jih zagotovile države članice; zadevni zneski so vključeni v zgornje podpostavke „Sheme pomoči“.

Obdobje 2014–2020:

Obdobje 2014–2020:

Ob koncu leta so neporabljeni zneski po ocenah znašali 1 477 milijonov EUR za kohezijsko politiko in 1 171 milijonov EUR za kmetijsko politiko.

Obdobje 2007-2013:

Obdobje 2007-2013:

Ocenjuje se, da je 195 milijonov EUR, plačanih v okviru razvoja podeželja, ob koncu leta še neporabljenih.

2.6   MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Nekratkoročne | | | |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.6.1 | 397 | 594 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.6.2 | 19 | 17 |
| | | 416 | 611 |
| Kratkoročne | | | |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.6.1 | 22 212 | 11 065 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.6.2 | 2 036 | 689 |
| | | 24 248 | 11 755 |
| Skupaj | | 24 664 | 12 366 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2018

31.12.2017

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.6.1

2.6.1

397

397

594

594

Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

2.6.2

2.6.2

19

19

17

17

416

416

611

611

Kratkoročne

Kratkoročne

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.6.1

2.6.1

22 212

22 212

11 065

11 065

Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

2.6.2

2.6.2

2 036

2 036

689

689

24 248

24 248

11 755

11 755

Skupaj

Skupaj

24 664

24 664

12 366

12 366

2.6.1   
  Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Nekratkoročni | | | |
| Države članice | 2.6.1.1 | 397 | 594 |
| | | 397 | 594 |
| Kratkoročni | | | |
| Države članice | 2.6.1.1 | 10 900 | 6 190 |
| Globe zaradi kršitev pravil konkurence | 2.6.1.2 | 9 727 | 4 225 |
| Aktivne časovne razmejitve | 2.6.1.3 | 1 511 | 570 |
| Drugi izterljivi zneski | | 74 | 81 |
| | | 22 212 | 11 065 |
| Skupaj | | 22 609 | 11 659 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2018

31.12.2017

Nekratkoročni

Nekratkoročni

Države članice

Države članice

2.6.1.1

2.6.1.1

397

397

594

594

397

397

594

594

Kratkoročni

Kratkoročni

Države članice

Države članice

2.6.1.1

2.6.1.1

10 900

10 900

6 190

6 190

Globe zaradi kršitev pravil konkurence

Globe zaradi kršitev pravil konkurence

2.6.1.2

2.6.1.2

9 727

9 727

4 225

4 225

Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve

2.6.1.3

2.6.1.3

1 511

1 511

570

570

Drugi izterljivi zneski

Drugi izterljivi zneski

74

74

81

81

22 212

22 212

11 065

11 065

Skupaj

Skupaj

22 609

22 609

11 659

11 659

2.6.1.1   Izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

Izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| TLS – računi A | 5 609 | 3 113 |
| TLS – ločeni računi | 1 612 | 1 617 |
| Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti | 2 758 | 46 |
| Oslabitev | (991) | (997) |
| Drugo | 86 | 56 |
| Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi | 9 075 | 3 836 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 1 708 | 2 280 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 859 | 955 |
| Začasni instrument za razvoj podeželja (TRDI) | 13 | 16 |
| Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD) | 82 | 136 |
| Oslabitev | (788) | (804) |
| Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja | 1 875 | 2 583 |
| Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja | 145 | 182 |
| Izterljiv plačani DDV | 45 | 64 |
| Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice | 158 | 120 |
| Skupaj | 11 297 | 6 784 |
| Nekratkoročni | 397 | 594 |
| Kratkoročni | 10 900 | 6 190 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

TLS – računi A

TLS – računi A

5 609

5 609

3 113

3 113

TLS – ločeni računi

TLS – ločeni računi

1 612

1 612

1 617

1 617

Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti

Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti

2 758

2 758

46

46

Oslabitev

Oslabitev

(991)

(991)

(997)

(997)

Drugo

Drugo

86

86

56

56

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

9 075

9 075

3 836

3 836

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

1 708

1 708

2 280

2 280

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

859

859

955

955

Začasni instrument za razvoj podeželja (TRDI)

Začasni instrument za razvoj podeželja (TRDI)

13

13

16

16

Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD)

Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD)

82

82

136

136

Oslabitev

Oslabitev

(788)

(788)

(804)

(804)

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

1 875

1 875

2 583

2 583

Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja

Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja

145

145

182

182

Izterljiv plačani DDV

Izterljiv plačani DDV

45

45

64

64

Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

158

158

120

120

Skupaj

Skupaj

11 297

11 297

6 784

6 784

Nekratkoročni

Nekratkoročni

397

397

594

594

Kratkoročni

Kratkoročni

10 900

10 900

6 190

6 190

Nekratkoročni zneski, ki jih dolgujejo države članice, se nanašajo predvsem na neizvršene sklepe o potrditvi skladnosti za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP). Zneski, ki se nanašajo na te sklepe, se izterjajo v letnih obrokih.

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

„Računi A“ se nanašajo na mesečne izkaze, v katerih države članice Komisiji sporočijo upravičene zneske tradicionalnih lastnih sredstev (TLS), ki še niso bili izterjani. TLS, sestavljena iz carin in prelevmanov na sladkor, zbirajo države članice v imenu Komisije.

Podatki za „račune A“ za leto 2018 vsebujejo TLS iz postopka za ugotavljanje kršitev, ki je pojasnjen v nadaljevanju, in inšpekcijskih pregledov, na katerih tudi temelji povečanje postavke „Računi A“. Ker veljajo zamudne obresti v višini 1,3 milijarde EUR, se o teh zneskih poroča tudi v tem zaključnem računu (glej pojasnili 2.6.2 in 3.7).

2.6.2

3.7

Kar zadeva postopek za ugotavljanje kršitev, je Evropska komisija 8. marca 2018 Združenemu kraljestvu poslala uradni opomin (kršitev št. 2018/2008), ker carin ni dalo na voljo proračunu EU, kot se zahteva s pravom EU. Ker Združeno kraljestvo ni podalo zadovoljivega odgovora, je Komisija 24. septembra 2018 poslala obrazloženo mnenje in se 19. decembra 2018 odločila, da zadevo predloži Sodišču EU. Združeno kraljestvo je na obrazloženo mnenje odgovorilo 11. februarja 2019. Ta odgovor je bil ponovno ocenjen kot nezadovoljiv in Komisija je 6. marca 2019 potrdila svojo odločitev o predložitvi kršitve Sodišču EU. Zadeva je bila predložena 7. marca 2019. V poročilu urada OLAF za leto 2017 je bilo ugotovljeno, da so se uvozniki v Združenem kraljestvu izognili plačilu velikega zneska carin, tako da so izdajali lažne in fiktivne račune ter nepravilno določali carinske vrednosti pri uvozu. Komisija na podlagi metodologije, ki sta jo razvila urad OLAF in Skupno raziskovalno središče, ter razpoložljivih informacij ocenjuje, da so zaradi kršitve zakonodaje EU s strani Združenega kraljestva v obdobju med novembrom 2011 in oktobrom 2017 v proračunu EU nastale izgube v višini 2,1 milijarde EUR (čiste, tj. po odštetju stroškov pobiranja, ki bi jih Združeno kraljestvo zadržalo od bruto zneska v višini 2,7 milijarde EUR). Združeno kraljestvo se ne strinja z metodologijo, ki jo je Komisija uporabila za oceno navedenih izgub.

Poleg tega je Komisija v račune vključila oceno upravljanja v višini 0,7 milijarde EUR (katerih največji del predstavljajo veljavne obresti) za ugotovljene carine. Združeno kraljestvo se s tem zneskom ne strinja.

„Ločeni računi“ se nanašajo na določene upravičene zneske, ki niso bili vključeni v „račune A“, ker jih države članice niso izterjale in ker niso bili zavarovani (ali če je bilo zavarovanje zagotovljeno, vendar se zneski izpodbijajo). Za te upravičene zneske se izvede oslabitev na podlagi podatkov, ki jih vsako leto zagotovijo države članice.

„Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti“ se nanašajo na izterljive zneske zaradi spremembe proračuna št. 6/2018, ki je bila sprejeta 12. decembra 2018. Zneske bi morale države članice vnesti prvi delovni dan januarja 2019.

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Ta postavka zajema predvsem terjatve do držav članic na dan 31. decembra 2018, kakor so jih te prijavile in potrdile 15. oktobra 2018. Za izterljive zneske, ki se pojavijo po tej prijavi do 31. decembra 2018, se pripravi ocena. Komisija oceni tudi odpis terjatev do upravičencev, ki jih verjetno ne bo mogoče izterjati. Ta popravek vrednosti ne pomeni, da se Komisija odpoveduje prihodnji izterjavi teh zneskov. V popravek je vključeno tudi zmanjšanje za 20 %, kar ustreza znesku, ki ga države članice lahko zadržijo za kritje upravnih stroškov.

2.6.1.2   Izterljivi zneski v zvezi z globami zaradi kršitev pravil konkurence

Izterljivi zneski v zvezi z globami zaradi kršitev pravil konkurence

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Bruto izterljivi znesek glob | 13 022 | 7 679 |
| Začasna plačila | (3 131 ) | (3 282 ) |
| Oslabitev | (164) | (172) |
| Skupaj | 9 727 | 4 225 |
| Nekratkoročni | — | — |
| Kratkoročni | 9 727 | 4 225 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Bruto izterljivi znesek glob

Bruto izterljivi znesek glob

13 022

13 022

7 679

7 679

Začasna plačila

Začasna plačila

(3 131 )

(3 131 )

(3 282 )

(3 282 )

Oslabitev

Oslabitev

(164)

(164)

(172)

(172)

Skupaj

Skupaj

9 727

9 727

4 225

4 225

Nekratkoročni

Nekratkoročni

—

—

Kratkoročni

Kratkoročni

9 727

9 727

4 225

4 225

Začasna plačila se nanašajo predvsem na denarne prejemke, ki so jih plačala podjetja, ki so se kljub temu pritožila ali še imajo možnost, da se pritožijo zoper sklepe o globi pri sodiščih EU. Pogojna obveznost je razkrita zaradi možnosti vračila teh zneskov podjetjem (glej pojasnilo 4.1.4).

4.1.4

Oglobljena podjetja, ki so vložila pritožbo ali to načrtujejo, imajo možnost, da izvršijo začasna plačila ali Komisiji zagotovijo bančna jamstva. Komisija je za globe v višini 9 354 milijonov EUR (leta 2017: 4 004 milijoni EUR), ki niso bile plačane ob koncu, sprejela jamstva.

V zneskih, odpisanih zaradi oslabitve, je upoštevana ocena, ki jo Komisija opravi za vsak primer posebej, v zvezi z zneski za globe, ki niso bili plačani ali za katere niso bila zagotovljena jamstva in Komisija ne pričakuje, da bodo izterjani.

Povečanje izterljivih zneskov v zvezi z globami zaradi kršitev pravil konkurence se nanaša predvsem na dve veliki globi (v skupni višini 5 339 milijonov EUR), ki sta ju zadevni podjetji pokrili z bančnimi jamstvi, ki jih je sprejela Komisija.

2.6.1.3   Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Drugi prehodno nezaračunani prihodki | 1 240 | 328 |
| Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli | 272 | 241 |
| Skupaj | 1 511 | 570 |
| Nekratkoročne | — | — |
| Kratkoročne | 1 511 | 570 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Drugi prehodno nezaračunani prihodki

Drugi prehodno nezaračunani prihodki

1 240

1 240

328

328

Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli

Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli

272

272

241

241

Skupaj

Skupaj

1 511

1 511

570

570

Nekratkoročne

Nekratkoročne

—

—

Kratkoročne

Kratkoročne

1 511

1 511

570

570

Drugi prehodno nezaračunani prihodki vključujejo znesek v višini 1 146 milijonov EUR, za katerega Komisija pričakuje, da ga bo izterjala od držav članic na področju kohezije. Izterjava bo izvedena na podlagi proučitve in sprejetja zaključnih računov, ki so jih predložile države članice 15. februarja 2019. Ta postopek za sprejetje zaključnih računov držav članic je bil prvič uveden na področju kohezije za programsko obdobje 2014–2020.

2.6.2   
  Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Nekratkoročne | | |
| Druge terjatve | 19 | 17 |
| | 19 | 17 |
| Kratkoročne | | |
| Stranke | 232 | 241 |
| Oslabitev terjatev do strank | (143) | (141) |
| Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli | 243 | 259 |
| Drugo | 1 704 | 331 |
| | 2 036 | 689 |
| Skupaj | 2 055 | 707 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Druge terjatve

Druge terjatve

19

19

17

17

19

19

17

17

Kratkoročne

Kratkoročne

Stranke

Stranke

232

232

241

241

Oslabitev terjatev do strank

Oslabitev terjatev do strank

(143)

(143)

(141)

(141)

Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli

Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli

243

243

259

259

Drugo

Drugo

1 704

1 704

331

331

2 036

2 036

689

689

Skupaj

Skupaj

2 055

2 055

707

707

Terjatve v postavki „Drugo“ vsebujejo obračunane zamudne obresti na lastna sredstva v višini 1,4 milijarde EUR, od katerih je 1,3 milijarde EUR povezanih z zadevami iz pojasnila 2.6.1.1.

2.6.1.1

2.7   ZALOGE

ZALOGE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Znanstveni materiali | 52 | 45 |
| Drugo | 21 | 250 |
| Skupaj | 73 | 295 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Znanstveni materiali

Znanstveni materiali

52

52

45

45

Drugo

Drugo

21

21

250

250

Skupaj

Skupaj

73

73

295

295

2.8   DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Računi pri zakladnicah in centralnih bankah | | 12 932 | 20 078 |
| Tekoči računi | | 79 | 152 |
| Računi izločenih sredstev | | 5 | 5 |
| Prerazporeditve (denarna sredstva na poti) | | 0 | 0 |
| Bančni računi za izvrševanje proračuna | 2.8.1 | 13 017 | 20 236 |
| Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom | 2.8.2 | 2 377 | 1 608 |
| Denarna sredstva, povezana z globami | 2.8.3 | 1 438 | 1 234 |
| Denarna sredstva, povezana z drugimi institucijami, agencijami in organi | | 1 167 | 999 |
| Denarna sredstva, povezana s skrbniškimi skladi | | 114 | 34 |
| Skupaj | | 18 113 | 24 111 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2018

31.12.2017

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

12 932

12 932

20 078

20 078

Tekoči računi

Tekoči računi

79

79

152

152

Računi izločenih sredstev

Računi izločenih sredstev

5

5

5

5

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

0

0

0

0

Bančni računi za izvrševanje proračuna

Bančni računi za izvrševanje proračuna

2.8.1

13 017

13 017

20 236

20 236

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

2.8.2

2 377

2 377

1 608

1 608

Denarna sredstva, povezana z globami

Denarna sredstva, povezana z globami

2.8.3

1 438

1 438

1 234

1 234

Denarna sredstva, povezana z drugimi institucijami, agencijami in organi

Denarna sredstva, povezana z drugimi institucijami, agencijami in organi

1 167

1 167

999

999

Denarna sredstva, povezana s skrbniškimi skladi

Denarna sredstva, povezana s skrbniškimi skladi

114

114

34

34

Skupaj

Skupaj

18 113

18 113

24 111

24 111

2.8.1   
  Bančni računi za izvrševanje proračuna

Bančni računi za izvrševanje proračuna

Ta postavka zajema sredstva, ki jih ima Komisija na svojih bančnih računih (pri zakladnici ali centralni banki) v vsaki državi članici in državi Efte ter na tekočih računih poslovnih bank, na računih izločenih sredstev in v manjših zneskih gotovine. Stanje sredstev zakladnice konec leta 2018 je posledica naslednjih glavnih elementov:

| — | Kar zadeva lastna sredstva, stanje sredstev zakladnice ob koncu leta vključuje znesek v višini 0,75 milijarde EUR, ki so ga nekatere države članice plačale vnaprej zaradi spremembe proračuna št. 6, sprejete leta 2018. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva lastna sredstva, stanje sredstev zakladnice ob koncu leta vključuje znesek v višini 0,75 milijarde EUR, ki so ga nekatere države članice plačale vnaprej zaradi spremembe proračuna št. 6, sprejete leta 2018.

| — | Globe v višini 1,4 milijarde EUR, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so bile dokončno plačane leta 2018, vendar še niso vključene v spremembo proračuna, so prav tako del stanja zakladnice ob koncu leta. |
| --- | --- |

—

Globe v višini 1,4 milijarde EUR, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so bile dokončno plačane leta 2018, vendar še niso vključene v spremembo proračuna, so prav tako del stanja zakladnice ob koncu leta.

| — | Stanje zakladnice vključuje tudi namenske prejemke in odobritve plačil v znesku 7,4 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

Stanje zakladnice vključuje tudi namenske prejemke in odobritve plačil v znesku 7,4 milijarde EUR.

2.8.2   
  Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Zneski, prikazani pod to postavko, se nanašajo predvsem na denarne ustreznike, ki jih v imenu Komisije upravljajo upravitelji, in sicer za namene izvajanja posebnih programov finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU, ter na denarna sredstva in njihove ustreznike v jamstvenih skladih za proračunska jamstva (glej pojasnilo 2.4.1). Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in jamstvenim skladom, se lahko uporabljajo le v zadevnih programih.

2.4.1

2.8.3   
  Denarna sredstva, povezana z globami

Denarna sredstva, povezana z globami

To so denarna sredstva, prejeta v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v še odprtih zadevah. Ti zneski so knjiženi na posebnih depozitnih računih, ki se ne uporabljajo za nobeno drugo dejavnost. Če je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo druga stranka vložila pritožbo, je zadevni znesek prikazan kot pogojna obveznost v pojasnilu 4.1.4.

4.1.4

Od leta 2010 vse nove začasno plačane globe upravlja Komisija v skladu BUFI, v okviru katerega se vlagajo v finančne instrumente, ki so razvrščeni kot razpoložljivi za prodajo (glej pojasnilo 2.4.1).

2.4.1

OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

2.9   POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

Čiste obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Čiste obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj na dan 31.12.2018 | Skupaj na dan 31.12.2017 |
| Obveznost za določene prejemke | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 871 | 73 560 |
| Sredstva programa | ni relevantno | (119) | (296) | (415) | (438) |
| Čiste obveznosti | 70 017 | 1 746 | 8 694 | 80 456 | 73 122 |

(v milijonih EUR)

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj na dan 31.12.2018

Skupaj na dan 31.12.2017

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 871

80 871

73 560

73 560

Sredstva programa

Sredstva programa

ni relevantno

ni relevantno

(119)

(119)

(296)

(296)

(415)

(415)

(438)

(438)

Čiste obveznosti

Čiste obveznosti

70 017

70 017

1 746

1 746

8 694

8 694

80 456

80 456

73 122

73 122

Povečanje skupne obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih je predvsem posledica povečanja neto obveznosti pokojninskega sistema za evropske uradnike. Pravice, pridobljene med letom zaradi službovanja, so višje od prejemkov, izplačanih med letom. Poleg tega obstajajo tudi letni stroški obresti (razreševanje diskontiranja obveznosti) in aktuarske izgube zaradi izkušenj, kadar se znaten znesek nanaša na izboljšanje, navedeno v pojasnilu 2.9.1.

2.9.1

2.9.1   
  Pokojninski sistem za evropske uradnike

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Ta obveznost za določene prejemke predstavlja sedanjo vrednost pričakovanih prihodnjih plačil, ki jih bo morala izvršiti EU za poravnavo pokojninskih obveznosti, ki izhajajo iz službovanja zaposlenih v tekočem in prejšnjih obdobjih. Vendar se sistem izvaja, in zato so vsa plačila, ki jih je treba izvršiti na letni osnovi, vsako leto vključena v proračun EU.

V skladu s členom 83 kadrovskih predpisov plačila prejemkov po pokojninskem sistemu zaposlenih bremenijo proračun Unije. Sistem se financira navidezno in države članice skupaj jamčijo za izplačilo teh prejemkov. Od osnovnih plač aktivnih članov se odšteje obvezen pokojninski prispevek, ki zdaj znaša 10,0 %. Ti prispevki se obravnavajo kot proračunski prihodki v danem letu in prispevajo k financiranju odhodkov EU na splošno, glej tudi pojasnilo 3.6.

3.6

Obveznosti iz naslova pokojninskega sistema so bile ocenjene na podlagi števila zaposlenih in upokojenih uslužbencev na dan 31. decembra 2018 in na ta dan veljavnih pravil iz kadrovskih predpisov. To vrednotenje je bilo opravljeno v skladu z metodologijo MRSJS 39 (in torej računovodskim pravilom EU št. 12). Kot je bilo že navedeno v zaključnem računu za leto 2017, so si ustrezne službe Komisije prizadevale za izboljšanje metod zbiranja podatkov, predpostavk in metod izračunavanja. Eden od rezultatov teh prizadevanj je natančnejša ocena obveznosti v zvezi z družinskimi pokojninami (tj. kadar gre za umrlega člana) z uporabo najnovejše aktuarske prakse. Učinek te izboljšane metode na obveznost za leto 2018 je povečanje za 2,1 milijarde EUR. Če bi se ta metoda uporabila že leta 2017, bi bila ta obveznost v primerjavi s prejšnjo metodo višja za 2,3 milijarde EUR.

2.9.2   
  Drugi pokojninski sistemi

Drugi pokojninski sistemi

Ta postavka zadeva obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti do članov in nekdanjih članov Komisije, Sodišča EU (in Splošnega sodišča) ter Računskega sodišča, Sveta, evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Sodišča za uslužbence Evropske unije. V to postavko je vključena tudi obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti poslancev Evropskega parlamenta.

2.9.3   
  Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Poleg navedenih pokojninskih sistemov je ovrednotena tudi ocenjena obveznost, ki jo ima EU do skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja v zvezi s stroški zdravstvenega varstva, ki jih je treba plačati za uslužbence v obdobjih po prenehanju njihove zaposlitve (brez njihovih prispevkov). Kot je navedeno v pojasnilu 1.5.10, se pri izračunu te obveznosti upošteva celotno obdobje delovne aktivnosti, kar zagotavlja, da sta pokojninski sistem in sistem zdravstvenega zavarovanja v okviru pozaposlitvenega programa za zaposlene dosledno obračunana. Ob upoštevanju obveznosti glede poštenega predstavljanja ekonomske vsebine osnovnega stanja v skladu z EAR in MRSJS pri dodelitvi prejemkov za obdobja aktivnosti MRSJS 39 nismo razlagali v strožjem smislu. Če bi se stroški službovanja za skupni sistem zdravstvenega zavarovanja obračunali v celoti za 10 let za vse zaposlene namesto za obdobje njihove delovne aktivnosti, bi bil ob koncu leta učinek takega pristopa na obveznost za določene prejemke povečanje za 3 milijarde EUR. Vendar ta strožji pristop, kot je bilo že navedeno, ne bi bil združljiv s kvalitativno značilnostjo poštenega predstavljanja in tako ne bi mogel zagotoviti zanesljivih informacij v skladu z EAR št. 1 in temeljnim okvirom v MRSJS. Ta ocena je zelo odvisna od gibanja trenutnega upravnega statusa zaposlenih (zlasti od števila članov s pogodbami za določen čas, ki naj bi v prihodnosti postali uradniki).

1.5.10

Gibanje sedanje vrednosti obveznosti za določene prejemke zaposlenih

Gibanje sedanje vrednosti obveznosti za določene prejemke zaposlenih

Sedanja vrednost obveznosti za določene prejemke je diskontirana vrednost pričakovanih prihodnjih plačil, potrebnih za poravnavo obveznosti, ki izhajajo iz službovanja zaposlenih v tekočem in prejšnjih obdobjih.

Analiza gibanja obveznosti za določene prejemke v tekočem letu je prikazana spodaj:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj |
| Sedanja vrednost na dan 31.12.2017 | 63 951 | 1 854 | 7 756 | 73 560 |
| Pripoznana v izkazu poslovnega izida | | | | |
| Stroški tekočega službovanja | 2 716 | 87 | 270 | 3 074 |
| Stroški obresti | 1 215 | 32 | 155 | 1 402 |
| Pripoznana v čistih sredstvih | | | | |
| Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | | | | |
| Aktuarski (dobički)/izgube zaradi izkušenj | 3 380 | (15) | 4 | 3 369 |
| Aktuarski (dobički)/izgube zaradi demografskih predpostavk | — | 1 | — | 1 |
| Aktuarski (dobički)/izgube zaradi finančnih predpostavk | 251 | (36) | 901 | 1 115 |
| Drugo | | | | |
| Plačane dajatve | (1 496 ) | (58) | (96) | (1 650 ) |
| Sedanja vrednost na dan 31.12.2018 | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 872 |

(v milijonih EUR)

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj

Sedanja vrednost na dan 31.12.2017

Sedanja vrednost na dan 31.12.2017

63 951

63 951

1 854

1 854

7 756

7 756

73 560

73 560

Pripoznana v izkazu poslovnega izida

Pripoznana v izkazu poslovnega izida

Stroški tekočega službovanja

Stroški tekočega službovanja

2 716

2 716

87

87

270

270

3 074

3 074

Stroški obresti

Stroški obresti

1 215

1 215

32

32

155

155

1 402

1 402

Pripoznana v čistih sredstvih

Pripoznana v čistih sredstvih

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi izkušenj

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi izkušenj

3 380

3 380

(15)

(15)

4

4

3 369

3 369

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi demografskih predpostavk

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi demografskih predpostavk

—

1

1

—

1

1

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi finančnih predpostavk

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi finančnih predpostavk

251

251

(36)

(36)

901

901

1 115

1 115

Drugo

Drugo

Plačane dajatve

Plačane dajatve

(1 496 )

(1 496 )

(58)

(58)

(96)

(96)

(1 650 )

(1 650 )

Sedanja vrednost na dan 31.12.2018

Sedanja vrednost na dan 31.12.2018

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 872

80 872

Stroški tekočega službovanja se nanašajo na povečanje sedanje vrednosti obveznosti za določene prejemke, ki izhajajo iz službovanja sedanjih članov v tekočem obdobju.

Stroški obresti se nanašajo na povečanje sedanje vrednosti obveznosti za določene prejemke v obdobju poročanja, ki je posledica dejstva, da so prejemki eno obdobje bliže poravnavi.

Aktuarski dobički in izgube zaradi izkušenj se nanašajo na učinke razlik med prejšnjimi aktuarskimi predpostavkami za leto 2018 in tem, kar se je dejansko zgodilo v letu 2018. Ta znesek vključuje izboljšanje, navedeno v pojasnilu 2.9.1.

2.9.1

Aktuarski dobički in izgube zaradi aktuarskih predpostavk (demografskih in finančnih, kot so diskontne stopnje in pričakovano povečanje plač) nastanejo, kadar so te predpostavke posodobljene, da odražajo spremembe osnovnih pogojev.

Prejemki (na primer pokojnine ali povračila zdravstvenih stroškov) se izplačajo med letom v skladu s pravili sistema. Zaradi teh izplačanih prejemkov se je zmanjšala obveznost za določene prejemke.

Sredstva programa

Sredstva programa

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj |
| Sedanja vrednost na dan 31.12.2017 | 137 | 301 | 438 |
| Čisto gibanje sredstev sistemov | (18) | (5) | (23) |
| Sedanja vrednost na dan 31.12.2018 | 119 | 296 | 415 |

(v milijonih EUR)

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj

Sedanja vrednost na dan 31.12.2017

Sedanja vrednost na dan 31.12.2017

137

137

301

301

438

438

Čisto gibanje sredstev sistemov

Čisto gibanje sredstev sistemov

(18)

(18)

(5)

(5)

(23)

(23)

Sedanja vrednost na dan 31.12.2018

Sedanja vrednost na dan 31.12.2018

119

119

296

296

415

415

Aktuarske predpostavke – prejemki zaposlenih

Aktuarske predpostavke – prejemki zaposlenih

Glavne aktuarske predpostavke, uporabljene pri vrednotenju dveh glavnih sistemov prejemkov zaposlenih, so prikazane spodaj:

| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja |
| --- | --- | --- |
| 2018 | | |
| Nominalna diskontna stopnja | 1,9 % | 2,0 % |
| Pričakovana stopnja inflacije | 1,4 % | 1,5 % |
| Realna diskontna stopnja | 0,5 % | 0,5 % |
| Pričakovana stopnja povečanja plač | 1,9 % | 1,8 % |
| Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov | ni relevantno | 3,0 % |
| Upokojitvena starost | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2017 | | |
| Nominalna diskontna stopnja | 1,9 % | 2,0 % |
| Pričakovana stopnja inflacije | 1,5 % | 1,6 % |
| Realna diskontna stopnja | 0,4 % | 0,4 % |
| Pričakovana stopnja povečanja plač | 1,8 % | 1,7 % |
| Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov | ni relevantno | 3,0 % |
| Upokojitvena starost | 63/64/66 | 63/64/66 |

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

2018

2018

Nominalna diskontna stopnja

Nominalna diskontna stopnja

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

Pričakovana stopnja inflacije

Pričakovana stopnja inflacije

1,4 %

1,4 %

1,5 %

1,5 %

Realna diskontna stopnja

Realna diskontna stopnja

0,5 %

0,5 %

0,5 %

0,5 %

Pričakovana stopnja povečanja plač

Pričakovana stopnja povečanja plač

1,9 %

1,9 %

1,8 %

1,8 %

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

ni relevantno

ni relevantno

3,0 %

3,0 %

Upokojitvena starost

Upokojitvena starost

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2017

2017

Nominalna diskontna stopnja

Nominalna diskontna stopnja

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

Pričakovana stopnja inflacije

Pričakovana stopnja inflacije

1,5 %

1,5 %

1,6 %

1,6 %

Realna diskontna stopnja

Realna diskontna stopnja

0,4 %

0,4 %

0,4 %

0,4 %

Pričakovana stopnja povečanja plač

Pričakovana stopnja povečanja plač

1,8 %

1,8 %

1,7 %

1,7 %

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

ni relevantno

ni relevantno

3,0 %

3,0 %

Upokojitvena starost

Upokojitvena starost

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Umrljivost za leti 2017 in 2018 temelji na tablicah umrljivosti za javne uslužbence EU – EULT 2018.

Nominalna diskontna stopnja se določi kot vrednost donosov eurskih brezkuponskih obveznic (z zapadlostjo 20 let decembra 2018 za pokojninski sistem za evropske uradnike in 25 let za skupni sistem zdravstvenega zavarovanja). Stopnja inflacije, ki se uporablja, je stopnja pričakovane inflacije v enakovrednem obdobju. Določena mora biti empirično na podlagi predvidenih vrednosti, izraženih v na indekse vezanih obveznicah na evropskih finančnih trgih. Realna diskontna stopnja se izračuna iz nominalne diskontne stopnje in pričakovane dolgoročne stopnje inflacije.

Analiza občutljivosti

Analiza občutljivosti

Analiza občutljivosti temelji na simulacijah, ki ob nespremenjenih pogojih spreminjajo vrednost zadevnih predpostavk, in spremljanju načina odziva modela.

Občutljivost skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja

Občutljivost skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja

Sprememba domnevne stopnje gibanja zdravstvenih stroškov za deset bazičnih točk bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Povišanje za 0,1 % | Znižanje za 0,1 % | Povišanje za 0,1 % | Znižanje za 0,1 % |
| Seštevek stroškov tekočega službovanja in stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju | 12 | (12) | 11 | (11) |
| Obveznost za določene prejemke | 253 | (246) | 220 | (213) |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Povišanje za 0,1 %

Znižanje za 0,1 %

Povišanje za 0,1 %

Znižanje za 0,1 %

Seštevek stroškov tekočega službovanja in stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju

Seštevek stroškov tekočega službovanja in stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju

12

12

(12)

(12)

11

11

(11)

(11)

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

253

253

(246)

(246)

220

220

(213)

(213)

Sprememba domnevne diskontne stopnje za deset bazičnih točk (0,1 %) bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Povečanje za 0,1 % | Zmanjšanje za 0,1 % | Povečanje za 0,1 % | Zmanjšanje za 0,1 % |
| Obveznost za določene prejemke | (219) | 226 | (188) | 194 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Povečanje za 0,1 %

Zmanjšanje za 0,1 %

Povečanje za 0,1 %

Zmanjšanje za 0,1 %

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

(219)

(219)

226

226

(188)

(188)

194

194

Sprememba pričakovanega povečanja plač za deset bazičnih točk (0,1 %) bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Povišanje za 0,1 % | Znižanje za 0,1 % | Povišanje za 0,1 % | Znižanje za 0,1 % |
| Obveznost za določene prejemke | (26) | 25 | (25) | 24 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Povišanje za 0,1 %

Znižanje za 0,1 %

Povišanje za 0,1 %

Znižanje za 0,1 %

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

(26)

(26)

25

25

(25)

(25)

24

24

Sprememba predvidene upokojitvene starosti za eno leto bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Povišanje za eno leto | Znižanje za eno leto | Povišanje za eno leto | Znižanje za eno leto |
| Obveznost za določene prejemke | (91) | 54 | (82) | 44 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Povišanje za eno leto

Znižanje za eno leto

Povišanje za eno leto

Znižanje za eno leto

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

(91)

(91)

54

54

(82)

(82)

44

44

Občutljivost pokojninskega sistema za evropske uradnike

Občutljivost pokojninskega sistema za evropske uradnike

Sprememba domnevne diskontne stopnje za deset bazičnih točk (0,1 %) bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Povišanje za 0,1 % | Znižanje za 0,1 % | Povišanje za 0,1 % | Znižanje za 0,1 % |
| Obveznost za določene prejemke | (1 434 ) | 1 478 | (1 281 ) | 1 319 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Povišanje za 0,1 %

Znižanje za 0,1 %

Povišanje za 0,1 %

Znižanje za 0,1 %

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

(1 434 )

(1 434 )

1 478

1 478

(1 281 )

(1 281 )

1 319

1 319

Sprememba pričakovanega povečanja plač za deset bazičnih točk (0,1 %) bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Povišanje za 0,1 % | Znižanje za 0,1 % | Povišanje za 0,1 % | Znižanje za 0,1 % |
| Obveznost za določene prejemke | 1 427 | (1 388 ) | 1 313 | (1 192 ) |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Povišanje za 0,1 %

Znižanje za 0,1 %

Povišanje za 0,1 %

Znižanje za 0,1 %

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

1 427

1 427

(1 388 )

(1 388 )

1 313

1 313

(1 192 )

(1 192 )

Sprememba predvidene upokojitvene starosti za eno leto bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Povišanje za eno leto | Znižanje za eno leto | Povišanje za eno leto | Znižanje za eno leto |
| Obveznost za določene prejemke | (573) | 645 | (496) | 639 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Povišanje za eno leto

Znižanje za eno leto

Povišanje za eno leto

Znižanje za eno leto

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

(573)

(573)

645

645

(496)

(496)

639

639

2.10   REZERVACIJE

REZERVACIJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Znesek na dan 31.12.2017 | Dodatne rezervacije | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditev med kategorijami | Sprememba ocene | Znesek na dan 31.12.2018 |
| Sodni postopki: | | | | | | | |
| Kmetijstvo | 49 | 270 | (2) | (47) | — | — | 270 |
| Kohezija | 20 | — | (20) | — | — | — | (0) |
| Drugo | 120 | 3 | (19) | (2) | — | (1) | 100 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 1 934 | — | — | (34) | — | 32 | 1 933 |
| Finančne rezervacije | 1 115 | 590 | (7) | (149) | — | 2 | 1 551 |
| Globe | 27 | — | (27) | — | — | — | — |
| Drugo | 272 | 38 | (38) | (18) | — | 24 | 278 |
| Skupaj | 3 538 | 901 | (115) | (249) | — | 57 | 4 132 |
| Nekratkoročne | 2 880 | 704 | (38) | (52) | (272) | 59 | 3 281 |
| Kratkoročne | 659 | 197 | (77) | (197) | 272 | (2) | 852 |

(v milijonih EUR)

Znesek na dan 31.12.2017

Dodatne rezervacije

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditev med kategorijami

Sprememba ocene

Znesek na dan 31.12.2018

Sodni postopki:

Sodni postopki:

Kmetijstvo

Kmetijstvo

49

49

270

(2)

(2)

(47)

(47)

—

—

270

270

Kohezija

Kohezija

20

20

—

(20)

(20)

—

—

—

(0)

(0)

Drugo

Drugo

120

120

3

(19)

(19)

(2)

(2)

—

(1)

(1)

100

100

Razgradnja jedrskih objektov

Razgradnja jedrskih objektov

1 934

1 934

—

—

(34)

(34)

—

32

32

1 933

1 933

Finančne rezervacije

Finančne rezervacije

1 115

1 115

590

(7)

(7)

(149)

(149)

—

2

2

1 551

1 551

Globe

Globe

27

27

—

(27)

(27)

—

—

—

—

Drugo

Drugo

272

272

38

38

(38)

(38)

(18)

(18)

—

24

24

278

278

Skupaj

Skupaj

3 538

3 538

901

901

(115)

(115)

(249)

(249)

—

57

57

4 132

4 132

Nekratkoročne

Nekratkoročne

2 880

2 880

704

704

(38)

(38)

(52)

(52)

(272)

(272)

59

59

3 281

3 281

Kratkoročne

Kratkoročne

659

659

197

197

(77)

(77)

(197)

(197)

272

272

(2)

(2)

852

852

Rezervacije so zanesljivo ocenjeni zneski, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in jih bo verjetno treba plačati iz proračuna EU v prihodnosti.

Sodni postopki

Sodni postopki

Gre za oceno zneskov, ki jih bo verjetno treba izplačati po koncu leta v zvezi z več tekočimi sodnimi postopki.

Razgradnja jedrskih objektov

Razgradnja jedrskih objektov

V letu 2017 je bila osnova za oblikovanje rezervacije posodobljena na podlagi „posodobljene strategije Skupnega raziskovalnega središča o programu za razgradnjo in ravnanje z odpadki (D&WMP) iz leta 2017“. Skupaj z neodvisno skupino strokovnjakov za program za razgradnjo in ravnanje z odpadki je bil opravljen pregled strategije ter proračunskih potreb in potreb po osebju. Pomeni najboljšo razpoložljivo oceno proračuna in osebja, potrebnega za dokončanje razgradnje objektov Skupnega raziskovalnega središča v Ispri, Geelu, Karlsruheju in Pettnu.

V skladu z računovodskimi pravili EU se ta rezervacija indeksira za inflacijo in potem diskontira na čisto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje zamenjave eurske obveznice). Na dan 31. decembra 2018 so take rezervacije znašale 1 933 milijonov EUR, pri čemer so razdeljene na znesek, ki bo po pričakovanjih uporabljen v letu 2018 (31 milijonov EUR), in znesek, ki bo po pričakovanjih uporabljen pozneje (1 902 milijonov EUR).

Opozoriti je treba, da lahko velike negotovosti, povezane z dolgoročnim načrtovanjem razgradnje jedrskih objektov, vplivajo na to oceno, ki bi se lahko v prihodnje precej povečala. Negotovost nastaja predvsem zaradi končnega stanja razgrajenega objekta, jedrskih materialov, vidikov ravnanja z odpadki in odlaganja odpadkov, nepopolne ali pomanjkljive opredelitve nacionalnih regulativnih okvirov, zapletenega in dolgotrajnega postopka dodelitve dovoljenja ter prihodnjega razvoja dogodkov na industrijskem trgu za razgradnjo.

Finančne rezervacije

Finančne rezervacije

Ta postavka se nanaša predvsem na rezervacije, ki predstavljajo ocenjene izgube, ki bodo nastale v zvezi z jamstvi, zagotovljenimi na podlagi različnih finančnih instrumentov, v zvezi s katerimi lahko pooblaščeni subjekti izdajajo jamstva na svoje ime, vendar v imenu in na odgovornost EU. Finančno tveganje EU, povezano z jamstvi, je omejeno, finančna sredstva pa se postopoma zagotavljajo za kritje prihodnjih unovčitev jamstev. Ta postavka vključuje tudi rezervacije za neodplačana posojila Siriji, ki jih je EIB zagotovila na podlagi svojega mandata za zunanja posojila in za katera torej jamči EU prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe. Nekratkoročne finančne rezervacije se diskontirajo na čisto sedanjo vrednost.

Povečanje finančne rezervacije se nanaša na povečanje obsega zajamčenih poslov v okviru finančnih instrumentov Obzorja 2020 in COSME.

2.11   FINANČNE OBVEZNOSTI

FINANČNE OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Nekratkoročne finančne obveznosti | | | |
| Finančne obveznosti po odplačni vrednosti | 2.11.1 | 53 281 | 50 061 |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 2.11.2 | 7 | 2 |
| | | 53 289 | 50 063 |
| Kratkoročne finančne obveznosti | | | |
| Finančne obveznosti po odplačni vrednosti | 2.11.1 | 2 602 | 6 850 |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 2.11.2 | 15 | — |
| | | 2 617 | 6 850 |
| Skupaj | | 55 906 | 56 913 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2018

31.12.2017

Nekratkoročne finančne obveznosti

Nekratkoročne finančne obveznosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

2.11.1

2.11.1

53 281

53 281

50 061

50 061

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

2.11.2

2.11.2

7

7

2

2

53 289

53 289

50 063

50 063

Kratkoročne finančne obveznosti

Kratkoročne finančne obveznosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

2.11.1

2.11.1

2 602

2 602

6 850

6 850

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

2.11.2

2.11.2

15

15

—

2 617

2 617

6 850

6 850

Skupaj

Skupaj

55 906

55 906

56 913

56 913

2.11.1   
  Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Najeta posojila za finančno pomoč | 2.11.1.1 | 53 872 | 54 841 |
| Druge finančne obveznosti | 2.11.1.2 | 2 012 | 2 070 |
| Skupaj | | 55 884 | 56 911 |
| Nekratkoročne | | 53 281 | 50 061 |
| Kratkoročne | | 2 602 | 6 850 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2018

31.12.2017

Najeta posojila za finančno pomoč

Najeta posojila za finančno pomoč

2.11.1.1

2.11.1.1

53 872

53 872

54 841

54 841

Druge finančne obveznosti

Druge finančne obveznosti

2.11.1.2

2.11.1.2

2 012

2 012

2 070

2 070

Skupaj

Skupaj

55 884

55 884

56 911

56 911

Nekratkoročne

Nekratkoročne

53 281

53 281

50 061

50 061

Kratkoročne

Kratkoročne

2 602

2 602

6 850

6 850

2.11.1.1   Najeta posojila za finančno pomoč

Najeta posojila za finančno pomoč

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | EMFS | Plačilnobilančna posojila | Makrofinančna pomoč | Euratom | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31.12.2017 | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 97 | 54 841 |
| Novo najemanje posojil | 4 500 | — | 515 | 50 | — | 5 065 |
| Povračila | (4 500 ) | (1 350 ) | (56) | (46) | — | (5 952 ) |
| Tečajne razlike | — | — | — | (0) | (1) | (1) |
| Spremembe knjigovodskih vrednosti | (56) | (30) | 5 | 0 | 0 | (82) |
| Skupaj na dan 31.12.2018 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 97 | 53 872 |
| Nekratkoročna | 46 800 | 200 | 4 309 | 213 | — | 51 521 |
| Kratkoročna | 600 | 1 534 | 79 | 41 | 97 | 2 350 |

(v milijonih EUR)

EMFS

Plačilnobilančna posojila

Makrofinančna pomoč

Euratom

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31.12.2017

Skupaj na dan 31.12.2017

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

97

97

54 841

54 841

Novo najemanje posojil

Novo najemanje posojil

4 500

4 500

—

515

515

50

50

—

5 065

5 065

Povračila

Povračila

(4 500 )

(4 500 )

(1 350 )

(1 350 )

(56)

(56)

(46)

(46)

—

(5 952 )

(5 952 )

Tečajne razlike

Tečajne razlike

—

—

—

(0)

(0)

(1)

(1)

(1)

(1)

Spremembe knjigovodskih vrednosti

Spremembe knjigovodskih vrednosti

(56)

(56)

(30)

(30)

5

5

0

0

0

0

(82)

(82)

Skupaj na dan 31.12.2018

Skupaj na dan 31.12.2018

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

97

97

53 872

53 872

Nekratkoročna

Nekratkoročna

46 800

46 800

200

200

4 309

4 309

213

213

—

51 521

51 521

Kratkoročna

Kratkoročna

600

600

1 534

1 534

79

79

41

41

97

97

2 350

2 350

Najeta posojila vključujejo predvsem dolgove, dokazljive s potrdili, ki znašajo 53 725 milijonov EUR (leta 2017: 54 674 milijonov EUR). Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi natečenih obresti.

Poleg ESPJ v likvidaciji za povračilo navedenega najetega posojila nazadnje jamči proračun EU – glej pojasnilo 4.1.2 – in posledično vsaka država članica.

4.1.2

Efektivne obrestne mere najetih posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

Efektivne obrestne mere najetih posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0 % do 3,82 % | 0 % do 4,54 % |
| Euratom | 0 % do 5,68 % | 0 % do 5,68 % |
| Plačilnobilančna posojila | 2,88 % do 3,38 % | 2,88 % do 3,38 % |
| Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS) | 0,50 % do 3,75 % | 0,62 % do 3,75 % |
| ESPJ v likvidaciji | 6,91 % do 8,97 % | 6,91 % do 8,97 % |

31.12.2018

31.12.2017

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

0 % do 3,82 %

0 % do 3,82 %

0 % do 4,54 %

0 % do 4,54 %

Euratom

Euratom

0 % do 5,68 %

0 % do 5,68 %

0 % do 5,68 %

0 % do 5,68 %

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

2,88 % do 3,38 %

2,88 % do 3,38 %

2,88 % do 3,38 %

2,88 % do 3,38 %

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

0,50 % do 3,75 %

0,50 % do 3,75 %

0,62 % do 3,75 %

0,62 % do 3,75 %

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

6,91 % do 8,97 %

6,91 % do 8,97 %

6,91 % do 8,97 %

6,91 % do 8,97 %

2.11.1.2   Druge finančne obveznosti

Druge finančne obveznosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Nekratkoročne | | |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 1 331 | 1 456 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 314 | 305 |
| Drugo | 115 | 159 |
| | 1 760 | 1 920 |
| Kratkoročne | | |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 93 | 89 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 29 | 24 |
| Globe, ki jih je treba povrniti | 125 | 13 |
| Drugo | 5 | 24 |
| | 252 | 150 |
| Skupaj | 2 012 | 2 070 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

1 331

1 331

1 456

1 456

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

314

314

305

305

Drugo

Drugo

115

115

159

159

1 760

1 760

1 920

1 920

Kratkoročne

Kratkoročne

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

93

93

89

89

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

29

29

24

24

Globe, ki jih je treba povrniti

Globe, ki jih je treba povrniti

125

125

13

13

Drugo

Drugo

5

5

24

24

252

252

150

150

Skupaj

Skupaj

2 012

2 012

2 070

2 070

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Opis | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Obveznost skupaj |
| Zemljišča in zgradbe | 86 | 428 | 893 | 1 407 |
| Druga osnovna sredstva | 7 | 10 | — | 17 |
| Skupaj na dan 31.12.2018 | 93 | 438 | 893 | 1 424 |
| Obresti | 60 | 216 | 196 | 472 |
| Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31.12.2018 skupaj | 153 | 654 | 1 089 | 1 896 |
| Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31.12.2017 skupaj | 158 | 682 | 1 271 | 2 111 |

(v milijonih EUR)

Opis

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Obveznost skupaj

Zemljišča in zgradbe

Zemljišča in zgradbe

86

86

428

428

893

893

1 407

1 407

Druga osnovna sredstva

Druga osnovna sredstva

7

7

10

10

—

17

17

Skupaj na dan 31.12.2018

Skupaj na dan 31.12.2018

93

93

438

438

893

893

1 424

1 424

Obresti

Obresti

60

60

216

216

196

196

472

472

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31.12.2018 skupaj

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31.12.2018 skupaj

153

153

654

654

1 089

1 089

1 896

1 896

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31.12.2017 skupaj

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31.12.2017 skupaj

158

158

682

682

1 271

1 271

2 111

2 111

Zgornje zneske najemnin in zneske, povezane z zgradbami, bo treba financirati iz prihodnjih proračunov.

2.11.2   
  Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta izvedenega finančnega instrumenta | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Nominalni znesek | Poštena vrednost | Nominalni znesek | Poštena vrednost |
| Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov | 536 | 20 | — | — |
| Valutna opcija (prodajna z razmikom) | 11 | 2 | 9 | 2 |
| Skupaj | 546 | 22 | 9 | 2 |
| Nekratkoročne | 82 | 7 | 9 | 2 |
| Kratkoročne | 464 | 15 | — | — |

(v milijonih EUR)

Vrsta izvedenega finančnega instrumenta

31.12.2018

31.12.2017

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

536

536

20

20

—

—

Valutna opcija (prodajna z razmikom)

Valutna opcija (prodajna z razmikom)

11

11

2

2

9

9

2

2

Skupaj

Skupaj

546

546

22

22

9

9

2

2

Nekratkoročne

Nekratkoročne

82

82

7

7

9

9

2

2

Kratkoročne

Kratkoročne

464

464

15

15

—

—

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

Jamstva za portfelj lastniških instrumentov so razvrščena kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, ker ne ustrezajo opredelitvi obveznosti iz finančnih jamstev – glej pojasnilo 1.5.12. Na dan 31. decembra 2018 se ta postavka nanaša na jamstvo, ki ga EU v okviru finančnih instrumentov programa Obzorje 2020 (glej pojasnilo 2.4.1) zagotavlja skupini EIB za portfelje operacij v zvezi z lastniškim kapitalom. Finančna obveznost EU se meri na podlagi vrednosti osnovnih naložb.

1.5.12

2.4.1

Valutna opcija

Valutna opcija

EU ima na dan 31. decembra 2018 v lasti izvedeni finančni instrument (valutno opcijo – prodajno z razmikom), v okviru katerega krije devalvacijo tuje valute (UHA) v zvezi s posojili, ki so jih MSP v Ukrajini zagotovile finančne institucije, za povečanje dostopa do financiranja, pa tudi privlačnosti pogojev posojanja v Ukrajini. V skladu s pogoji pogodbe EU svojim partnerjem zagotavlja možnost, da v primeru devalvacije razmerja UHA/EUR za vsako upravičeno posojilo zahtevajo največ 30-odstotni prispevek EU.

Hierarhija poštene vrednosti finančnih obveznosti, merjenih po pošteni vrednosti

Hierarhija poštene vrednosti finančnih obveznosti, merjenih po pošteni vrednosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih | — | — |
| Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen | 2 | 2 |
| Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov | 20 | — |
| Skupaj | 22 | 2 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

—

—

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

2

2

2

2

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

20

20

—

Skupaj

Skupaj

22

22

2

2

2.11.3   
  Obveznosti iz finančnih jamstev

Obveznosti iz finančnih jamstev

Jamstvo EFSI v okviru dolžniškega portfelja, ki ga zagotavlja EIB na podlagi dela za infrastrukturo in inovacije EFSI (IIW), je razvrščeno kot obveznost iz finančnih jamstev. Na dan 31. decembra 2018 obveznost iz finančnih jamstev EFSI skupaj znaša 0 EUR, ker prihodki, ki naj bi bili prejeti na podlagi jamstva, presegajo pričakovane izgube (glej pojasnilo 4.1.1).

4.1.1

2.12   OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Bruto znesek | Prilagoditve | Čisti znesek na dan 31.12.2018 | Bruto znesek | Prilagoditve | Čisti znesek na dan 31.12.2017 |
| Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali: | | | | | | |
| Države članice: | | | | | | |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 247 | — | 247 | 481 | — | 481 |
| ESRR in KS | 10 761 | (1 724 ) | 9 037 | 12 602 | (883) | 11 719 |
| ESS | 5 195 | (496) | 4 699 | 4 183 | (264) | 3 919 |
| Drugo | 632 | (75) | 557 | 746 | (280) | 466 |
| Zasebni in javni subjekti | 1 461 | (179) | 1 282 | 1 563 | (144) | 1 419 |
| Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj | 18 296 | (2 475 ) | 15 821 | 19 574 | (1 571 ) | 18 004 |
| EKJS | 14 772 | ni relevantno | 14 772 | 11 534 | ni relevantno | 11 534 |
| Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev | 769 | ni relevantno | 769 | 8 836 | ni relevantno | 8 836 |
| Razne obveznosti iz poslovanja | 570 | ni relevantno | 570 | 341 | ni relevantno | 341 |
| Drugo | 294 | ni relevantno | 294 | 333 | ni relevantno | 333 |
| Skupaj | 34 701 | (2 475 ) | 32 227 | 40 618 | (1 571 ) | 39 048 |

(v milijonih EUR)

Bruto znesek

Prilagoditve

Čisti znesek na dan 31.12.2018

Bruto znesek

Prilagoditve

Čisti znesek na dan 31.12.2017

Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali:

Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali:

Države članice:

Države članice:

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

247

247

—

247

247

481

481

—

481

481

ESRR in KS

ESRR in KS

10 761

10 761

(1 724 )

(1 724 )

9 037

9 037

12 602

12 602

(883)

(883)

11 719

11 719

ESS

ESS

5 195

5 195

(496)

(496)

4 699

4 699

4 183

4 183

(264)

(264)

3 919

3 919

Drugo

Drugo

632

632

(75)

(75)

557

557

746

746

(280)

(280)

466

466

Zasebni in javni subjekti

Zasebni in javni subjekti

1 461

1 461

(179)

(179)

1 282

1 282

1 563

1 563

(144)

(144)

1 419

1 419

Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj

Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj

18 296

18 296

(2 475 )

(2 475 )

15 821

15 821

19 574

19 574

(1 571 )

(1 571 )

18 004

18 004

EKJS

EKJS

14 772

14 772

ni relevantno

ni relevantno

14 772

14 772

11 534

11 534

ni relevantno

ni relevantno

11 534

11 534

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

769

769

ni relevantno

ni relevantno

769

769

8 836

8 836

ni relevantno

ni relevantno

8 836

8 836

Razne obveznosti iz poslovanja

Razne obveznosti iz poslovanja

570

570

ni relevantno

ni relevantno

570

570

341

341

ni relevantno

ni relevantno

341

341

Drugo

Drugo

294

294

ni relevantno

ni relevantno

294

294

333

333

ni relevantno

ni relevantno

333

333

Skupaj

Skupaj

34 701

34 701

(2 475 )

(2 475 )

32 227

32 227

40 618

40 618

(1 571 )

(1 571 )

39 048

39 048

Obveznosti iz poslovanja vključujejo račune in zahtevke za povračilo stroškov, ki so bili prejeti, vendar ob koncu leta še niso bili plačani. Prvotno se pripoznajo v trenutku prejema računov/zahtevkov za povračilo stroškov za zahtevane zneske. Obveznosti iz poslovanja se pozneje prilagodijo, da se upoštevajo samo zneski, ki so bili sprejeti po pregledu stroškov, ter zneski, za katere se oceni, da so upravičeni. Zneski, za katere se oceni, da niso upravičeni, so vključeni v stolpec „Prilagoditve“; največji zneski se nanašajo na strukturne ukrepe.

Uredba o skupnih določbah, ki se uporablja za strukturna sklada (ESRR in ESS), Kohezijski sklad ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), za programsko obdobje 2014–2020 določa, da se proračun EU zaščiti s sistematičnim zadržanjem 10 % izvršenih vmesnih plačil. Do februarja, ki sledi koncu obračunskega leta po uredbi o skupnih določbah (od 1. julija do 30. junija), je nadzorni cikel zaključen tako z upravljalnimi preverjanji s strani organov upravljanja kot z revizijami, ki so jih izvedli revizijski organi. Komisija pregleda dokumente z zagotovili in obračune, ki jih predložijo pristojni organi v državah članicah. Plačilo/izterjava dokončnega preostalega zneska se izvede šele potem, ko je ta ocena zaključena in so obračuni sprejeti. Konec leta 2018 je znesek, zadržan v skladu s to določbo, znašal 5,7 milijarde EUR. Del tega zneska (0,9 milijarde EUR) je ocenjen kot neupravičen na podlagi podatkov, ki so jih v svojih zaključnih računih zagotovile države članice, in je poleg tega vključen v stolpec „Prilagoditve“. Zadnja sestavina prilagoditev obveznosti iz poslovanja so zneski, ki ustrezajo drugim predujmom državam članicam (glej pojasnilo 2.5.2), ki jih je treba ob koncu leta še plačati (0,8 milijarde EUR).

2.5.2

Obveznosti iz poslovanja v zvezi s kohezijsko politiko (ESRR, KS, ESS) so se zmanjšale, kar je predvsem povezano z dejstvom, da so se zahtevki, ki se nanašajo na obdobje 2007–2013, znatno zmanjšali, in sicer na 3,5 milijarde EUR (leta 2017: 10 milijard EUR), saj Komisija pregleduje končne zahtevke za povračilo stroškov, ki so jih predložile države članice. Obenem so se zahtevki v zvezi z obdobjem 2014–2020 po nadaljnjem napredku pri izvajanju programov povečali na 10 milijard EUR (leta 2017: 5 milijard EUR).

Povečanje obveznosti EKJS iz poslovanja je povezano s porazdelitvijo skupnih obveznosti EKJS med obveznosti iz poslovanja in vnaprej vračunane stroške. Skupne obveznosti EKJS so še vedno razmeroma stabilne, in sicer znašajo 44 159 milijonov EUR, medtem ko so lani znašale 44 837 milijonov EUR. Vendar so zahtevani zneski, ki so bili že zajeti v sklepu o skladnosti (obračunani kot obveznosti iz poslovanja), leta 2018 višji kot leta 2017.

Zahtevki za predhodno financiranje

Zahtevki za predhodno financiranje

Poleg zgornjih zneskov je Komisija ob koncu leta 2018 prejela za 0,5 milijarde EUR zahtevkov za predhodno financiranje, ki ob koncu leta še niso bili plačani. V skladu z računovodskimi pravili EU ti zneski niso knjiženi kot obveznosti iz poslovanja.

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev se nanašajo na prispevke držav članic v proračun EU, ki se povrnejo ob koncu leta po spremembi proračuna št. 6/2018, sprejeti 12. decembra 2018. Spremembe proračuna se izvajajo v skladu s členom 10(3) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (20). V skladu s to pravno določbo so bili nastali zneski vrnjeni državam članicam prvi delovni dan januarja 2019. Precejšnji znesek na dan 31. decembra 2017 je bil posledica spremembe proračuna št. 6/2017, ki je bila sprejeta 30. novembra 2017. V tem letu je sprememba proračuna povzročila predvsem dodatne prispevke držav članic (glej pojasnilo 2.6.1.1).

20

2.6.1.1

2.13   PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Vnaprej vračunani stroški | 62 877 | 63 588 |
| Odloženi prihodki | 96 | 111 |
| Drugo | 213 | 203 |
| Skupaj | 63 186 | 63 902 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Vnaprej vračunani stroški

Vnaprej vračunani stroški

62 877

62 877

63 588

63 588

Odloženi prihodki

Odloženi prihodki

96

96

111

111

Drugo

Drugo

213

213

203

203

Skupaj

Skupaj

63 186

63 186

63 902

63 902

Razdelitev vnaprej vračunanih stroškov:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| EKJS | 29 387 | 33 303 |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 18 687 | 17 464 |
| ESRR in KS | 5 863 | 4 249 |
| ESS | 2 321 | 2 870 |
| Drugo | 6 619 | 5 702 |
| Skupaj | 62 877 | 63 588 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

EKJS

EKJS

29 387

29 387

33 303

33 303

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

18 687

18 687

17 464

17 464

ESRR in KS

ESRR in KS

5 863

5 863

4 249

4 249

ESS

ESS

2 321

2 321

2 870

2 870

Drugo

Drugo

6 619

6 619

5 702

5 702

Skupaj

Skupaj

62 877

62 877

63 588

63 588

Največje gibanje se nanaša na kmetijstvo (EKJS); za razlago glej pojasnilo 2.12. Kar zadeva kohezijsko politiko, je povečanje za ESRR in KS posledica rastočih časovnih razmejitev za tekoče programsko obdobje 2014–2020, saj se programi še razvijajo.

2.12

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2.14   REZERVE

REZERVE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Rezerva za pošteno vrednost | 2.14.1 | 231 | 278 |
| Rezerva za Jamstveni sklad | 2.14.2 | 2 849 | 2 663 |
| Druge rezerve | 2.14.3 | 1 881 | 1 935 |
| Skupaj | | 4 961 | 4 876 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2018

31.12.2017

Rezerva za pošteno vrednost

Rezerva za pošteno vrednost

2.14.1

2.14.1

231

231

278

278

Rezerva za Jamstveni sklad

Rezerva za Jamstveni sklad

2.14.2

2.14.2

2 849

2 849

2 663

2 663

Druge rezerve

Druge rezerve

2.14.3

2.14.3

1 881

1 881

1 935

1 935

Skupaj

Skupaj

4 961

4 961

4 876

4 876

2.14.1   
  Rezerva za pošteno vrednost

Rezerva za pošteno vrednost

V skladu z računovodskimi pravili EU se popravek poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev obračuna skozi rezervo za pošteno vrednost.

Gibanje rezerve za pošteno vrednost v zadevnem obdobju

Gibanje rezerve za pošteno vrednost v zadevnem obdobju

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Vključena v rezervo za pošteno vrednost | (70) | (8) |
| Vključena v izkaz poslovnega izida | 23 | 6 |
| Skupaj | (47) | (2) |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Vključena v rezervo za pošteno vrednost

Vključena v rezervo za pošteno vrednost

(70)

(70)

(8)

(8)

Vključena v izkaz poslovnega izida

Vključena v izkaz poslovnega izida

23

23

6

6

Skupaj

Skupaj

(47)

(47)

(2)

(2)

2.14.2   
  Rezerva za Jamstveni sklad

Rezerva za Jamstveni sklad

Ta rezerva ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neporavnanih zneskov, za katere jamči proračun EU v okviru mandata EIB za zunanja posojila, ki ga je treba knjižiti kot sredstva Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1).

2.4.1

2.14.3   
  Druge rezerve

Druge rezerve

Ta znesek se nanaša predvsem na rezervo ESPJ v likvidaciji (1 514 milijonov EUR) za sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo, ki je bila vzpostavljena v okviru likvidacije ESPJ.

2.15   ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

| | (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31.12.2017 | 75 234 |
| Vračilo proračunskega presežka iz leta 2017 državam članicam | 556 |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | 186 |
| Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | 4 396 |
| Gibanje drugih rezerv | (30) |
| Poslovni izid za zadevno leto | (13 918 ) |
| Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31.12.2018 | 66 424 |

(v milijonih EUR)

(v milijonih EUR)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31.12.2017

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31.12.2017

75 234

75 234

Vračilo proračunskega presežka iz leta 2017 državam članicam

Vračilo proračunskega presežka iz leta 2017 državam članicam

556

556

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

186

186

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

4 396

4 396

Gibanje drugih rezerv

Gibanje drugih rezerv

(30)

(30)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(13 918 )

(13 918 )

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31.12.2018

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31.12.2018

66 424

66 424

Ta znesek pomeni del odhodkov, ki jih je imela EU do 31. decembra in jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznanih v letu N, čeprav so morda dejansko plačani v letu N + 1 (ali pozneje) in se zato financirajo iz proračuna za leto N + 1 (ali pozneje). Zaradi vključitve teh obveznosti v zaključni račun ter dejstva, da se ustrezni zneski financirajo iz prihodnjih proračunov, obveznosti ob koncu leta močno presegajo sredstva. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti EKJS in obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih.

Treba je tudi poudariti, da zgoraj navedeno ne vpliva na proračunski rezultat – proračunski prihodki morajo biti vedno enaki ali večji kot proračunski odhodki, vsak presežek prihodkov pa se vrne državam članicam.

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih se nanaša na aktuarske dobičke in izgube, ki izhajajo iz aktuarskega vrednotenja teh obveznosti. Od 1. januarja 2018 se za prejemke zaposlenih uporablja spremenjeno računovodsko pravilo EU št. 12 (na podlagi MRSJS 39). V skladu s tem pravilom so aktuarski dobički in izgube predstavljeni kot gibanje neto sredstev in ne v izkazu poslovnega izida.

3.   POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA

PRIHODKI

PRIHODKI

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: LASTNA SREDSTVA

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: LASTNA SREDSTVA

3.1   SREDSTVA IZ NASLOVA BND

SREDSTVA IZ NASLOVA BND

Prihodki iz lastnih sredstev so poglavitni element prihodkov EU iz poslovanja. Prihodki iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek) znašajo 105 780 milijonov EUR za leto 2018 (leta 2017: 78 620 milijonov EUR) in so najpomembnejša od treh kategorij lastnih sredstev. Od BND vsake države članice se zaračuna enak odstotni delež. S prihodki iz naslova BND se uravnotežijo prihodki in odhodki, tj. financira del proračuna, ki se ne krije z drugimi viri prihodkov. Povečanje prihodkov iz naslova BND je mogoče pojasniti predvsem s povečanjem odobritev plačil leta 2018 in omejenim proračunskim presežkom iz prejšnjega proračunskega leta (556 milijonov EUR; brez rezultata udeležbe držav Efte). Oba elementa sta vplivala na zahtevani prispevek držav članic na osnovi BND v letu 2018, saj je ta prispevek namenjen uravnoteženju.

3.2   TRADICIONALNA LASTNA SREDSTVA

TRADICIONALNA LASTNA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Carine | 22 763 | 20 475 |
| Prelevmani na sladkor | 4 | 45 |
| Skupaj | 22 767 | 20 520 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Carine

Carine

22 763

22 763

20 475

20 475

Prelevmani na sladkor

Prelevmani na sladkor

4

4

45

45

Skupaj

Skupaj

22 767

22 767

20 520

20 520

Tradicionalna lastna sredstva obsegajo carine in prelevmane na sladkor. Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 20 % tradicionalnih lastnih sredstev, pri čemer so zgoraj navedeni zneski prikazani brez tega odbitka. Povečanje carin se v veliki meri nanaša na prehodno nezaračunane prihodke iz postopka za ugotavljanje kršitev (glej pojasnilo 2.6.1.1).

2.6.1.1

3.3   SREDSTVA IZ NASLOVA DDV

SREDSTVA IZ NASLOVA DDV

DDV je opredeljen kot druga vrsta lastnih sredstev Unije, saj je bila ta vrsta davka prva, ki je bila v veliki meri usklajena na ravni EU. Prispevek DDV se izračuna z uporabo enotne vpoklicne stopnje v višini 0,3 % na nacionalni osnovi za DDV, ki ne sme presegati 50 % bruto nacionalnega dohodka (BND) vsake države članice. Za obdobje 2014–2020 je v Sklepu Sveta 2014/335/EU, Euratom (21) za Nemčijo, Nizozemsko in Švedsko predvidena znižana vpoklicna stopnja v višini 0,15 %.

21

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: PRENOSI

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: PRENOSI

3.4   GLOBE

GLOBE

Ti prihodki v višini 6 740 milijonov EUR (leta 2017: 4 664 milijonov EUR) se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila družbam zaradi kršitev pravil konkurence EU, in globe, ki jih je Komisija naložila državam članicam zaradi kršitev prava EU. Komisija pripozna prihodke od glob, ko sprejme sklep o naložitvi globe in o njem uradno obvesti naslovnika. Zneski se nanašajo predvsem na globe zaradi kršitev pravil konkurence (6 534 milijonov EUR). Največji zadevi se nanašata na kršitve protimonopolnih pravil EU, tj. globo, naloženo družbi Google zaradi uvedbe nezakonitih omejitev za proizvajalce naprav z operacijskimi sistemom Android in operaterje mobilnih omrežij (4 343 milijonov EUR), ter globo, naloženo družbi Qualcomm zaradi zlorabe prevladujočega položaja na trgu s čipi (997 milijonov EUR).

3.5   IZTERJAVA ODHODKOV

IZTERJAVA ODHODKOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Deljeno upravljanje | 2 116 | 1 775 |
| Neposredno upravljanje | 65 | 81 |
| Posredno upravljanje | 34 | 23 |
| Skupaj | 2 215 | 1 879 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

2 116

2 116

1 775

1 775

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

65

65

81

81

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

34

34

23

23

Skupaj

Skupaj

2 215

2 215

1 879

1 879

V tej postavki so zajeti predvsem nalogi za izterjavo, ki jih je izdala Komisija in so plačani ali izravnani s poznejšimi plačili, vknjiženimi v računovodski sistem Komisije (tj. odšteti od teh plačil), da se izterjajo odhodki, predhodno izplačani iz proračuna EU. Izterjave temeljijo na kontrolah, revizijah ali analizah upravičenosti, zato so te dejavnosti pomemben dejavnik pri izvrševanju proračuna EU. Te operacije ščitijo proračun EU pred odhodki, nastalimi zaradi kršitve prava.

Prav tako so vključeni nalogi za izterjavo, ki jih izdajo države članice upravičencem do odhodkov EKJS, in sprememba ocen prehodno nezaračunanih prihodkov od konca prejšnjega leta do tekočega leta.

Zneski, navedeni v zgornji razpredelnici, so prihodki, nastali z izdajo nalogov za izterjavo. Zato te številke ne morejo pokazati in tudi ne kažejo celotnega obsega ukrepov, sprejetih za zaščito proračuna EU, zlasti na področju kohezijske politike, na katerem so vzpostavljeni posebni mehanizmi za zagotavljanje popravkov neupravičenih odhodkov, ki večinoma ne vključujejo izdajanja nalogov za izterjavo. Zneski, izterjani z izravnavo z odhodki, zneski, izterjani z umiki, in izterjave zneskov predhodnega financiranja niso vključeni.

Večino sestavljajo izterjave odhodkov v okviru deljenega upravljanja:

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

V okviru EKJS in EKSRP so zneski, knjiženi kot letni prihodki pod to postavko, finančni popravki iz tega leta in povračila, ki so jih prijavile države članice in izterjale med letom, ter neto povečanje neporavnanih zneskov, ki so jih prijavile države članice ter naj bi se izterjali ob koncu leta in so povezani z goljufijami in nepravilnostmi.

Kohezijska politika

Kohezijska politika

Glavni zneski, povezani s kohezijsko politiko, se nanašajo na prehodno nezaračunane prihodke v višini 1 146 milijonov EUR, za katere Komisija pričakuje, da jih bo izterjala od držav članic. Izterjava bo izvedena na podlagi proučitve in sprejetja zaključnih računov, ki so jih predložile države članice 15. februarja 2019. Ta postopek za sprejetje zaključnih računov držav članic je bil prvič uveden na področju kohezije za programsko obdobje 2014–2020.

3.6   DRUGI PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

DRUGI PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Davki in prispevki osebja | 1 268 | 1 218 |
| Prispevki tretjih držav | 1 376 | 1 269 |
| Prispevki držav članic za zunanjo pomoč | 594 | 988 |
| Prenos sredstev | 85 | 208 |
| Popravek rezervacij | 100 | 29 |
| Kmetijski prelevmani | 4 | 4 |
| Proračunski popravki | (726) | 5 806 |
| Drugo | 612 | 854 |
| Skupaj | 3 312 | 10 376 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Davki in prispevki osebja

Davki in prispevki osebja

1 268

1 268

1 218

1 218

Prispevki tretjih držav

Prispevki tretjih držav

1 376

1 376

1 269

1 269

Prispevki držav članic za zunanjo pomoč

Prispevki držav članic za zunanjo pomoč

594

594

988

988

Prenos sredstev

Prenos sredstev

85

85

208

208

Popravek rezervacij

Popravek rezervacij

100

100

29

29

Kmetijski prelevmani

Kmetijski prelevmani

4

4

4

4

Proračunski popravki

Proračunski popravki

(726)

(726)

5 806

5 806

Drugo

Drugo

612

612

854

854

Skupaj

Skupaj

3 312

3 312

10 376

10 376

Prihodki od davkov in prispevkov osebja se nanašajo predvsem na odbitke od plač zaposlenih. Pokojninski prispevki in davek od dohodkov predstavljajo znatne zneske v tej kategoriji.

Prispevki tretjih držav so prispevki držav Efte in držav pristopnic.

Prispevki držav članic za zunanjo pomoč so večinoma zneski, prejeti za vzpostavitev instrumenta za begunce v Turčiji.

Prihodki iz prenosa sredstev se nanašajo predvsem na prenos satelitov v okviru programa Copernicus z Evropske vesoljske agencije na Komisijo (glej pojasnilo 2.2). Prenos je v skladu z računovodskimi pravili EU nemenjalni posel, ki bo za preostale satelite v okviru programa Copernicus, ki se še gradijo, opravljen v prihodnjih obdobjih.

2.2

Proračunski popravki so povzročili negativen znesek, saj vključujejo precej nižji proračunski presežek iz prejšnjega leta (555 milijonov EUR v primerjavi s 6,4 milijarde EUR v letu 2017) in visoke popravke BND/DDV v višini 1 292 milijonov EUR.

Znesek drugih prihodkov iz nemenjalnih poslov za leto 2018 vključuje znesek v višini 100 milijonov EUR, vpoklican od ERS, ki pomeni prispevek sklada k proračunu EU za namene jamstvenega sklada EFSD, ki je bil vzpostavljen leta 2018 na podlagi Uredbe (EU) 2017/1601. Drugi pomembni zneski se nanašajo na financiranje ESPJ za raziskave na področju premoga in jekla (64 milijonov EUR) in prispevke drugih subjektov (176 milijonov EUR).

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

3.7   FINANČNI PRIHODKI

FINANČNI PRIHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Obresti na: | | |
| Zamude pri plačilih | 1 458 | 217 |
| Posojila | 1 265 | 1 379 |
| Drugo | 68 | 41 |
| Premija za obveznost iz finančnih jamstev (EFSI) | 121 | 61 |
| Dividende | 103 | 23 |
| Finančni prihodki iz finančnih sredstev ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 29 | 57 |
| Iztrženi dobiček na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 23 | 38 |
| Drugo | 48 | 28 |
| Skupaj | 3 115 | 1 845 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Obresti na:

Obresti na:

Zamude pri plačilih

Zamude pri plačilih

1 458

1 458

217

217

Posojila

Posojila

1 265

1 265

1 379

1 379

Drugo

Drugo

68

68

41

41

Premija za obveznost iz finančnih jamstev (EFSI)

Premija za obveznost iz finančnih jamstev (EFSI)

121

121

61

61

Dividende

Dividende

103

103

23

23

Finančni prihodki iz finančnih sredstev ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančni prihodki iz finančnih sredstev ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

29

29

57

57

Iztrženi dobiček na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Iztrženi dobiček na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

23

23

38

38

Drugo

Drugo

48

48

28

28

Skupaj

Skupaj

3 115

3 115

1 845

1 845

Prihodki od obresti na zamude pri plačilih izhajajo predvsem iz glob in prispevkov lastnih sredstev, ki so zapadli v plačilo in niso bili pravočasno plačani. Znesek v višini 1,3 milijarde EUR se nanaša na zadeve v zvezi z lastnimi sredstvi iz pojasnila 2.6.1.1.

2.6.1.1

Prihodki od obresti na posojila se nanašajo predvsem na posojila, odobrena za finančno pomoč (glej pojasnilo 2.4.3).

2.4.3

3.8   DRUGI PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

DRUGI PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Prihodki od provizij za opravljanje storitev (agencije) | 602 | 557 |
| Pozitivne tečajne razlike | 329 | 281 |
| Prihodki od provizij in premij, povezani s finančnimi instrumenti | 54 | 51 |
| Delež v čistem rezultatu EIS | 37 | 21 |
| Prodaja blaga | 33 | 42 |
| Prihodki, povezani z osnovnimi sredstvi | 27 | 43 |
| Drugo | 297 | 338 |
| Skupaj | 1 379 | 1 332 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Prihodki od provizij za opravljanje storitev (agencije)

Prihodki od provizij za opravljanje storitev (agencije)

602

602

557

557

Pozitivne tečajne razlike

Pozitivne tečajne razlike

329

329

281

281

Prihodki od provizij in premij, povezani s finančnimi instrumenti

Prihodki od provizij in premij, povezani s finančnimi instrumenti

54

54

51

51

Delež v čistem rezultatu EIS

Delež v čistem rezultatu EIS

37

37

21

21

Prodaja blaga

Prodaja blaga

33

33

42

42

Prihodki, povezani z osnovnimi sredstvi

Prihodki, povezani z osnovnimi sredstvi

27

27

43

43

Drugo

Drugo

297

297

338

338

Skupaj

Skupaj

1 379

1 379

1 332

1 332

Prihodki od provizij za opravljanje storitev vključujejo predvsem provizije za dovoljenja za promet, ki jih zaračuna Evropska agencija za zdravila, ter pristojbine za blagovne znamke, ki jih pobira Urad Evropske unije za intelektualno lastnino.

ODHODKI

ODHODKI

3.9   DELJENO UPRAVLJANJE

DELJENO UPRAVLJANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Izvedle države članice | 2018 | 2017 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | 43 527 | 44 289 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 13 149 | 11 359 |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | 30 230 | 17 650 |
| Evropski socialni sklad | 11 935 | 7 353 |
| Drugo | 2 826 | 1 253 |
| Skupaj | 101 666 | 81 905 |

(v milijonih EUR)

Izvedle države članice

2018

2017

Evropski kmetijski jamstveni sklad

Evropski kmetijski jamstveni sklad

43 527

43 527

44 289

44 289

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

13 149

13 149

11 359

11 359

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

30 230

30 230

17 650

17 650

Evropski socialni sklad

Evropski socialni sklad

11 935

11 935

7 353

7 353

Drugo

Drugo

2 826

2 826

1 253

1 253

Skupaj

Skupaj

101 666

101 666

81 905

81 905

Največje povečanje zadeva kohezijsko politiko (ESRR, KS in ESS) in se nanaša predvsem na odhodke, prijavljene med letom, ki so bili plačani ali uporabljeni za obračun predhodnega financiranja. Čeprav so se odhodki zmanjšali za obdobje 2007–2013 (zaključna faza), se je izvrševanje za tekoče programsko obdobje 2014–2020 v letu 2018 znatno povečalo. Enako velja za EKSRP in druge instrumente za razvoj podeželja.

Drugi odhodki vključujejo predvsem: azil in migracije (0,6 milijarde EUR), Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (0,4 milijarde EUR), Solidarnostni sklad Evropske unije (0,9 milijarde EUR) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (0,6 milijarde EUR). Povečanje v primerjavi s prejšnjim letom se nanaša predvsem na Solidarnostni sklad Evropske unije ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo.

3.10   NEPOSREDNO UPRAVLJANJE

NEPOSREDNO UPRAVLJANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Izvedla Komisija | 8 120 | 8 831 |
| Izvedle izvajalske agencije EU | 8 964 | 6 699 |
| Izvedli skrbniški skladi | 468 | 208 |
| Skupaj | 17 551 | 15 738 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Izvedla Komisija

Izvedla Komisija

8 120

8 120

8 831

8 831

Izvedle izvajalske agencije EU

Izvedle izvajalske agencije EU

8 964

8 964

6 699

6 699

Izvedli skrbniški skladi

Izvedli skrbniški skladi

468

468

208

208

Skupaj

Skupaj

17 551

17 551

15 738

15 738

Ti zneski se nanašajo predvsem na izvajanje programov raziskovalne politike (7,3 milijarde EUR) in omrežij (2,7 milijarde EUR) ter instrumentov za razvojno sodelovanje (1,4 milijarde EUR) in evropske sosedske politike (1,1 milijarde EUR).

Povečanje odhodkov v okviru neposrednega upravljanja, ki ga izvajajo izvajalske agencije EU, se nanaša predvsem (1,7 milijarde EUR) na Izvajalsko agencijo za inovacije in omrežja (INEA), zlasti na del Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) za promet. Instrument IPE za promet je instrument financiranja za izvajanje evropske politike na področju prometne infrastrukture, njegov cilj pa je izgradnja nove ali posodobitev/sanacija obstoječe prometne infrastrukture v Evropi.

3.11   POSREDNO UPRAVLJANJE

POSREDNO UPRAVLJANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Izvedli druge agencije in organi EU | 3 396 | 2 667 |
| Izvedle tretje države | 679 | 1 101 |
| Izvedle mednarodne organizacije | 3 337 | 3 014 |
| Izvedli drugi subjekti | 3 569 | 1 478 |
| Skupaj | 10 981 | 8 260 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Izvedli druge agencije in organi EU

Izvedli druge agencije in organi EU

3 396

3 396

2 667

2 667

Izvedle tretje države

Izvedle tretje države

679

679

1 101

1 101

Izvedle mednarodne organizacije

Izvedle mednarodne organizacije

3 337

3 337

3 014

3 014

Izvedli drugi subjekti

Izvedli drugi subjekti

3 569

3 569

1 478

1 478

Skupaj

Skupaj

10 981

10 981

8 260

8 260

Od odhodkov v okviru posrednega upravljanja se 4,2 milijarde EUR nanaša na zunanje ukrepe (predvsem na področju predpristopne pomoči, humanitarne pomoči, mednarodnega sodelovanja in sosedstva). Dodatnih 6 milijarde EUR se nanaša na povečanje konkurenčnosti Evrope (na področjih, kot so raziskave, satelitski navigacijski sistemi in izobraževanje).

3.12   STROŠKI ZAPOSLENIH IN POKOJNIN

STROŠKI ZAPOSLENIH IN POKOJNIN

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Stroški zaposlenih | 6 454 | 6 193 |
| Stroški pokojnin | 4 476 | 3 808 |
| Skupaj | 10 929 | 10 002 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Stroški zaposlenih

Stroški zaposlenih

6 454

6 454

6 193

6 193

Stroški pokojnin

Stroški pokojnin

4 476

4 476

3 808

3 808

Skupaj

Skupaj

10 929

10 929

10 002

10 002

Stroški pokojnin so elementi gibanj, ki so se pojavili po aktuarskem vrednotenju obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, razen aktuarskih predpostavk. Zato ne pomenijo dejanskih izplačil pokojnin v zadevnem letu, ki so precej manjša.

3.13   SPREMEMBE AKTUARSKIH PREDPOSTAVK PREJEMKOV ZAPOSLENIH

SPREMEMBE AKTUARSKIH PREDPOSTAVK PREJEMKOV ZAPOSLENIH

Od 1. januarja 2018 se za prejemke zaposlenih uporablja spremenjeno računovodsko pravilo EU št. 12 (na podlagi MRSJS 39). V skladu s tem pravilom so aktuarski dobički in izgube („ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih“) predstavljeni kot gibanje neto sredstev in ne v izkazu poslovnega izida. Novo računovodsko pravilo ne vpliva na oceno teh zneskov.

3.14   STROŠKI FINANCIRANJA

STROŠKI FINANCIRANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Odhodki za obresti: | | |
| Najeta posojila | 1 260 | 1 373 |
| Drugo | 26 | 22 |
| Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev | 126 | 324 |
| Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 95 | 12 |
| Finančni najemi | 73 | 81 |
| Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 25 | 39 |
| Iztržena izguba na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 21 | 2 |
| Drugo | 50 | 42 |
| Skupaj | 1 677 | 1 896 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Odhodki za obresti:

Odhodki za obresti:

Najeta posojila

Najeta posojila

1 260

1 260

1 373

1 373

Drugo

Drugo

26

26

22

22

Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

126

126

324

324

Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

95

95

12

12

Finančni najemi

Finančni najemi

73

73

81

81

Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

25

25

39

39

Iztržena izguba na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Iztržena izguba na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

21

21

2

2

Drugo

Drugo

50

50

42

42

Skupaj

Skupaj

1 677

1 677

1 896

1 896

Znesek odhodkov za obresti na najeta posojila ustreza predvsem prihodkom od obresti na posojila za finančno pomoč (vzajemni posli).

3.15   DRUGI ODHODKI

DRUGI ODHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Upravni odhodki in odhodki za IT | 2 313 | 2 521 |
| Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi | 1 608 | 1 423 |
| Popravek rezervacij | 923 | 1 377 |
| Negativne tečajne razlike | 341 | 446 |
| Odhodki od poslovnega najema | 424 | 414 |
| Znižanje glob s strani Sodišča | 1 | 67 |
| Drugo | 598 | 509 |
| Skupaj | 6 208 | 6 756 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Upravni odhodki in odhodki za IT

Upravni odhodki in odhodki za IT

2 313

2 313

2 521

2 521

Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi

Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi

1 608

1 608

1 423

1 423

Popravek rezervacij

Popravek rezervacij

923

923

1 377

1 377

Negativne tečajne razlike

Negativne tečajne razlike

341

341

446

446

Odhodki od poslovnega najema

Odhodki od poslovnega najema

424

424

414

414

Znižanje glob s strani Sodišča

Znižanje glob s strani Sodišča

1

1

67

67

Drugo

Drugo

598

598

509

509

Skupaj

Skupaj

6 208

6 208

6 756

6 756

Odhodki, povezani z raziskavami in razvojem, so vključeni v upravne odhodke in odhodke za IT ter se lahko razčlenijo na naslednji način:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Stroški raziskav | 385 | 376 |
| Neusredstveni stroški razvoja | 106 | 81 |
| Skupaj | 491 | 456 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

Stroški raziskav

Stroški raziskav

385

385

376

376

Neusredstveni stroški razvoja

Neusredstveni stroški razvoja

106

106

81

81

Skupaj

Skupaj

491

491

456

456

3.16   POROČANJE PO ODSEKIH PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (VFO)

POROČANJE PO ODSEKIH PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (VFO)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pametna in vključujoča rast | Trajnostna rast | Varnost in državljanstvo | Evropa v svetu | Uprava | Nedodeljeno razdelku VFO (*2) | Skupaj |
| Sredstva iz naslova BND | — | — | — | — | — | 105 780 | 105 780 |
| Tradicionalna lastna sredstva | — | — | — | — | — | 22 767 | 22 767 |
| DDV | — | — | — | — | — | 17 624 | 17 624 |
| Globe | — | — | — | — | — | 6 740 | 6 740 |
| Izterjava odhodkov | 1 395 | 777 | 6 | 35 | 0 | 2 | 2 215 |
| Drugo | 1 223 | 48 | 109 | 228 | 5 077 | (3 374 ) | 3 312 |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 2 619 | 825 | 115 | 262 | 5 077 | 149 540 | 158 438 |
| Finančni prihodki | 282 | 0 | 0 | 16 | 0 | 2 816 | 3 115 |
| Drugo | 170 | (14) | (8) | 6 | 337 | 887 | 1 379 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 453 | (13) | (8) | 23 | 337 | 3 703 | 4 494 |
| Prihodki skupaj | 3 072 | 812 | 107 | 285 | 5 414 | 153 243 | 162 932 |
| Odhodki, ki so jih izvedle države članice: | | | | | | | |
| EKJS | — | (43 527 ) | — | — | — | — | (43 527 ) |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | — | (13 149 ) | — | — | — | — | (13 149 ) |
| ESRR in KS | (30 230 ) | — | — | — | — | — | (30 230 ) |
| ESS | (11 935 ) | — | — | — | — | — | (11 935 ) |
| Drugo | (437) | (596) | (1 762 ) | (31) | — | — | (2 826 ) |
| Izvedli EK, izvajalske agencije in skrbniški skladi | (11 565 ) | (571) | (930) | (4 496 ) | (13) | 24 | (17 551 ) |
| Izvedli druge agencije in organi EU | (2 767 ) | 2 | (810) | (48) | — | 226 | (3 396 ) |
| Izvedle tretje države in mednarodne organizacije | (505) | (74) | (202) | (3 236 ) | (0) | — | (4 016 ) |
| Izvedli drugi subjekti | (2 696 ) | (0) | 2 | (875) | (0) | — | (3 569 ) |
| Stroški zaposlenih in pokojnin | (1 675 ) | (369) | (447) | (699) | (6 697 ) | (1 043 ) | (10 929 ) |
| Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih | — | — | — | — | — | — | — |
| Stroški financiranja | (149) | (22) | (0) | (16) | (93) | (1 397 ) | (1 677 ) |
| Drugi odhodki | (1 945 ) | (313) | (137) | (109) | (3 231 ) | (472) | (6 208 ) |
| Odhodki skupaj | (63 903 ) | (58 620 ) | (4 287 ) | (9 510 ) | (10 034 ) | (2 661 ) | (149 014 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | (60 831 ) | (57 808 ) | (4 180 ) | (9 225 ) | (4 620 ) | 150 581 | 13 918 |

(v milijonih EUR)

Pametna in vključujoča rast

Trajnostna rast

Varnost in državljanstvo

Evropa v svetu

Uprava

Nedodeljeno razdelku VFO (*2)

*2

Skupaj

Sredstva iz naslova BND

Sredstva iz naslova BND

—

—

—

—

—

105 780

105 780

105 780

105 780

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

—

—

—

—

—

22 767

22 767

22 767

22 767

DDV

DDV

—

—

—

—

—

17 624

17 624

17 624

17 624

Globe

Globe

—

—

—

—

—

6 740

6 740

6 740

6 740

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

1 395

1 395

777

777

6

6

35

35

0

0

2

2

2 215

2 215

Drugo

Drugo

1 223

1 223

48

48

109

109

228

228

5 077

5 077

(3 374 )

(3 374 )

3 312

3 312

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

2 619

2 619

825

825

115

115

262

262

5 077

5 077

149 540

149 540

158 438

158 438

Finančni prihodki

Finančni prihodki

282

282

0

0

0

0

16

16

0

0

2 816

2 816

3 115

3 115

Drugo

Drugo

170

170

(14)

(14)

(8)

(8)

6

6

337

337

887

887

1 379

1 379

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

453

453

(13)

(13)

(8)

(8)

23

23

337

337

3 703

3 703

4 494

4 494

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

3 072

3 072

812

812

107

107

285

285

5 414

5 414

153 243

153 243

162 932

162 932

Odhodki, ki so jih izvedle države članice:

Odhodki, ki so jih izvedle države članice:

EKJS

EKJS

—

(43 527 )

(43 527 )

—

—

—

—

(43 527 )

(43 527 )

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

—

(13 149 )

(13 149 )

—

—

—

—

(13 149 )

(13 149 )

ESRR in KS

ESRR in KS

(30 230 )

(30 230 )

—

—

—

—

—

(30 230 )

(30 230 )

ESS

ESS

(11 935 )

(11 935 )

—

—

—

—

—

(11 935 )

(11 935 )

Drugo

Drugo

(437)

(437)

(596)

(596)

(1 762 )

(1 762 )

(31)

(31)

—

—

(2 826 )

(2 826 )

Izvedli EK, izvajalske agencije in skrbniški skladi

Izvedli EK, izvajalske agencije in skrbniški skladi

(11 565 )

(11 565 )

(571)

(571)

(930)

(930)

(4 496 )

(4 496 )

(13)

(13)

24

24

(17 551 )

(17 551 )

Izvedli druge agencije in organi EU

Izvedli druge agencije in organi EU

(2 767 )

(2 767 )

2

2

(810)

(810)

(48)

(48)

—

226

226

(3 396 )

(3 396 )

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

(505)

(505)

(74)

(74)

(202)

(202)

(3 236 )

(3 236 )

(0)

(0)

—

(4 016 )

(4 016 )

Izvedli drugi subjekti

Izvedli drugi subjekti

(2 696 )

(2 696 )

(0)

(0)

2

2

(875)

(875)

(0)

(0)

—

(3 569 )

(3 569 )

Stroški zaposlenih in pokojnin

Stroški zaposlenih in pokojnin

(1 675 )

(1 675 )

(369)

(369)

(447)

(447)

(699)

(699)

(6 697 )

(6 697 )

(1 043 )

(1 043 )

(10 929 )

(10 929 )

Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih

Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih

—

—

—

—

—

—

—

Stroški financiranja

Stroški financiranja

(149)

(149)

(22)

(22)

(0)

(0)

(16)

(16)

(93)

(93)

(1 397 )

(1 397 )

(1 677 )

(1 677 )

Drugi odhodki

Drugi odhodki

(1 945 )

(1 945 )

(313)

(313)

(137)

(137)

(109)

(109)

(3 231 )

(3 231 )

(472)

(472)

(6 208 )

(6 208 )

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(63 903 )

(63 903 )

(58 620 )

(58 620 )

(4 287 )

(4 287 )

(9 510 )

(9 510 )

(10 034 )

(10 034 )

(2 661 )

(2 661 )

(149 014 )

(149 014 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(60 831 )

(60 831 )

(57 808 )

(57 808 )

(4 180 )

(4 180 )

(9 225 )

(9 225 )

(4 620 )

(4 620 )

150 581

150 581

13 918

13 918

Prikaz prihodkov in odhodkov po razdelkih večletnega finančnega okvira temelji na ocenah, saj niso vse obveznosti povezane z razdelki večletnega finančnega okvira.

4.   POGOJNE OBVEZNOSTI IN SREDSTVA

4.1   POGOJNE OBVEZNOSTI

POGOJNE OBVEZNOSTI

Pogojne obveznosti so morebitne prihodnje plačilne obveznosti EU, ki bi lahko nastale zaradi preteklih dogodkov ali sprejetih zavezujočih pravnih obveznosti, vendar bodo odvisne od prihodnjih dogodkov, nad katerimi EU nima popolnega nadzora. Nanašajo se predvsem na izdana finančna jamstva (za posojila in programe finančne pomoči) ter na pravna tveganja. Vse pogojne obveznosti, razen tistih, ki so povezane z globami in jamstvi, kritimi iz skladov (glej pojasnilo 2.4.1), bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun EU (in s tem države članice EU) v prihodnjih letih.

2.4.1

4.1.1   
  Proračunska jamstva

Proračunska jamstva

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| | Zgornja meja | Podpisana | Izplačana | Zgornja meja | Podpisana | Izplačana |
| Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila | 40 417 | 30 889 | 20 510 | 37 479 | 28 950 | 19 972 |
| Jamstvo EFSI | 25 898 | 19 842 | 15 764 | 16 000 | 13 473 | 10 128 |
| Skupaj | 66 315 | 50 731 | 36 273 | 53 479 | 42 423 | 30 100 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Zgornja meja

Podpisana

Izplačana

Zgornja meja

Podpisana

Izplačana

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

40 417

40 417

30 889

30 889

20 510

20 510

37 479

37 479

28 950

28 950

19 972

19 972

Jamstvo EFSI

Jamstvo EFSI

25 898

25 898

19 842

19 842

15 764

15 764

16 000

16 000

13 473

13 473

10 128

10 128

Skupaj

Skupaj

66 315

66 315

50 731

50 731

36 273

36 273

53 479

53 479

42 423

42 423

30 100

30 100

Iz zgornje razpredelnice je razviden obseg izpostavljenosti proračuna EU morebitnim prihodnjim plačilom, povezanim z jamstvi, danimi skupini EIB. Izplačani zneski pomenijo zneske, ki so jih končni upravičenci že prejeli, medtem ko podpisani zneski vključujejo izplačana sredstva in že podpisane sporazume z upravičenci ali finančnimi posredniki, za katere pa sredstva še niso bila izplačana. Zgornja meja predstavlja skupni obseg jamstva, za katerega se je EU, in s tem države članice, zavezala, da ga bo pokrila.

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

Proračun EU jamči za posojila, ki jih je EIB podpisala in odobrila tretjim državam iz lastnih sredstev EIB. Na dan 31. decembra 2018 je znesek neodplačanih posojil, ki jih krije jamstvo EU, znašal 20 510 milijonov EUR (leta 2017: 19 972 milijonov EUR). Jamstva iz proračuna EU:

| — | 19 360 milijonov EUR (leta 2017: 18 583 milijonov EUR) prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1) in |
| --- | --- |

—

19 360 milijonov EUR (leta 2017: 18 583 milijonov EUR) prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1) in

2.4.1

| — | 1 150 milijonov EUR (leta 2017: 1 389 milijonov EUR) neposredno za posojila, odobrena državam članicam pred pristopom. |
| --- | --- |

—

1 150 milijonov EUR (leta 2017: 1 389 milijonov EUR) neposredno za posojila, odobrena državam članicam pred pristopom.

EU poleg zneska v višini 20 510 milijonov EUR, ki je zgoraj razkrit kot izplačan, jamči za dodatnih 210 milijonov EUR neodplačanih posojil Siriji, za katera so bile oblikovane rezervacije.

Jamstvo v okviru mandata EU za zunanja posojila v zvezi s posojili, ki jih je odobrila EIB, je omejeno na 65 % neporavnanega salda za sporazume, podpisane po letu 2007 (mandata 2007–2013 in 2014–2020). Za sporazume pred letom 2007 je jamstvo EU omejeno na odstotek najvišjega zneska odobrenih kreditnih linij, ki je v večini primerov 65 %, pa tudi 70 %, 75 % ali 100 %. Kadar ta najvišji znesek ni dosežen, jamstvo EU krije celotni znesek.

Pri razkritju najvišje izpostavljenosti EU na dan 31. decembra 2018 pa je treba zajeti tudi odobrena posojila, ki še niso podpisana (9 528 milijonov EUR), in podpisana posojila, ki še niso izplačana (10 379 milijonov EUR).

Evropski parlament in Svet sta marca 2018 sprejela Sklep (EU) 2018/412 (22), v skladu s katerim se je lahko zgornja meja za financiranje EIB v okviru jamstva EU povečala. Sporazum o jamstvu z EIB je bil ustrezno spremenjen, zaradi česar se je največja izpostavljenost EU v letu 2018 povečala za 3,4 milijarde EUR.

22

Jamstvo Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI)

Jamstvo Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI)

EFSI je pobuda za povečanje sposobnosti skupine EIB za prevzemanje tveganj, ki EIB omogoča, da poveča svoje naložbe v EU. Cilj EFSI je podpreti dodatne naložbe v EU in dostop do financiranja za mala podjetja. Sklad ni ločen pravni subjekt ali naložbeni sklad v strogem pomenu. Rezerva za tveganja, ki jo zagotavlja EFSI, nudi EIB zaščito pred morebitnimi izgubami pri povezanih operacijah. Sestavljena je iz postopne dodelitve lastnega kapitala EIB v višini najmanj 7,5 milijarde EUR in proračunskega jamstva EU v višini do 26 milijard EUR („jamstvo EU v okviru EFSI“). Jamstvo EU v okviru EFSI je zagotovljeno EIB na podlagi sporazuma med EU in EIB (v nadaljnjem besedilu: sporazum o EFSI). Sporazum o EFSI je bil spremenjen leta 2018, da bi odražal povišano zgornjo mejo jamstva EU v okviru EFSI v višini 26 milijard EUR v skladu s spremenjeno uredbo o EFSI (Uredba (EU) 2017/2396).

Operacije EFSI se izvajajo v okviru dveh delov: dela za infrastrukturo in inovacije (IIW), ki ga izvaja EIB (jamstvo EU v okviru EFSI v višini 19,5 milijarde EUR), in dela za MSP (SMEW), ki ga izvaja EIS (jamstvo EU v okviru EFSI v višini 6,5 milijarde EUR), oba pa imata dolžniški portfelj in portfelj lastniških instrumentov. EIS deluje v skladu s sporazumom z EIB na podlagi jamstva EIB, ki je zajamčeno z jamstvom EU v okviru EFSI na podlagi sporazuma o EFSI.

EU in EIB imata v okviru EFSI različni vlogi. EFSI je ustanovljen v okviru EIB, ki financira operacije (dolžniške in lastniške naložbe) ter si v ta namen izposoja potrebna sredstva na kapitalskih trgih. V zvezi z delom za infrastrukturo in inovacije EIB neodvisno sprejema naložbene odločitve in operacije upravlja v skladu s svojimi pravili in postopki. Enako velja za operacije v okviru dela za MSP, ki jih upravlja EIS.

Da se zagotovita usmerjenost naložb v okviru EFSI na specifični cilj odpravljanja nedelovanja trga, ki ovira naložbe v EU, in njihova upravičenost do zaščite z jamstvom EU, je bila vzpostavljena posebna upravljavska struktura. Vsak projekt, ki ga predlaga EIB v okviru dela za infrastrukturo in inovacije, preuči naložbeni odbor neodvisnih strokovnjakov, ki oceni njegovo upravičenost do kritja z jamstvom EU. Ko je projekt potrjen kot upravičen za operacijo z jamstvom EFSI, se odločitev o nadaljevanju projekta in njegovem upravljanju nato sprejme v rednem procesu projektnega cikla in upravljanja, ki ga ima EIB. V zvezi z delom za MSP je vloga naložbenega odbora omejena na svetovanje v zvezi z opisom produktov iz dela za MSP, ki jih potrjujeta usmerjevalni odbor EFSI in izvršni direktor EFSI. EFSI je tudi pod nadzorom usmerjevalnega odbora, sestavljenega iz petih članov, od katerih jih tri imenuje Komisija, enega EIB in enega (ki nima glasovalne pravice) Evropski parlament. Odločitve se sprejemajo soglasno ali na podlagi soglasja članov z glasovalno pravico, če soglasja ni mogoče doseči. Usmerjevalni odbor EFSI ne odloča o naložbah.

Vloga EU se nanaša na zagotavljanje proračunskega jamstva EU za del potencialnih izgub, ki bi jih lahko utrpela EIB pri svojih naložbah v dolžniške in lastniške instrumente. Posledično EU ne posega v izbiro in upravljanje operacij EFSI, ne vlaga denarja v operacije EFSI in ni neposredna pogodbena stranka zadevnih instrumentov. Ker niso izpolnjena kontrolna merila in računovodske zahteve za konsolidacijo na podlagi računovodskih pravil EU (in MRSJS), povezana zajamčena sredstva niso obračunana v konsolidiranem zaključnem računu EU.

V skladu z računovodskimi pravili EU je jamstvo EU, zagotovljeno skupini EIB v okviru sklada EFSI, obračunano kot obveznost iz naslova finančnega jamstva za dolžniški portfelj dela za infrastrukturo in inovacije, kot finančna rezervacija za dolžniški portfelj dela za MSP ter kot izvedeni finančni instrument (finančno sredstvo ali obveznost po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj) za oba portfelja lastniških instrumentov. V tem pojasnilu je razkrita tudi pogojna obveznost v zvezi z zagotovljenim jamstvom EFSI.

Jamstvo EU v okviru dolžniškega portfelja EFSI IIW krije delež prve izgube portfelja poslov financiranja, ki jih sklene EIB in so večinoma standardna posojila in jamstva. Jamstvo EU se unovči, če dolžnik plačila ne izvede ob dospelosti ali v primeru prestrukturiranja dolga. Jamstvo EU se povrne sorazmerno s tveganjem, ki ga je prevzela EU, in sicer v obliki porazdelitve prihodkov, povezanih s tveganjem, ki jih bo prejela EIB od poslov z jamstvom, med EIB in EU. Prihodki EU bi morali najprej pokriti izgube, nastale pri poslih z jamstvom. Jamstvo EU je zato obračunano kot obveznost iz naslova finančnega jamstva in se pri začetnem pripoznanju meri po pošteni vrednosti, ki ustreza čisti sedanji vrednosti dolgovanih premij (prihodki EU). Ob datumih poznejših bilanc stanja se obveznost iz naslova finančnega jamstva meri po znesku pričakovanih izgub ali prvotno pripoznanem znesku, odvisno kateri je višji, zmanjšanem za nabrano amortizacijo prihodkov, kjer je ustrezno. Obveznost iz naslova finančnega jamstva je prikazana brez prihodkov EU, ki še niso bili prejeti – nič na dan 31. decembra 2018 (leta 2017: nič) – glej pojasnilo 2.11.3.

2.11.3

V okviru portfelja lastniških instrumentov EFSI IIW, ki ga sestavljajo deleži v neposrednem lastniškem kapitalu ali navideznem lastniškem kapitalu ali podrejeni dolgovi, EIB vlaga po načelu enakovrednosti na lastno tveganje in tudi na tveganje EU. Posledično jamstvo EU za del naložb v lastniški kapital, za katere jamči EU, krije negativne popravke vrednosti (nerealizirane izgube) ob vsakem datumu bilance stanja, realizirane izgube ob dezinvestiranju in stroške financiranja, ki jih ima EIB. Če se vrednost naložbe, ki je bila pred tem predmet negativnega popravka vrednosti, ob poznejših datumih poročanja poveča, EIB povrne EU znesek do višine nabavne vrednosti naložbe. Ob dezinvestiranju je EU upravičena tudi do dobička od naložbe, ki presega nabavno vrednost. Jamstvo EU se povrne s prihodki, ki jih EIB prejme iz zajamčenih poslov, vključno z obrestmi, dividendami in realiziranimi dobički. Poravnava med EU in EIB se izvrši letno brez izgub in prihodkov.

EU v okviru portfelja lastniških instrumentov dela EFSI za MSP jamči za naložbe v lastniški kapital, in sicer v sklade tveganega in zasebnega kapitala, ki jih financira EIB, uvaja in upravlja pa EIS. Jamstvo EU se zagotovi na osnovi portfelja za dva portfelja: poddel 1 in poddel 2. Jamstvo EFSI se unovči za kritje izgub zaradi oslabitve in realiziranih izgub od zajamčenih naložb in stroškov financiranja EIB. EU je upravičena do povračila za prevzeto tveganje v obliki dividend in realiziranih dobičkov od zajamčenih poslov v zvezi z lastniškim kapitalom. V okviru poddela 2 program EU Obzorje 2020 prav tako delno vlaga v isti portfelj lastniških instrumentov (naložba iz programa Obzorje 2020, ki jo financira EU, je v zaključnem računu EU obračunana kot za prodajo razpoložljivo finančno sredstvo) in prevzema prve izgube od naložb, medtem ko dodatne izgube krijeta jamstvo EU in EIS.

Jamstvo EU v okviru EFSI v zvezi s portfeljem lastniških instrumentov EFSI je razvrščeno kot izvedeni finančni instrument in obračunano kot finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj. Na dan 31. decembra 2018 je poštena vrednost jamstva EU v okviru EFSI za portfelj lastniških instrumentov EFSI znašala 14 milijonov EUR (leta 2017: 16 milijonov EUR) – glej pojasnilo 2.4.2.

2.4.2

Zgornja pogojna obveznost vključuje posle v okviru programov COSME, Obzorje 2020, CCS in EaSI za del, ki ga zajema jamstvo EU v okviru EFSI v dolžniškem portfelju SMEW.

Plačila jamstva EU izvrši Jamstveni sklad EFSI – glej pojasnilo 2.4.1. Konec leta 2018 so sredstva jamstvenega sklada znašala 5 452 milijonov EUR (leta 2017: 3 504 milijonov EUR), za dodatnih 2 688 milijonov EUR (leta 2017: 2 633 milijonov EUR) pa so bile prevzete obveznosti, vendar znesek še ni bil plačan in je vključen v znesek, razkrit kot neporavnane obveznosti (RAL) v pojasnilu 5.1. Leta 2 018 je bilo za unovčitev jamstva iz Jamstvenega sklada EFSI izplačanih 61 milijonov EUR.

2.4.1

5.1

4.1.2   
  Jamstva v zvezi s finančno pomočjo (najemanje in dajanje posojil)

Jamstva v zvezi s finančno pomočjo (najemanje in dajanje posojil)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| | Črpana | Nečrpana | Skupaj | Črpana | Nečrpana | Skupaj |
| EMFS | 47 400 | — | 47 400 | 47 456 | — | 47 456 |
| Plačilnobilančna posojila | 1 734 | — | 1 734 | 3 114 | — | 3 114 |
| Makrofinančna pomoč | 4 388 | 980 | 5 368 | 3 924 | 460 | 4 384 |
| Euratom | 254 | 200 | 454 | 250 | 250 | 500 |
| Skupaj | 53 775 | 1 180 | 54 955 | 54 744 | 710 | 55 454 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Črpana

Nečrpana

Skupaj

Črpana

Nečrpana

Skupaj

EMFS

EMFS

47 400

47 400

—

47 400

47 400

47 456

47 456

—

47 456

47 456

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

1 734

1 734

—

1 734

1 734

3 114

3 114

—

3 114

3 114

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

4 388

4 388

980

980

5 368

5 368

3 924

3 924

460

460

4 384

4 384

Euratom

Euratom

254

254

200

200

454

454

250

250

250

250

500

500

Skupaj

Skupaj

53 775

53 775

1 180

1 180

54 955

54 955

54 744

54 744

710

710

55 454

55 454

Proračun EU jamči za posojila, ki jih najame Komisija za financiranje posojanja državam članicam in nečlanicam v vzajemnih transakcijah. Ta najeta posojila so že pripoznana kot obveznosti v bilanci stanja EU – glej pojasnilo 2.11.1. Če pa bi pri posojilih, danih na podlagi teh posojil, najetih v vzajemnih transakcijah, prišlo do zamud pri odplačevanju, bi moral v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 celoten neodplačan znesek posojila pokriti proračun EU:

2.11.1

| — | za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EMFS, jamči izključno proračun EU, |
| --- | --- |

—

za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EMFS, jamči izključno proračun EU,

| — | za najeta posojila, povezana s plačilnobilančnimi posojili, jamči izključno proračun EU, |
| --- | --- |

—

za najeta posojila, povezana s plačilnobilančnimi posojili, jamči izključno proračun EU,

| — | za posojila za makrofinančno pomoč najprej jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1), nato pa proračun EU ter |
| --- | --- |

—

za posojila za makrofinančno pomoč najprej jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1), nato pa proračun EU ter

2.4.1

| — | za celotne zneske neodplačanih posojil Euratom so prvo kritje jamstva tretjih strank. Če zneskov za zunanja posojila ne bi pokrila jamstva tretjih oseb, bi jih pokril Jamstveni sklad. |
| --- | --- |

—

za celotne zneske neodplačanih posojil Euratom so prvo kritje jamstva tretjih strank. Če zneskov za zunanja posojila ne bi pokrila jamstva tretjih oseb, bi jih pokril Jamstveni sklad.

Proračunsko jamstvo EU ne zajema posojil ESPJ v likvidaciji, odobrenih iz izposojenih sredstev. Namesto tega jih krijejo finančna sredstva ESPJ v likvidaciji – glej pojasnilo 2.4.1.

2.4.1

4.1.3   
  Jamstva, dana za finančne instrumente EU

Jamstva, dana za finančne instrumente EU

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Obzorje 2020 | 1 467 | 1 297 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja | 642 | 654 |
| Instrument za povezovanje Evrope | 579 | 490 |
| Drugo | 29 | 32 |
| Skupaj | 2 717 | 2 473 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Obzorje 2020

Obzorje 2020

1 467

1 467

1 297

1 297

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

642

642

654

654

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

579

579

490

490

Drugo

Drugo

29

29

32

32

Skupaj

Skupaj

2 717

2 717

2 473

2 473

Kot je navedeno v členu 210(1) finančne uredbe, proračunski odhodki, povezani s posameznim finančnim instrumentom, in finančna obveznost Unije v nobenem primeru ne presežejo zneska ustreznih proračunskih obveznosti, prevzetih zanj, kar izključuje pogojne obveznosti za proračun. V praksi to pomeni, da imajo te obveznosti v bilanci stanja protiknjižbo na strani sredstev ali so pokrite z neporavnanimi proračunskimi obveznostmi, ki še niso prikazane kot odhodki. Te pogojne obveznosti so prikazane brez finančnih rezervacij, oblikovanih za te instrumente – glej pojasnilo 2.10.

2.10

4.1.4   
  Sodni postopki

Sodni postopki

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Globe | 3 187 | 3 242 |
| Kmetijstvo | 653 | 1 737 |
| Kohezija | 26 | 3 |
| Drugo | 1 867 | 481 |
| Skupaj | 5 732 | 5 463 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Globe

Globe

3 187

3 187

3 242

3 242

Kmetijstvo

Kmetijstvo

653

653

1 737

1 737

Kohezija

Kohezija

26

26

3

3

Drugo

Drugo

1 867

1 867

481

481

Skupaj

Skupaj

5 732

5 732

5 463

5 463

Globe

Globe

Ti zneski se nanašajo predvsem na globe, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so jih oglobljene družbe začasno plačale ter je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo pritožba vložena. Pogojna obveznost se ohrani, dokler sodba Sodišča EU o zadevi ne postane pravnomočna ali dokler se ne izteče rok za pritožbo. Obračunane obresti na začasna plačila so vključene v poslovni izid za zadevno leto in tudi kot pogojna obveznost, da se prikaže negotovost upravičenosti Komisije do teh zneskov.

Če bi EU v kateri koli od teh zadev v zvezi z naloženimi globami izgubila, bi se začasno prejeti zneski vrnili družbam. Znesek glob se pripozna kot proračunski prihodek šele, ko je dokončen (člen 107 finančne uredbe).

Kmetijstvo

Kmetijstvo

To so pogojne obveznosti do držav članic, povezane s sklepi o skladnosti pri EKJS ter s finančnimi popravki za razvoj podeželja in predpristopno pomoč, ki so predmet postopka pred izrekom sodbe Sodišča EU. Določitev končnega zneska obveznosti in leta, v katerem bo učinek uspešnih pritožb bremenil proračun, je odvisna od trajanja postopka pred Sodiščem EU.

Kohezija

Kohezija

To so pogojne obveznosti do držav članic v zvezi z ukrepi v okviru kohezijske politike, ki so predmet postopka v fazi pred ustnim zaslišanjem ali pred izrekom sodbe Sodišča EU.

Drugi sodni postopki

Drugi sodni postopki

Ta postavka se nanaša na odškodninske tožbe, ki so zdaj vložene zoper EU, druge pravne spore in ocenjene pravne stroške. Omeniti je treba, da mora v odškodninski tožbi v skladu s členom 340 PDEU tožnik dokazati, da je institucija dovolj resno kršila pravno pravilo, ki podeljuje pravice posameznikom, da je tožnik utrpel dejansko škodo in da obstaja neposredna vzročna zveza med nezakonitim dejanjem in škodo. Znesek za leto 2018 se nanaša predvsem na odškodninski zahtevek proti Evropski komisiji zaradi sklepa o prepovedi združitve. Pravna zadeva je precej nova in v zgodnji fazi. Zato se ob odsotnosti zanesljive ocene razkriti znesek nanaša na zahtevani znesek.

4.2   POGOJNA SREDSTVA

POGOJNA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Prejeta jamstva: | | |
| Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | 321 | 352 |
| Druga jamstva | 19 | 22 |
| Druga pogojna sredstva | 25 | 34 |
| Skupaj | 366 | 409 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Prejeta jamstva:

Prejeta jamstva:

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

321

321

352

352

Druga jamstva

Druga jamstva

19

19

22

22

Druga pogojna sredstva

Druga pogojna sredstva

25

25

34

34

Skupaj

Skupaj

366

366

409

409

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja EU izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z EU.

5.   PRORAČUNSKE IN PRAVNE OBVEZNOSTI

To pojasnilo vsebuje informacije o proračunskem postopku in prihodnjih potrebah po financiranju, ne pa o obveznostih, ki so obstajale na dan 31. decembra 2018.

Večletni finančni okvir (VFO), o katerem se dogovorijo države članice, določa programe ter zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti in skupni znesek odobritev plačil za posamezne razdelke, v okviru katerih lahko EU sklepa proračunske in pravne obveznosti, ter nazadnje izvrši plačila za obdobje 7 let – glej razpredelnico 1.1 v pojasnilih k poročilom o izvrševanju proračuna.

Zgornje meje VFO je sprejel Svet (države članice) s soglasjem Evropskega parlamenta, člen 16 Uredbe (EU) št. 1306/2013 o financiranju SKP pa vzpostavlja neposredno povezavo med letno zgornjo mejo odhodkov EKJS in uredbo o VFO. Evropski parlament in Svet sta sprejela tudi ustrezne temeljne akte za odhodke EKJS, ki določajo odhodke po državah članicah za celotno obdobje 2014–2020.

Pravne obveznosti ustrezajo podpisanim programom, projektom, sporazumom ali pogodbam, zato so za EU pravno zavezujoče. Prevzem pravne obveznosti je dejanje, s katerim odredbodajalec prevzame ali določi obveznost (za EU), ki ima finančne posledice (člen 2(37) finančne uredbe).

Načeloma se proračunska obveznost prevzame pred pravno obveznostjo, vendar je pri nekaterih večletnih programih/projektih obratno, ustrezne proračunske obveznosti se namreč prevzamejo v letnih obrokih v obdobju več let, kadar tako določa temeljni akt. Na primer, za kohezijo člen 76 uredbe o skupnih določbah (Uredba (EU) št. 1303/2013 (23) določa, da sklep Komisije o sprejetju programa predstavlja pravno obveznost v smislu finančne uredbe in da se proračunske obveznosti Unije za vsak program izvajajo v letnih obrokih za vsak sklad v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Druge pravne podlage lahko vsebujejo podobne določbe. Zato lahko obstajajo zneski, ki jih je EU pravno zavezana plačati, čeprav proračunska obveznost še ni bila prevzeta – glej pojasnili 5.2 in 5.3.

23

5.2

5.3

Če je proračunska obveznost prevzeta, vendar plačila zanjo še niso izvršena, se znesek neporavnanih obveznosti imenuje „reste à liquider“ (RAL). To lahko predstavlja programe ali projekte, ki so pogosto večletni in podpisani ter za katere bodo plačila izvedena v poznejših letih. Predstavljajo plačilne obveznosti za prihodnja leta. Ker se računovodski izkazi pripravijo v skladu z računovodenjem na podlagi nastanka poslovnega dogodka, poročila o izvrševanju proračuna pa v skladu z računovodenjem na podlagi plačil, je bil del skupnega neplačanega zneska (RAL) že prikazan kot odhodek in pripoznan kot obveznost v bilanci stanja (glej pojasnili 2.12 in 2.13). Ti stroški se izračunajo na podlagi prejetih zahtevkov za povračilo stroškov/računov ali ocenjenega izvajanja programa ali projekta, če EU še ni prejela nobenih zahtevkov – glej pojasnilo 5.1 spodaj. Ko so po 31. decembru 2018 izvršena plačila, ki se nanašajo na neporavnane obveznosti, se pripoznanje obveznosti v bilanci stanja odpravi. Del neporavnanih obveznosti, ki še ni prikazan kot odhodek, ni vključen v obveznosti, temveč je razkrit v nadaljevanju.

2.12

2.13

5.1

Spodnja razkritja tako predstavljajo zneske na dan 31. decembra 2018, za katere se je EU zavezala, da jih bo plačala na podlagi izpolnjevanja pogodbenih dogovorov in bodo zato financirani iz prihodnjih proračunov EU.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | 5.1 | 235 836 | 221 391 |
| Še neizvedene pravne obveznosti v okviru deljenega upravljanja, sprejete na podlagi sedanjega VFO | 5.2 | 143 883 | 211 688 |
| Pomembne pravne obveznosti na drugih področjih | 5.3 | 18 126 | 20 030 |
| Skupaj | | 397 845 | 453 109 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2018

31.12.2017

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

5.1

5.1

235 836

235 836

221 391

221 391

Še neizvedene pravne obveznosti v okviru deljenega upravljanja, sprejete na podlagi sedanjega VFO

Še neizvedene pravne obveznosti v okviru deljenega upravljanja, sprejete na podlagi sedanjega VFO

5.2

5.2

143 883

143 883

211 688

211 688

Pomembne pravne obveznosti na drugih področjih

Pomembne pravne obveznosti na drugih področjih

5.3

5.3

18 126

18 126

20 030

20 030

Skupaj

Skupaj

397 845

397 845

453 109

453 109

5.1   NEPORAVNANE PRORAČUNSKE OBVEZNOSTI, KI ŠE NISO PRIKAZANE KOT ODHODKI

NEPORAVNANE PRORAČUNSKE OBVEZNOSTI, KI ŠE NISO PRIKAZANE KOT ODHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | 235 836 | 221 391 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

235 836

235 836

221 391

221 391

Zgoraj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL - „reste à liquider“) v višini 281 175 milijonov EUR (glej razpredelnico 4.4 v pojasnilih k poročilom o izvrševanju proračuna), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot obveznosti v bilanco stanja in kot odhodki v izkaz poslovnega izida. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek odprtih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Kot je pojasnjeno zgoraj, so neporavnane proračunske obveznosti običajna posledica obstoja večletnih programov.

Opozoriti je treba, da so neporavnani predujmi predhodnega financiranja na dan 31. decembra 2018 skupaj znašali 50 milijard EUR (glej pojasnilo 2.5). To predstavlja plačane proračunske obveznosti, za katere se zmanjšajo neporavnane obveznosti, vendar se za plačane zneske do izpolnitve pogodbene obveznosti še vedno šteje, da pripadajo EU in ne upravičencu. Zato podobno kot zgoraj razkrite neporavnane obveznosti tudi te obveznosti še niso prikazane kot odhodki.

2.5

5.2   ŠE NEIZVEDENE PRAVNE OBVEZNOSTI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA, SPREJETE NA PODLAGI SEDANJEGA VFO

ŠE NEIZVEDENE PRAVNE OBVEZNOSTI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA, SPREJETE NA PODLAGI SEDANJEGA VFO

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Skladi | Finančni okvir za obdobje 2014–2020 (A) | Sklenjene pravne obveznosti (B) | Proračunske obveznosti (C) | Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti (B–C) |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | 262 408 | 262 408 | 179 831 | 82 578 |
| Evropski socialni sklad | 92 935 | 92 819 | 65 230 | 27 588 |
| Evropski instrument sosedstva in partnerstva | | | | — |
| Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim | 3 814 | 3 814 | 2 670 | 1 144 |
| RAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE | 359 157 | 359 041 | 247 731 | 111 310 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja | 100 079 | 100 079 | 70 748 | 29 331 |
| Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo | 5 749 | 5 749 | 4 048 | 1 702 |
| RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI | 105 828 | 105 828 | 74 795 | 31 033 |
| Sklad za migracije in azil | 5 028 | 4 393 | 3 577 | 816 |
| Sklad za notranjo varnost | 3 016 | 2 883 | 2 159 | 724 |
| RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO | 8 044 | 7 276 | 5 736 | 1 540 |
| Skupaj | 473 030 | 472 145 | 328 262 | 143 883 |

(v milijonih EUR)

Skladi

Finančni okvir za obdobje 2014–2020 (A)

Sklenjene pravne obveznosti (B)

Proračunske obveznosti (C)

Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti (B–C)

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

262 408

262 408

262 408

262 408

179 831

179 831

82 578

82 578

Evropski socialni sklad

Evropski socialni sklad

92 935

92 935

92 819

92 819

65 230

65 230

27 588

27 588

Evropski instrument sosedstva in partnerstva

Evropski instrument sosedstva in partnerstva

—

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim

3 814

3 814

3 814

3 814

2 670

2 670

1 144

1 144

RAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE

RAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE

359 157

359 157

359 041

359 041

247 731

247 731

111 310

111 310

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

100 079

100 079

100 079

100 079

70 748

70 748

29 331

29 331

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

5 749

5 749

5 749

5 749

4 048

4 048

1 702

1 702

RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI

RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI

105 828

105 828

105 828

105 828

74 795

74 795

31 033

31 033

Sklad za migracije in azil

Sklad za migracije in azil

5 028

5 028

4 393

4 393

3 577

3 577

816

816

Sklad za notranjo varnost

Sklad za notranjo varnost

3 016

3 016

2 883

2 883

2 159

2 159

724

724

RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO

RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO

8 044

8 044

7 276

7 276

5 736

5 736

1 540

1 540

Skupaj

Skupaj

473 030

473 030

472 145

472 145

328 262

328 262

143 883

143 883

To so pravne obveznosti, za katere se je EU zavezala, da jih bo plačala, ko je sprejela operativne programe v okviru deljenega upravljanja. Sklep Komisije o sprejetju operativnega programa predstavlja sklep o financiranju v smislu člena 110 finančne uredbe in po uradnem obvestilu zadevni državi članici pravno obveznost v smislu navedene uredbe.

Člen 76 uredbe o skupnih določbah za evropske strukturne in investicijske sklade (skladi ESI) določa:

„Proračunske obveznosti Unije za vsak program se izvajajo v letnih obrokih za vsak sklad v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Proračunske obveznosti v zvezi z rezervo za uspešnost se v vsakem programu izvajajo ločeno od preostalih dodelitev sredstev programu.“

„Proračunske obveznosti Unije za vsak program se izvajajo v letnih obrokih za vsak sklad v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Proračunske obveznosti v zvezi z rezervo za uspešnost se v vsakem programu izvajajo ločeno od preostalih dodelitev sredstev programu.“

Zgornja razpredelnica se začne s skupnimi sredstvi VFO (stolpec A) in prikazuje pravne obveznosti, za katere proračunske obveznosti še niso bile prevzete za razdelke 1B, 2 in 3 večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Te pravne obveznosti zato predstavljajo neporavnane zneske, za katere bo EU prevzela proračunske obveznosti in jih nato plačala po 31. decembru 2018. V stolpcu B so prikazane pravne obveznosti ob koncu leta, ki jih je prevzela Komisija, v stolpcu C pa prevzete proračunske obveznosti v zvezi s temi pravnimi obveznostmi ob koncu leta.

5.3   POMEMBNE PRAVNE OBVEZNOSTI NA DRUGIH PODROČJIH

POMEMBNE PRAVNE OBVEZNOSTI NA DRUGIH PODROČJIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Instrument za povezovanje Evrope | 11 554 | 12 676 |
| ITER | 1 489 | 1 496 |
| Program Copernicus | 1 267 | 1 841 |
| Program Galileo | 493 | 253 |
| Sporazumi o ribolovu | 46 | 133 |
| Obveznosti iz poslovnega najema | 2 352 | 2 577 |
| Druge pogodbene obveznosti | 924 | 1 054 |
| Skupaj | 18 126 | 20 030 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

31.12.2017

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

11 554

11 554

12 676

12 676

ITER

ITER

1 489

1 489

1 496

1 496

Program Copernicus

Program Copernicus

1 267

1 267

1 841

1 841

Program Galileo

Program Galileo

493

493

253

253

Sporazumi o ribolovu

Sporazumi o ribolovu

46

46

133

133

Obveznosti iz poslovnega najema

Obveznosti iz poslovnega najema

2 352

2 352

2 577

2 577

Druge pogodbene obveznosti

Druge pogodbene obveznosti

924

924

1 054

1 054

Skupaj

Skupaj

18 126

18 126

20 030

20 030

Ti zneski odražajo dolgoročne pravne obveznosti, ki jih ob koncu leta še niso krile odobritve za prevzem obveznosti v proračunu. Te zavezujoče obveznosti bodo vnesene v proračun v letnih obrokih v prihodnjih letih in nato plačane.

Nekateri pomembni programi (glej spodaj) se lahko v skladu s členom 112(2) finančne uredbe razporedijo na več letnih obrokov. To EU omogoča, da prevzame pravne obveznosti (podpiše sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev, sporazume o prenosu pooblastil in pogodbe o javnih naročilih), ki presegajo razpoložljive odobritve za prevzem obveznosti v danem letu. Zato so lahko za znaten znesek skupnih dodeljenih sredstev v okviru sedanjega VFO obveznosti že prevzete. To velja zlasti za naslednje programe:

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

Instrument za povezovanje Evrope zagotavlja finančno pomoč za vseevropska omrežja, da se podprejo projekti skupnega interesa v sektorjih prometne, telekomunikacijske in energetske infrastrukture. Pravne obveznosti za instrument za povezovanje Evrope pokrivajo obdobje od leta 2014 do 2023 na področju prometa in do 31. decembra 2024 na področju energije. Pravna podlaga za te obveznosti je Uredba (EU) št. 1316/2013, ki v členu 19 določa uporabo letnih obrokov.

Program Copernicus

Program Copernicus

Copernicus je evropski program za opazovanje Zemlje – glej tudi pojasnilo 2.2. Te obveznosti so prevzete do leta 2020. Komisija je na podlagi Uredbe (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o vzpostavitvi programa Copernicus in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 911/2010 (24) podpisala sporazume o prenosu pooblastil z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA), organizacijo EUMETSAT in Evropskim centrom za srednjeročno napovedovanje vremena. Uporabo letnih obrokov dovoljuje člen 8 Uredbe (EU) št. 377/2014.

2.2

24

ITER – mednarodni termonuklearni poskusni reaktor

ITER – mednarodni termonuklearni poskusni reaktor

Te obveznosti so namenjene kritju prihodnjih potreb po financiranju naprav ITER do leta 2021. Prispevek EU (Euratoma) za Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER je zagotovljen prek agencije Fuzija za energijo ter vključuje tudi prispevke držav članic in Švice. Te obveznosti so prevzete na podlagi Sklepa Sveta 2013/791/Euratom z dne 13. decembra 2013 o spremembi Odločbe 2007/198/Euratom o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije ter dodelitvi prednosti le-temu (25), ki dovoljuje uporabo letnih obrokov. Organizacija ITER je bila ustanovljena za upravljanje naprav ITER in spodbujanje njihovega izkoriščanja, krepitev javnega razumevanja in sprejemanja fuzijske energije ter izvajanje vseh drugih dejavnosti, ki so potrebne za doseganje njenega namena. ITER vključuje EU, Kitajsko, Indijo, Rusijo, Južno Korejo, Japonsko in ZDA.

25

Program Galileo

Program Galileo

To so zneski prevzetih obveznosti za program Galileo, v okviru katerega se razvija evropski globalni navigacijski satelitski sistem – glej tudi pojasnilo 2.2. Te obveznosti so prevzete do leta 2020. Komisija je podpisala sporazum o prenosu pooblastil z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) na podlagi Uredbe (EU) št. 1285/2013 (26). Uporabo letnih obrokov dovoljuje člen 9 Uredbe (EU) št. 1285/2013.

2.2

26

Sporazumi o ribolovu

Sporazumi o ribolovu

To so obveznosti, prevzete s tretjimi državami za ukrepe v okviru mednarodnih sporazumov o ribolovu do leta 2023. Prevzete obveznosti temeljijo na sklepih Sveta za vsako tretjo državo (npr. Sklep Sveta (EU) 2019/385 z dne 4. marca 2019 o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Slonokoščeno obalo (2018–2024) (27) in se obravnavajo kot posebne mednarodne pogodbe z večletnimi pravicami in obveznostmi.

27

Obveznosti iz poslovnega najema

Obveznosti iz poslovnega najema

Minimalni zneski, ki jih je treba v skladu s povezanimi pogodbami plačati v preostalem obdobju veljavnosti teh pogodb o najemu, so naslednji:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Najmanjše najemnine | |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Zgradbe | 439 | 943 | 940 | 2 321 |
| Informacijski materiali in druga oprema | 9 | 21 | 0 | 31 |
| Skupaj | 448 | 964 | 940 | 2 352 |

(v milijonih EUR)

Najmanjše najemnine

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Zgradbe

Zgradbe

439

439

943

943

940

940

2 321

2 321

Informacijski materiali in druga oprema

Informacijski materiali in druga oprema

9

9

21

21

0

0

31

31

Skupaj

Skupaj

448

448

964

964

940

940

2 352

2 352

V okviru uradnega obvestila Združenega kraljestva o njegovi nameri, da izstopi iz Evropske unije, in zaradi Uredbe (EU) 2018/1718 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004, kar zadeva lokacijo sedeža Evropske agencije za zdravila (28), je bil sedež Evropske agencije za zdravila (v nadaljnjem besedilu: EMA) premeščen iz Londona v Amsterdam. Trenutna najemna pogodba za prostore v Londonu se izteče leta 2039, zato jo bo treba predčasno prekiniti ali pa s tretjo osebo skleniti sporazum o prenosu ali podnajemu.

28

Zneski, navedeni v zgornji razpredelnici, vključujejo 468 milijonov EUR, ki so še dolgovani v skladu s to pogodbo o najemu, vendar pa je morebitni prihodnji neto finančni učinek v konsolidiranih računovodskih izkazih odvisen od pogajanj o prekinitvi z najemodajalcem ali od pogodbenih pogojev sporazuma o podnajemu, sklenjenega s tretjo osebo.

Druge pogodbene obveznosti

Druge pogodbene obveznosti

V tej postavki razkriti zneski ustrezajo prevzetim obveznostim, ki jih je treba še plačati v obdobju veljavnosti pogodb. Največji vključeni znesek v tej postavki se nanaša na gradbene pogodbe Evropskega parlamenta (87 milijonov EUR).

6.   OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

V nadaljevanju opisana razkritja glede obvladovanja finančnih tveganj EU se nanašajo na:

| — | najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč, ki jih je Komisija izvedla s pomočjo: EMFS, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, dejavnosti Euratoma in za posojila iz izposojenih finančnih sredstev ESPJ v likvidaciji, |
| --- | --- |

—

najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč, ki jih je Komisija izvedla s pomočjo: EMFS, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, dejavnosti Euratoma in za posojila iz izposojenih finančnih sredstev ESPJ v likvidaciji,

| — | zakladniško poslovanje Komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob, |
| --- | --- |

—

zakladniško poslovanje Komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob,

| — | sredstva v skladih za proračunska jamstva: Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe, Jamstvenem skladu EFSI in Jamstvenem skladu EFSD, ter |
| --- | --- |

—

sredstva v skladih za proračunska jamstva: Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe, Jamstvenem skladu EFSI in Jamstvenem skladu EFSD, ter

| — | finančne instrumente, ki se financirajo iz proračuna EU. |
| --- | --- |

—

finančne instrumente, ki se financirajo iz proračuna EU.

6.1   VRSTE TVEGANJ

VRSTE TVEGANJ

Tržno tveganje je tveganje nihanja poštene vrednosti ali prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta zaradi sprememb tržnih cen. Pomeni ne le tveganje za izgubo, ampak tudi možnost za dobiček. Obsega valutno tveganje, obrestno tveganje in tveganje spremembe drugih cen (EU nima pomembnih tveganj spremembe drugih cen).

Tržno tveganje

valutno tveganje, obrestno tveganje in tveganje spremembe drugih cen

| — | Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge. |
| --- | --- |

—

Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge.

Valutno tveganje

| — | Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povišanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo znižanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno. |
| --- | --- |

—

Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povišanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo znižanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno.

Obrestno tveganje

Kreditno tveganje je tveganje nastanka izgube zaradi neplačila posojila ali druge kreditne linije (glavnice ali obresti ali obojega) s strani dolžnika/posojilojemalca ali zaradi druge neizpolnitve pogodbenih obveznosti. Kot dogodek neizpolnjevanja obveznosti štejejo zamude pri plačilu, prerazporeditev plačil posojilojemalca in stečaj.

Kreditno tveganje

Likvidnostno tveganje je tveganje, ki izhaja iz težavnosti prodaje sredstva, na primer tveganje, da trgovanje z danim vrednostnim papirjem ali sredstvom na trgu ne bo dovolj hitro, da bi se preprečila izguba ali izpolnila obveznost.

Likvidnostno tveganje

6.2   STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

Izvrševanje proračuna EU je vedno bolj odvisno od uporabe finančnih instrumentov operativnih programov. Za več informacij o zadevnih zneskih glej pojasnilo 2.4.1.

2.4.1

Večini finančnih instrumentov je skupno dejstvo, da je izvrševanje preneseno bodisi na skupino EIB (vključno z EIS) bodisi na druge finančne institucije na podlagi sporazuma med Evropsko komisijo in finančno institucijo. Sporazumi, podpisani s temi finančnimi institucijami, vključujejo stroge pogoje in obveznosti za posrednike, da se zagotovi, da se denarna sredstva EU pravilno upravljajo in da se o njih ustrezno poroča. Ob prevzemu obveznosti za finančni prispevek za enega od instrumentov se sredstva prenesejo na bančni račun finančne institucije (tj. fiduciarni račun), ki je bil ustvarjen posebej za ta namen. Finančna institucija lahko, glede na to, za kakšen instrument gre, sredstva na tem fiduciarnem računu uporabi za dajanje posojil, izdajanje dolžniških instrumentov, vlaganje v lastniške instrumente ali pokritje unovčitev jamstev. Prihodki od finančnih instrumentov se morajo praviloma vrniti v proračun EU.

Tveganje v zvezi s temi finančnimi instrumenti je omejeno na zgornjo mejo, kakor je navedeno v sporazumih v zvezi s temi instrumenti, tj. na proračunski znesek, določen za zadevni instrument. Ker Komisija pogosto prevzema tranšo „prve izgube portfelja“ in ker naj bi se z instrumenti financirali bolj tvegani upravičenci (ki imajo težave s pridobivanjem financiranja od komercialnih posojilodajalcev), je zato verjetno, da bo proračun EU utrpel nekaj izgub.

Merjenje finančnih instrumentov

Merjenje finančnih instrumentov

Naslednje kategorije finančnih sredstev in obveznosti se ne merijo po pošteni vrednosti: denarna sredstva in njihovi ustrezniki, posojila, menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski, najeta posojila in druge finančne obveznosti, ki se merijo po odplačni vrednosti. Knjigovodska vrednost teh finančnih sredstev in obveznosti se šteje za razumen približek njihove poštene vrednosti.

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

EU izvaja posle najemanja in dajanja posojil ter s tem povezano upravljanje zakladnice v skladu z ustrezno uredbo Sveta in Evropskega parlamenta, sklepi Sveta, po potrebi pa tudi notranjimi smernicami. Pisna navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot so najemanje in dajanje posojil ter upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Dajanje posojil se financira z vzajemnimi posli najemanja posojil, ki torej ne ustvarjajo odprtih obrestnih ali valutnih pozicij.

Zakladnica

Zakladnica

Pravila in načela vodenja zakladniškega poslovanja Komisije so določena v Uredbi Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804 (29) ter v finančni uredbi in njenih pravilih uporabe.

29

Na podlagi zgornjih uredb se uporabljajo naslednja glavna načela:

| — | lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali nacionalni centralni banki. Komisija lahko črpa sredstva z zgornjih računov samo za kritje svojih denarnih potreb, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali nacionalni centralni banki. Komisija lahko črpa sredstva z zgornjih računov samo za kritje svojih denarnih potreb,

| — | lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih,

| — | stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU, in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od sredstev na računih, |
| --- | --- |

—

stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU, in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od sredstev na računih,

| — | sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure. |
| --- | --- |

—

sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure.

Poleg računov lastnih sredstev ima Komisija tudi druge bančne račune, odprte pri centralnih in poslovnih bankah z namenom izvrševanja plačil in prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja Komisije je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja (na primer izvrševanje plačil in upravljanje denarnih sredstev, napovedovanje denarnih tokov, neprekinjeno poslovanje ipd.), njihovo upoštevanje pa se redno preverja. Poleg tega si Generalni direktorat za proračun ter Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve izmenjujeta informacije o obvladovanju tveganj in dobrih praksah.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: vloge

Začasno plačane globe: vloge

Zneski, prejeti pred letom 2010, ostanejo na bančnih računih pri bankah, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob. Te banke so izbrane v skladu z razpisnimi postopki, določenimi v finančni uredbi. Nalaganje sredstev pri določenih bankah se določi na podlagi notranje strategije obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljeni bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih strategij in postopkov pa se redno preverja.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Od leta 2010 se zneski naloženih in začasno plačanih glob vlagajo v posebej za ta namen vzpostavljen portfelj sklada BUFI. Glavna cilja portfelja sta zmanjšanje tveganj, povezanih s finančnimi trgi, in enaka obravnava vseh oglobljenih subjektov s ponudbo zajamčenega donosa, izračunanega na enaki osnovi. Sredstva iz naslova začasno plačanih glob upravlja Komisija v skladu z notranjimi smernicami za upravljanje sredstev. Navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot je upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Finančna in poslovna tveganja se opredelijo in ocenijo, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

Cilj dejavnosti upravljanja sredstev so take naložbe glob, začasno plačanih Komisiji, da:

| — | se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa |
| --- | --- |

—

se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa

| — | se v normalnih razmerah doseže donos, ki je v povprečju v skladu z referenčnim donosom sklada BUFI, zmanjšanim za nastale stroške, ob ohranitvi nominalnega zneska glob, ki so bile plačane v portfelj pred začetkom veljavnosti nove finančne uredbe avgusta 2018. |
| --- | --- |

—

se v normalnih razmerah doseže donos, ki je v povprečju v skladu z referenčnim donosom sklada BUFI, zmanjšanim za nastale stroške, ob ohranitvi nominalnega zneska glob, ki so bile plačane v portfelj pred začetkom veljavnosti nove finančne uredbe avgusta 2018.

Naložbe so v bistvu omejene na naslednji kategoriji: vezane vloge pri centralnih bankah držav članic, agencijah za upravljanje državnega dolga, bankah, ki so v celoti v državni lasti ali zanje država v celoti jamči, ali nadnacionalnih institucijah ter obveznice, zakladne menice in potrdila o vlogah, ki so jih izdale bodisi državne bodisi nadnacionalne institucije.

Bančna jamstva

Bančna jamstva

Komisija ima znatne zneske jamstev, ki so jih izdale finančne institucije, v zvezi z globami, ki jih je naložila družbam za kršitve pravil konkurence EU (glej pojasnilo 2.6.1.2). Ta jamstva zagotovijo oglobljena podjetja namesto začasnega plačila globe. Jamstva se upravljajo v skladu z notranjo strategijo obvladovanja tveganj. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih strategij in postopkov pa se redno preverja.

2.6.1.2

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Pravila in načela za upravljanje sredstev Jamstvenega sklada so določena v Sporazumu med Komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB) z dne 25. novembra 1994 ter v poznejših spremembah z dne 17. in 23. septembra 1996, 8. maja 2002, 25. februarja 2008, 9. novembra 2010 ter 28. oktobra 2018. Ta jamstveni sklad posluje zgolj v eurih. Da bi se izognil vsakršnemu valutnemu tveganju, opravlja naložbe izključno v tej valuti. Upravljanje sredstev temelji na tradicionalnih pravilih previdnosti, ki veljajo za finančne dejavnosti. Posebno pozornost je treba namenjati zmanjšanju tveganj in zagotavljanju, da se upravljana sredstva lahko odtujijo ali prenesejo brez večjega odloga, pri čemer se upoštevajo krite obveznosti.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI je bil ustanovljen z uredbo o EFSI — glej pojasnilo 2.4.1. Pravila in načela za upravljanje sredstev sklada so določena v Sklepu Komisije C(2016) 165 z dne 21. januarja 2016. Upravljana sredstva zagotavljajo zadostno likvidnost za morebitne unovčitve jamstev, hkrati pa so še vedno namenjena optimizaciji donosa in stopnje tveganja, ki je združljiva z ohranjanjem visoke stopnje varnosti in stabilnosti.

pojasnilo 2.4.1

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD je bil ustanovljen z uredbo o EFSD – glej pojasnilo 2.4.1. Sredstva Jamstvenega sklada EFSD upravlja Komisija v skladu z notranjimi smernicami in smernicami za upravljanje sredstev, ki so vključene kot Priloga 1 k Sklepu Komisije C(2017) 7693 z dne 22. novembra 2017. Upravljana sredstva zagotavljajo zadostno likvidnost za morebitne unovčitve jamstev, hkrati pa so še vedno namenjena optimizaciji donosa in stopnje tveganja, ki je združljiva z ohranjanjem visoke stopnje varnosti in stabilnosti.

2.4.1

6.3   VALUTNO TVEGANJE

VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost EU valutnemu tveganju ob koncu leta v zvezi s finančnimi instrumenti – neto pozicija

Izpostavljenost EU valutnemu tveganju ob koncu leta v zvezi s finančnimi instrumenti – neto pozicija

| (v milijonih EUR) 31.12.2018 |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj |
| Finančna sredstva | | | | | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 619 | 57 | 18 | 7 | 14 725 | 17 | 15 443 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | (475) | — | — | — | 491 | — | 16 |
| Posojila
   (*3) | 6 | 0 | — | — | 56 | 5 | 67 |
| Terjatve in izterljivi zneski | 19 | 4 109 | 99 | 109 | 20 026 | 303 | 24 664 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 49 | 1 524 | 290 | 406 | 14 338 | 1 505 | 18 113 |
| | 218 | 5 690 | 407 | 523 | 49 635 | 1 830 | 58 303 |
| Finančne obveznosti | | | | | | | |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | — | — | — | — | (20) | (2) | (22) |
| Obveznosti iz poslovanja | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 218 ) | (5) | (32 227 ) |
| | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 238 ) | (7) | (32 249 ) |
| Skupaj | 216 | 5 689 | 407 | 523 | 17 397 | 1 824 | 26 055 |

(v milijonih EUR) 31.12.2018

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

619

619

57

18

18

7

7

14 725

14 725

17

17

15 443

15 443

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

(475)

(475)

—

—

—

491

491

—

16

16

Posojila
   (*3)

Posojila

*3

6

6

0

—

—

56

56

5

5

67

67

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

19

19

4 109

99

99

109

109

20 026

20 026

303

303

24 664

24 664

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

49

49

1 524

1 524

290

290

406

406

14 338

14 338

1 505

1 505

18 113

18 113

218

218

5 690

5 690

407

407

523

523

49 635

49 635

1 830

1 830

58 303

58 303

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

—

—

—

—

(20)

(20)

(2)

(2)

(22)

(22)

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 218 )

(32 218 )

(5)

(5)

(32 227 )

(32 227 )

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 238 )

(32 238 )

(7)

(7)

(32 249 )

(32 249 )

Skupaj

Skupaj

216

216

5 689

5 689

407

407

523

523

17 397

17 397

1 824

1 824

26 055

26 055

| (v milijonih EUR) 31.12.2017 |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj |
| Finančna sredstva | | | | | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 680 | 57 | 17 | 56 | 12 806 | 16 | 13 632 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | (632) | — | — | — | 655 | — | 23 |
| Posojila
   (*3) | 6 | 0 | — | — | 123 | 7 | 137 |
| Terjatve in izterljivi zneski | 15 | 549 | 63 | 86 | 11 591 | 62 | 12 366 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 49 | 3 180 | 27 | 693 | 18 468 | 1 694 | 24 111 |
| | 118 | 3 787 | 107 | 835 | 43 642 | 1 779 | 50 268 |
| Finančne obveznosti | | | | | | | |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | — | — | — | — | — | (2) | (2) |
| Obveznosti iz poslovanja | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (12) | (39 048 ) |
| | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (14) | (39 050 ) |
| Skupaj | 114 | 3 785 | 107 | 834 | 4 613 | 1 765 | 11 218 |

(v milijonih EUR) 31.12.2017

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

680

680

57

17

17

56

56

12 806

12 806

16

16

13 632

13 632

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

(632)

(632)

—

—

—

655

655

—

23

23

Posojila
   (*3)

Posojila

*3

6

6

0

—

—

123

123

7

7

137

137

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

15

15

549

63

63

86

86

11 591

11 591

62

62

12 366

12 366

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

49

49

3 180

3 180

27

27

693

693

18 468

18 468

1 694

1 694

24 111

24 111

118

118

3 787

3 787

107

107

835

835

43 642

43 642

1 779

1 779

50 268

50 268

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(12)

(12)

(39 048 )

(39 048 )

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(14)

(14)

(39 050 )

(39 050 )

Skupaj

Skupaj

114

114

3 785

3 785

107

107

834

834

4 613

4 613

1 765

1 765

11 218

11 218

Če bi se euro v primerjavi z drugimi valutami okrepil za 10 %, bi to imelo naslednji učinek:

| (v milijonih EUR) Poslovni izid |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 2018 | (7) | (512) | (35) | (47) |
| 2017 | (5) | (339) | (8) | (71) |

(v milijonih EUR) Poslovni izid

USD

GBP

DKK

SEK

2018

2018

(7)

(7)

(512)

(512)

(35)

(35)

(47)

(47)

2017

2017

(5)

(5)

(339)

(339)

(8)

(8)

(71)

(71)

| (v milijonih EUR) Čista sredstva |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2018 | (13) | (5) | (2) | (1) |
| 31.12.2017 | (5) | (5) | (2) | (5) |

(v milijonih EUR) Čista sredstva

USD

GBP

DKK

SEK

31.12.2018

31.12.2018

(13)

(13)

(5)

(5)

(2)

(2)

(1)

(1)

31.12.2017

31.12.2017

(5)

(5)

(5)

(5)

(2)

(2)

(5)

(5)

Če bi vrednost eura v primerjavi s temi valutami padla za 10 %, bi to imelo naslednji učinek:

| (v milijonih EUR) Poslovni izid |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 2018 | 9 | 625 | 43 | 57 |
| 2017 | 6 | 414 | 10 | 87 |

(v milijonih EUR) Poslovni izid

USD

GBP

DKK

SEK

2018

2018

9

9

625

625

43

43

57

57

2017

2017

6

6

414

414

10

10

87

87

| (v milijonih EUR) Čista sredstva |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2018 | 16 | 6 | 2 | 1 |
| 31.12.2017 | 7 | 6 | 2 | 6 |

(v milijonih EUR) Čista sredstva

USD

GBP

DKK

SEK

31.12.2018

31.12.2018

16

16

6

6

2

2

1

1

31.12.2017

31.12.2017

7

7

6

6

2

2

6

6

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Večina finančnih sredstev in obveznosti je izražena v eurih, zato EU v teh primerih ni izpostavljena valutnemu tveganju.

Zakladnica

Zakladnica

Lastna sredstva, ki jih plačajo države članice v drugih valutah, ne v eurih, se hranijo na računih lastnih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804). V eure se pretvorijo, ko se pojavi potreba po kritju izvrševanja plačil. Postopki, ki se uporabljajo za upravljanje teh sredstev, so določeni v zgoraj navedeni uredbi. V omejenem številu primerov se ta sredstva neposredno uporabijo za izvedbo plačil v isti valuti.

Komisija ima pri poslovnih bankah odprtih več računov v drugih valutah EU, ne v eurih, ter v ameriških dolarjih in švicarskih frankih za namene izvrševanja plačil, izraženih v teh valutah. Ti računi se polnijo glede na število plačil, ki jih je treba izvesti, zato stanje na teh računih ne pomeni izpostavljenosti valutnemu tveganju.

Ko se razni prejemki (razen lastnih sredstev) prejmejo v drugih valutah, ne v eurih, se bodisi prenesejo na račune Komisije, ki se vodijo v isti valuti, če so potrebni za kritje izvrševanja plačil, bodisi pretvorijo v eure in prenesejo na račune, ki se vodijo v eurih. Računi izločenih sredstev, ki se vodijo v drugih valutah, ne v eurih, se polnijo glede na ocenjene kratkoročne lokalne plačilne potrebe v isti valuti. Stanje na teh računih se vzdržuje v okviru njihovih ustreznih zgornjih meja.

Globe

Globe

Začasno plačane globe (vloge in portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Začasno plačane globe (vloge in portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Ker so vse globe naložene in plačane v eurih, ni valutnega tveganja.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Finančna sredstva tega sklada so izražena v eurih, zato v zvezi z njim ni valutnega tveganja. Posojila, ki jih prevzame EU s subrogacijo zaradi unovčitve jamstev iz sklada zaradi neplačil s strani upravičenca do posojila, so vezana na svojo prvotno valuto in zato izpostavljajo EU valutnemu tveganju. Zaradi negotovosti v zvezi s časom odplačila dolga se ne izvajajo nobene dejavnosti za izravnavanje valutnih nihanj (t. i. varovanje pred tveganji).

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI zdaj posluje v eurih in ameriških dolarjih. Valutno tveganje se upravlja s sklenitvijo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih (valutne nestandardizirane terminske pogodbe), s katerimi je tržna vrednost naložbenega portfelja v ameriških dolarjih zavarovana pred tveganji. Najvišja nezavarovana valutna izpostavljenost je omejena na 1 % vrednosti celotnega portfelja v okviru referenčne in letne strateške dodelitve. Zato bi premik tržne vrednosti naložb v ameriških dolarjih navzgor ali navzdol za več ali manj kot 1-odstotno mejo sprožil posel za uravnoteženje (nova nestandardizirana terminska pogodba v isti ali nasprotni smeri), s katerim bi se ustrezno prilagodila ali obrnila zavarovana pozicija. Ponovno prilagoditev zavarovanja pred tveganjem lahko spodbudijo tudi gibanja menjalnega tečaja EUR/USD.

Posojila, ki jih prevzame EU s subrogacijo zaradi unovčitve jamstev iz sklada zaradi neplačil s strani upravičenca do posojila, so vezana na svojo prvotno valuto in zato izpostavljajo EU valutnemu tveganju. Zaradi negotovosti v zvezi s časom odplačila dolga se ne izvajajo nobene dejavnosti za izravnavanje valutnih nihanj (t. i. varovanje pred tveganji).

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD trenutno posluje le v eurih, vendar smernice za upravljanje sredstev za Jamstveni sklad EFSD določajo možnost vlaganja v nekatera sredstva, ki niso izražena v eurih.

6.4   OBRESTNO TVEGANJE

OBRESTNO TVEGANJE

Naslednja razpredelnica prikazuje občutljivost obrestne mere za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev ob predpostavki mogoče spremembe obrestnih mer za +/–100 bazičnih točk (1 %).

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Povečanje (+) / zmanjšanje (–) v bazičnih točkah | Učinek na čista sredstva |
| 2018: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | +100 | (348) |
| | –100 | 374 |
| 2017: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | +100 | (359) |
| | –100 | 382 |

(v milijonih EUR)

Povečanje (+) / zmanjšanje (–) v bazičnih točkah

Učinek na čista sredstva

2018: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2018: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

+100

+100

(348)

(348)

–100

–100

374

374

2017: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2017: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

+100

+100

(359)

(359)

–100

–100

382

382

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

EU ima zaradi narave svojega najemanja in dajanja posojil veliko sredstev in obveznosti, ki se obrestujejo. Vendar ni obrestnega tveganja, ker se najeta posojila izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli).

Zakladnica

Zakladnica

Zakladnica Komisije ne najema posojil, zato ni izpostavljena obrestnemu tveganju. Vendar se izračunajo obresti od sredstev, ki jih ima na različnih bančnih računih. Komisija je zato uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunajo na njenih bančnih računih, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Računi, odprti pri zakladnicah držav članic za prejemke lastnih sredstev, se ne obrestujejo in so brez stroškov. Računi pri nacionalnih centralnih bankah se lahko plačajo po uradnih tarifah, ki jih uporabljajo posamezne institucije. Ker so lahko nekatera plačila, ki se uporabljajo za te račune, trenutno negativna, so vzpostavljeni postopki za upravljanje likvidnosti, da se čim bolj zmanjšajo stanja na teh računih.

Poleg tega so računi lastnih sredstev zaščiteni pred kakršnim koli vplivom negativnih obresti v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Obrestne mere, ki jih uporabljajo poslovne banke, so praviloma pogodbeno določene na najnižjo vrednost, ki je nič. Zato ni tveganja, da bi se sredstva Komisije obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

Globe

Globe

Začasno plačane globe (vloge, portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Začasno plačane globe (vloge, portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Začasno plačane globe so vložene v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s povprečnim trajanjem 2,58 leta.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Proračunska sredstva, namenjena Jamstvenemu skladu, so vložena v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s skupnim povprečnim trajanjem portfelja 2,58 leta.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Proračunska sredstva, namenjena Jamstvenemu skladu EFSI, so vložena v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s skupnim povprečnim trajanjem portfelja 2,4 leta.

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

Ker se je prvo oblikovanje rezervacij začelo šele konec leta 2018, Jamstveni sklad EFSD sestavljajo predvsem denarna sredstva v centralnih bankah. Povprečno trajanje portfelja znaša 0,03 leta.

6.5   KREDITNO TVEGANJE

KREDITNO TVEGANJE

Zneski, ki predstavljajo izpostavljenost EU kreditnemu tveganju ob koncu obdobja poročanja, so knjigovodske vrednosti finančnih instrumentov, razkrite v pojasnilu 2.

2

Analiza starosti finančnih sredstev, ki niso oslabljena

Analiza starosti finančnih sredstev, ki niso oslabljena

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Skupaj | Niti zapadla niti oslabljena | Zapadle postavke, ki niso oslabljene |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let |
| Posojila | 53 939 | 53 939 | 0 | — | — |
| Terjatve in izterljivi zneski | 24 664 | 14 737 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 16 | 16 | — | — | — |
| Skupaj na dan 31.12.2018 | 78 620 | 68 692 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Posojila | 54 981 | 54 980 | 0 | — | — |
| Terjatve in izterljivi zneski | 12 366 | 8 905 | 2 894 | 359 | 208 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 23 | 23 | — | — | — |
| Skupaj na dan 31.12.2017 | 67 369 | 63 908 | 2 894 | 359 | 208 |

(v milijonih EUR)

Skupaj

Niti zapadla niti oslabljena

Zapadle postavke, ki niso oslabljene

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Posojila

Posojila

53 939

53 939

53 939

53 939

0

0

—

—

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

24 664

24 664

14 737

14 737

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

16

16

16

16

—

—

—

Skupaj na dan 31.12.2018

Skupaj na dan 31.12.2018

78 620

78 620

68 692

68 692

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Posojila

Posojila

54 981

54 981

54 980

54 980

0

0

—

—

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

12 366

12 366

8 905

8 905

2 894

2 894

359

359

208

208

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

23

23

23

23

—

—

—

Skupaj na dan 31.12.2017

Skupaj na dan 31.12.2017

67 369

67 369

63 908

63 908

2 894

2 894

359

359

208

208

Terjatve in izterljivi zneski z rokom, krajšim od 1 leta, vključujejo izterljive zneske, povezane z globami zaradi kršitev pravil konkurence, v višini 6 366 milijonov EUR, terjatve in izterljivi zneski z rokom med 1 in 5 leti pa izterljive zneske, povezane z globami zaradi kršitev pravil konkurence, v višini 3 136 milijonov EUR. Navedeni zneski so v veliki meri kriti z bančnimi jamstvi, zaradi česar je izpostavljenost Komisije kreditnemu tveganju nizka. Ta jamstva zagotovijo oglobljena podjetja namesto začasnega plačila globe.

Kreditna kakovost finančnih sredstev, ki niso niti prekoračila zapadlosti v plačilo niti niso oslabljena

Kreditna kakovost finančnih sredstev, ki niso niti prekoračila zapadlosti v plačilo niti niso oslabljena

| (v milijonih EUR) 31.12.2018 |
| --- |
| | Za prodajo razpoložljiva sredstva (*4) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (*5) | Posojila | Terjatve in izterljivi zneski | Denarna sredstva | Skupaj |
| Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami | | | | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 9 019 | 16 | 98 | 9 064 | 14 950 | 33 146 |
| Zgornji srednji razred | 3 209 | — | 23 513 | 755 | 2 740 | 30 217 |
| Nižji srednji razred | 1 765 | — | 25 775 | 1 456 | 181 | 29 177 |
| Špekulativni razred | — | — | 4 488 | 200 | 221 | 4 909 |
| | 13 993 | 16 | 53 874 | 11 475 | 18 092 | 97 449 |
| Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen | | | | | | |
| Skupina 1 | — | — | 64 | 3 262 | 21 | 3 347 |
| Skupina 2 | — | — | 2 | 0 | — | 2 |
| | — | — | 66 | 3 262 | 21 | 3 349 |
| Skupaj | 13 993 | 16 | 53 939 | 14 737 | 18 113 | 100 797 |

(v milijonih EUR) 31.12.2018

Za prodajo razpoložljiva sredstva (*4)

*4

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (*5)

*5

Posojila

Terjatve in izterljivi zneski

Denarna sredstva

Skupaj

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

9 019

9 019

16

16

98

98

9 064

9 064

14 950

14 950

33 146

33 146

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

3 209

3 209

—

23 513

23 513

755

755

2 740

2 740

30 217

30 217

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

1 765

1 765

—

25 775

25 775

1 456

1 456

181

181

29 177

29 177

Špekulativni razred

Špekulativni razred

—

—

4 488

4 488

200

200

221

221

4 909

4 909

13 993

13 993

16

16

53 874

53 874

11 475

11 475

18 092

18 092

97 449

97 449

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Skupina 1

Skupina 1

—

—

64

64

3 262

3 262

21

21

3 347

3 347

Skupina 2

Skupina 2

—

—

2

2

0

0

—

2

2

—

—

66

66

3 262

3 262

21

21

3 349

3 349

Skupaj

Skupaj

13 993

13 993

16

16

53 939

53 939

14 737

14 737

18 113

18 113

100 797

100 797

| (v milijonih EUR) 31.12.2017 |
| --- |
| | Za prodajo razpoložljiva sredstva (*4) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (*5) | Posojila | Terjatve in izterljivi zneski | Denarna sredstva | Skupaj |
| Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami | | | | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 8 068 | 16 | 143 | 2 989 | 19 261 | 30 477 |
| Zgornji srednji razred | 1 794 | — | 23 585 | 293 | 3 977 | 29 650 |
| Nižji srednji razred | 2 186 | — | 27 195 | 846 | 463 | 30 691 |
| Špekulativni razred | — | — | 3 977 | 110 | 389 | 4 476 |
| | 12 048 | 16 | 54 901 | 4 239 | 24 090 | 95 293 |
| Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen | | | | | | |
| Skupina 1 | — | 6 | 80 | 4 665 | 21 | 4 772 |
| Skupina 2 | — | — | — | 1 | — | 1 |
| | — | 6 | 80 | 4 666 | 21 | 4 773 |
| Skupaj | 12 048 | 23 | 54 980 | 8 904 | 24 111 | 100 067 |

(v milijonih EUR) 31.12.2017

Za prodajo razpoložljiva sredstva (*4)

*4

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (*5)

*5

Posojila

Terjatve in izterljivi zneski

Denarna sredstva

Skupaj

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

8 068

8 068

16

16

143

143

2 989

2 989

19 261

19 261

30 477

30 477

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

1 794

1 794

—

23 585

23 585

293

293

3 977

3 977

29 650

29 650

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

2 186

2 186

—

27 195

27 195

846

846

463

463

30 691

30 691

Špekulativni razred

Špekulativni razred

—

—

3 977

3 977

110

110

389

389

4 476

4 476

12 048

12 048

16

16

54 901

54 901

4 239

4 239

24 090

24 090

95 293

95 293

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Skupina 1

Skupina 1

—

6

6

80

80

4 665

4 665

21

21

4 772

4 772

Skupina 2

Skupina 2

—

—

—

1

1

—

1

1

—

6

6

80

80

4 666

4 666

21

21

4 773

4 773

Skupaj

Skupaj

12 048

12 048

23

23

54 980

54 980

8 904

8 904

24 111

24 111

100 067

100 067

V zgornjo razpredelnico niso vključena za prodajo razpoložljiva finančna sredstva v obliki lastniških instrumentov brez zunanje bonitetne ocene. Zgoraj navedene štiri kategorije tveganja načeloma temeljijo na bonitetnih kategorijah zunanjih bonitetnih agencij in ustrezajo naslednjim ocenam:

| — | Prvi razred in visoka kakovost: Moody P-1, Aaa do Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA do AA–; Fitch F1+, F1, AAA do AA– in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Prvi razred in visoka kakovost: Moody P-1, Aaa do Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA do AA–; Fitch F1+, F1, AAA do AA– in enakovredne ocene.

| — | Zgornji srednji razred: Moody P-2, A1 do A3; S&P A-2, A+ do A–; Fitch F2, A+ do A– in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Zgornji srednji razred: Moody P-2, A1 do A3; S&P A-2, A+ do A–; Fitch F2, A+ do A– in enakovredne ocene.

| — | Nižji srednji razred: Moody P-3, Baa1 do Baa3, S&P A-3, BBB+ do BBB–; Fitch F-3, BBBB+ do BBB– in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Nižji srednji razred: Moody P-3, Baa1 do Baa3, S&P A-3, BBB+ do BBB–; Fitch F-3, BBBB+ do BBB– in enakovredne ocene.

| — | Špekulativni razred: Moody not prime, Ba1 do C; S&P B, C, BB+ do D; Fitch B, C, BB+ do D in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Špekulativni razred: Moody not prime, Ba1 do C; S&P B, C, BB+ do D; Fitch B, C, BB+ do D in enakovredne ocene.

EU te bonitetne kategorije zunanjih agencij uporablja kot referenčno točko, zlasti za finančne instrumente in poslovne banke, vendar lahko po opravljeni lastni analizi posameznih primerov ohrani zneske v eni od zgornjih kategorij tveganja, čeprav ena ali več od zgoraj omenjenih bonitetnih agencij zniža bonitetno oceno zadevne nasprotne stranke. Kar zadeva nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen, se skupina 1 nanaša na dolžnike brez zamud pri plačilu v preteklosti, skupina 2 pa na dolžnike z zamudami v preteklosti.

Zgoraj prikazani zneski v okviru posojil in terjatev, uvrščeni v špekulativni razred, se nanašajo predvsem na posojila finančne pomoči, ki jih je Komisija izplačala državam članicam v finančnih težavah, ter izterljive zneske, ki jih je treba izterjati od nekaterih držav članic na podlagi uredb o lastnih sredstvih ali druge pravne podlage. Znesek, ki je naveden v okviru denarnih sredstev, se nanaša na bančne račune lastnih sredstev, odprte pri zakladnici ali centralnih bankah držav članic za zbiranje prispevkov lastnih sredstev, kakor je določeno v zgoraj navedeni uredbi. Komisija lahko črpa iz teh računov izključno za kritje denarnih potreb, ki izhajajo iz izvrševanja proračuna.

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Izpostavljenost kreditnemu tveganju se najprej obvladuje s pridobitvijo državnih jamstev v primeru Euratoma, nato prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (makrofinančna pomoč in Euratom), potem z možnostjo črpanja potrebnih sredstev z računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah ter nazadnje prek proračuna EU.

V skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev je zgornja meja lastnih sredstev za plačila določena na 1,20 % BND držav članic; leta 2018 je bilo za kritje odobritev plačil dejansko porabljenih 0,90 %. To pomeni, da je bila na dan 31. decembra 2018 za kritje teh jamstev na razpolago razlika v višini 0,30 %. V ta namen lahko EU zahteva sredstva od vseh držav članic, da izpolni svojo pravno obveznost do posojilodajalcev.

Zakladnica

Zakladnica

Večina zakladniških sredstev Komisije se v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804) o virih lastnih sredstev hrani na računih, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov (lastna sredstva). Vsi ti računi so odprti pri zakladnicah držav članic ali njihovih nacionalnih centralnih bankah. Te institucije pomenijo najnižje kreditno tveganje (ali tveganje nasprotne stranke) za Komisijo, saj ima izpostavljenost do svojih držav članic. Pri tistem delu zakladniških sredstev Komisije, ki se hranijo pri poslovnih bankah za kritje izvedbe plačil, se zadevni računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, ki upošteva povprečni znesek dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledica tega je, da je skupno stanje vlog čez noč na teh računih stalno nizko (povprečno manj kot 80 milijonov EUR, porazdeljenih med 20 računov), tako da je izpostavljenost Komisije tveganju omejena. Te zneske je treba obravnavati ob upoštevanju skupnega dnevnega stanja zakladnice, ki je leta 2018 nihalo med 6 milijardami EUR in 37 milijardami EUR, in skupnega zneska plačil, izvršenih z računov Komisije leta 2018, ki je presegal 155 milijard EUR.

Poleg tega se za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice, da bi se dodatno zmanjšalo tveganje nasprotne stranke, ki mu je izpostavljena Komisija:

| — | Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody’s P-1 ali njej enakovredna. V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja. |
| --- | --- |

—

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody’s P-1 ali njej enakovredna. V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja.

| — | Bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se spremljajo dnevno. |
| --- | --- |

—

Bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se spremljajo dnevno.

| — | V delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko med državami precej razlikujejo. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (ob upoštevanju potreb poslovanja), računi se redno polnijo, uporabljene zgornje meje pa se pregledujejo na letni osnovi. |
| --- | --- |

—

V delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko med državami precej razlikujejo. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (ob upoštevanju potreb poslovanja), računi se redno polnijo, uporabljene zgornje meje pa se pregledujejo na letni osnovi.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: vloge

Začasno plačane globe: vloge

Banke, pri katerih so naložena sredstva začasno plačanih glob do leta 2010, so izbrane z razpisnim postopkom v skladu s strategijo obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljeni bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke.

Za poslovne banke, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob, se praviloma zahtevata minimalna dolgoročna kreditna bonitetna ocena A (Standard & Poor’s ali enakovredna ocena) in minimalna kratkoročna bonitetna ocena A-1 (S&P ali enakovredna ocena). Pri poslabšanju ocene bank v tej skupini se uporabijo posebni ukrepi. Poleg tega je znesek, položen pri vsaki banki, omejen na določen odstotek njenih lastnih sredstev, ki se razlikuje glede na bonitetno oceno vsake institucije. Pri izračunu teh omejitev se upošteva tudi znesek še neuveljavljenih jamstev, ki jih je Komisiji izdala ista institucija. Skladnost še neuveljavljenih depozitov z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Pri naložbah v državne dolžniške instrumente iz začasno plačanih glob, naloženih od leta 2010, je Komisija izpostavljena kreditnemu tveganju. Najvišja koncentracija izpostavljenosti je do Španije, ki predstavlja 16 % portfelja. Pet držav z največjo izpostavljenostjo (Španija, Francija, Luksemburg, Nemčija in Italija) skupaj predstavlja 67 % portfelja naložb. Tehtana povprečna bonitetna ocena portfelja je A– (S&P ali enakovredna ocena).

Bančna jamstva

Bančna jamstva

Strategija obvladovanja tveganj, ki se uporablja za sprejemanje takih jamstev, Komisiji zagotavlja visoko kreditno kakovost. Skladnost še neuveljavljenih jamstev z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

V dogovorjenih smernicah o upravljanju sredstev zakladniškega portfelja in/ali naložbeni strategiji so opredeljene nekatere omejitve za omejitev izpostavljenosti portfelja kreditnemu tveganju. Takšne omejitve vključujejo merila za upravičenost, absolutne kreditne omejitve v nominalnem smislu, odvisno od kategorije izdajatelja, omejitve glede relativne koncentracije, odvisno od kategorije izdajatelja, in omejitve koncentracije po izdajah. Vse naložbe so ocenjene z bonitetno oceno najmanj naložbenega razreda.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

V smernicah o upravljanju sredstev ter strategiji za obvladovanje tveganj in naložbeni strategiji so opredeljene nekatere omejitve za omejitev izpostavljenosti portfelja, ki je na splošno omejen na naložbeni razred, kreditnemu tveganju. Tehtana povprečna bonitetna ocena portfelja je A– (S&P ali enakovredna ocena).

Ker je edina nasprotna stranka za vse neporavnane valutne nestandardizirane terminske posle na dan 31. decembra 2018 banka Banque de France, se po tem datumu ne vzpostavljajo izboljšave kreditne kakovosti, kot so zavarovanje s premoženjem, sporazumi o pobotu ali jamstva. Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju valutnih izvedenih finančnih instrumentov s pozitivno pošteno vrednostjo ob koncu poročevalskega obdobja je enaka knjigovodski vrednosti v bilanci stanja.

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

V smernicah o upravljanju sredstev ter strategiji za obvladovanje tveganj in naložbeni strategiji so opredeljene nekatere omejitve za omejitev izpostavljenosti portfelja, ki je na splošno omejen na naložbeni razred, kreditnemu tveganju. Tehtana povprečna bonitetna ocena portfelja je AAA (S&P ali enakovredna ocena), in sicer na podlagi bonitetne ocene države za denarna sredstva pri centralni banki.

6.6   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Najeta posojila | (2 350 ) | (17 363 ) | (34 158 ) | (53 872 ) |
| Obveznosti iz poslovanja | (32 227 ) | — | — | (32 227 ) |
| Drugo | (252) | (648) | (1 112 ) | (2 012 ) |
| Skupaj na dan 31.12.2018 | (34 829 ) | (18 011 ) | (35 270 ) | (88 110 ) |
| Najeta posojila | (6 700 ) | (14 862 ) | (33 279 ) | (54 841 ) |
| Obveznosti iz poslovanja | (39 048 ) | — | — | (39 048 ) |
| Drugo | (150) | (665) | (1 255 ) | (2 070 ) |
| Skupaj na dan 31.12.2017 | (45 898 ) | (15 527 ) | (34 534 ) | (95 959 ) |

(v milijonih EUR)

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Najeta posojila

Najeta posojila

(2 350 )

(2 350 )

(17 363 )

(17 363 )

(34 158 )

(34 158 )

(53 872 )

(53 872 )

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(32 227 )

(32 227 )

—

—

(32 227 )

(32 227 )

Drugo

Drugo

(252)

(252)

(648)

(648)

(1 112 )

(1 112 )

(2 012 )

(2 012 )

Skupaj na dan 31.12.2018

Skupaj na dan 31.12.2018

(34 829 )

(34 829 )

(18 011 )

(18 011 )

(35 270 )

(35 270 )

(88 110 )

(88 110 )

Najeta posojila

Najeta posojila

(6 700 )

(6 700 )

(14 862 )

(14 862 )

(33 279 )

(33 279 )

(54 841 )

(54 841 )

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(39 048 )

(39 048 )

—

—

(39 048 )

(39 048 )

Drugo

Drugo

(150)

(150)

(665)

(665)

(1 255 )

(1 255 )

(2 070 )

(2 070 )

Skupaj na dan 31.12.2017

Skupaj na dan 31.12.2017

(45 898 )

(45 898 )

(15 527 )

(15 527 )

(34 534 )

(34 534 )

(95 959 )

(95 959 )

Finančni instrumenti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančni instrumenti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | (490) | (2) | (6) | (498) |
| Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | 477 | — | — | 477 |
| Čisti denarni tokovi na dan 31.12.2018 | (14) | (2) | (6) | (21) |
| Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | (634) | (2) | — | (635) |
| Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | 638 | — | — | 638 |
| Čisti denarni tokovi na dan 31.12.2017 | 5 | (2) | — | 3 |

(v milijonih EUR)

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

(490)

(490)

(2)

(2)

(6)

(6)

(498)

(498)

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

477

477

—

—

477

477

Čisti denarni tokovi na dan 31.12.2018

Čisti denarni tokovi na dan 31.12.2018

(14)

(14)

(2)

(2)

(6)

(6)

(21)

(21)

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

(634)

(634)

(2)

(2)

—

(635)

(635)

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

638

638

—

—

638

638

Čisti denarni tokovi na dan 31.12.2017

Čisti denarni tokovi na dan 31.12.2017

5

5

(2)

(2)

—

3

3

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Likvidnostno tveganje, ki izhaja iz najetih posojil, se v glavnem izravna z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Za posojila v okviru makrofinančne pomoči in posojila Euratom pomeni Jamstveni sklad za zunanje ukrepe likvidnostno rezervo (ali varnostno mrežo) pri neplačilu ali zamudah pri plačilu s strani posojilojemalcev. Za plačilnobilančna posojila je v Uredbi Sveta (ES) št. 431/2009 (30) določen postopek, ki daje dovolj časa za mobilizacijo sredstev iz računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah. Za EMFS je v Uredbi Sveta (EU) št. 407/2010 (31) določen podoben postopek.

30

31

Zakladnica

Zakladnica

Proračunska načela EU zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano leto vedno zadostujejo za izvršitev vseh plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic skupaj z raznimi prejemki enaki znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko leto. Države članice vsako leto plačajo prispevke v dvanajstih mesečnih obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki. Poleg tega so v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (o načinih in postopkih za dajanje lastnih sredstev na razpolago, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804) prispevki držav članic, povezani s spremembami proračuna, odobrenimi v danem mesecu (N), na voljo šele prvi delovni dan v mesecu N + 1 (v primeru odobritve pred 16. dnem v danem mesecu) ali prvi delovni dan v mesecu N + 2 (v primeru odobritve na 16. dan ali pozneje v danem mesecu), medtem ko so povezane odobritve plačil na voljo takoj.

Zaradi zagotavljanja, da razpoložljiva zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, so vzpostavljeni postopki za redno napovedovanje denarnih sredstev, poleg tega je pod nekaterimi pogoji in do določene višine mogoče lastna ali dodatna sredstva vnaprej vpoklicati od držav članic, če je to potrebno. Zaradi sezonskosti odhodkov in splošnih proračunskih omejitev v zadnjih letih se je povečala potreba po spremljanju ritma plačil čez leto. Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja Komisije avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih Komisije dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Sklad se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in možnost mobilizacije v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Portfelj sestavljajo predvsem visoko likvidni vrednostni papirji, ki se lahko prodajo za spoprijemanje z nepričakovanimi denarnimi odlivi. Poleg tega delež denarnih sredstev, njihovih ustreznikov in vrednostnih papirjev, ki zapadejo v enem letu, znaša 23 %.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Sklad se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in jih je mogoče mobilizirati v zadostni meri v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Sklad zato ohranja zadosten znesek denarnih sredstev za kritje kratkoročnih odlivov. Delež denarnih sredstev, njihovih ustreznikov in vrednostnih papirjev, ki zapadejo v enem letu, znaša 9,2 %.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in jih je mogoče mobilizirati v zadostni meri v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Portfelj sestavljajo likvidna sredstva, ki se lahko prodajo za spoprijemanje z nepričakovanimi denarnimi odlivi. Poleg tega delež denarnih sredstev, njihovih ustreznikov in vrednostnih papirjev, ki zapadejo v enem letu, znaša 22 %.

Poravnava pogodb o izvedenih finančnih instrumentih je bruto in temelji na njihovi pogodbeni zapadlosti. Obveznosti se izpolnjujejo s prodajo sredstev, izraženih v ameriških dolarjih, in/ali posli zamenjave, pri čemer lahko zaradi tečajnih razlik nastane denarni odliv.

Upravljanje likvidnosti v zvezi z zahtevami glede zavarovanja s premoženjem/kritja ni potrebno, ker trenutna nasprotna stranka pri varovanju pred tveganji sprejema poslovanje s Komisijo brez zahtev za zavarovanje s premoženjem/kritje.

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in jih je mogoče mobilizirati v zadostni meri v zvezi z zadevnimi obveznostmi.

Portfelj je sestavljen iz 97 % denarnih sredstev na tekočih računih.

Drugi finančni instrumenti – izvedene finančne obveznosti

Drugi finančni instrumenti – izvedene finančne obveznosti

Leta 2017 je EU sklenila pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih (valutno opcijo), v okviru katere krije devalvacijo tuje valute v zvezi s posojili, ki jih zagotovijo finančne institucije (glej pojasnilo 2.11.2). Poleg tega je jamstvo EU za portfelje lastniških instrumentov, ki jih ima v posesti skupina EIB, privedlo do finančne obveznosti za kritje sprememb vrednosti ali oslabitev osnovnih naložb. Kot pri drugih finančnih instrumentih, ki se financirajo iz proračuna EU, znesek, za katerega je EU odgovorna v skladu s to opcijo, ne sme presegati zneska, za katerega so bile prevzete obveznosti, s čimer se ublaži likvidnostno tveganje.

2.11.2

7.   RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

7.1   POVEZANE STRANKE

POVEZANE STRANKE

Povezane stranke EU so subjekti EU, ki so vključeni v konsolidacijo, pridruženi subjekti in ključno vodstveno osebje teh subjektov. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja EU in zato v skladu z računovodskimi pravili EU niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

7.2   UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

Za predstavitev podatkov o poslih povezanih strank v zvezi s ključnim vodstvenim osebjem EU so take osebe tukaj prikazane v okviru petih kategorij:

kategorija 1: predsedniki Evropskega sveta, Komisije in Sodišča Evropske unije;

kategorija 2: podpredsednik Komisije in visoki predstavnik EU za zunanje zadeve in varnostno politiko ter drugi podpredsedniki Komisije;

kategorija 3: generalni sekretar Sveta, člani Komisije, sodniki in generalni pravobranilci Sodišča Evropske unije, predsednik in člani Splošnega sodišča, predsednik in člani Sodišča za uslužbence Evropske unije, evropski varuh človekovih pravic ter Evropski nadzornik za varstvo podatkov;

kategorija 4: predsednik in člani Evropskega računskega sodišča;

kategorija 5: najvišji javni uslužbenci institucij in agencij.

Povzetek njihovih upravičenosti je prikazan spodaj – dodatne informacije so na voljo tudi v kadrovskih predpisih, objavljenih na spletišču Europa, ki so uradni dokument z opisom pravic in obveznosti vseh uradnikov EU. Ključno vodstveno osebje ni prejelo preferenčnih posojil od EU.

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

| (v EUR) |
| --- |
| Upravičenost (na zaposlenega) | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Osnovna plača (na mesec) | 27 903,32 | 25 274,75 – | 20 219,80 – | 21 837,39 – | 12 856,84 – |
| | | 26 285,75 | 22 747,28 | 23 252,78 | 20 219,80 |
| Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0 %/4 %/16 % |
| Družinski dodatki: | | | | | |
| Gospodinjski dodatek (v % plače) | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 |
| Otroški dodatek | 410,11 | 410,11 | 410,11 | 410,11 | 410,11 |
| Dodatek za predšolsko izobraževanje | 100,18 | 100,18 | 100,18 | 100,18 | 100,18 |
| Dodatek za šolanje ali | 278,25 | 278,25 | 278,25 | 278,25 | 278,25 |
| Dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve | 556,5 | 556,5 | 556,5 | 556,5 | 556,5 |
| Dodatek za predsedujoče sodnike | ni relevantno | ni relevantno | 638,43 | ni relevantno | ni relevantno |
| Dodatek za reprezentančne stroške | 1 512,12 | 971,82 | 638,43 | ni relevantno | ni relevantno |
| Letni potni stroški | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| Nakazila v države članice: | | | | | |
| Dodatek za izobraževanje (*6) | da | da | da | da | da |
| V % plače (*6) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % plače brez korekcijskega koeficienta | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % |
| Reprezentančni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | ni relevantno | ni relevantno |
| Začetek dela: | | | | | |
| Stroški nastanitve | 55 806,65 | 50 549,49 | 40 439,60 | 43 674,78 | povrnjeno |
| | | –52 571,49 | –45 494,55 | –46 505,55 | |
| Družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prenehanje dela: | | | | | |
| Stroški selitve ob prenehanju zaposlitve | 27 903,32 | 25 274,75 – | 20 219,80 – | 21 837,39 – | povrnjeno |
| | | 26 285,75 | 22 747,28 | 23 252,78 | |
| Družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prehod (v % plače) (*7) | 40 % do 65 % | 40 % do 65 % | 40 % do 65 % | 40 % do 65 % | ni relevantno |
| Zdravstveno zavarovanje | zajeto | zajeto | zajeto | zajeto | zajeto |
| Pokojnina (v % plače, pred davki) | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % |
| Odbitki: | | | | | |
| Davek na plačo | 8 % do 45 % | 8 % do 45 % | 8 % do 45 % | 8 % do 45 % | 8 % do 45 % |
| Zdravstveno zavarovanje (% plače) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| Posebna dajatev na plačo | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6 % do 7 % |
| Odbitek za pokojnino | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | 10,0 % |
| Število oseb ob koncu leta | 3 | 6 | 93 | 28 | 112 |

(v EUR)

Upravičenost (na zaposlenega)

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Osnovna plača (na mesec)

Osnovna plača (na mesec)

27 903,32

27 903,32

25 274,75 –

25 274,75 –

20 219,80 –

20 219,80 –

21 837,39 –

21 837,39 –

12 856,84 –

12 856,84 –

26 285,75

26 285,75

22 747,28

22 747,28

23 252,78

23 252,78

20 219,80

20 219,80

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0 %/4 %/16 %

0 %/4 %/16 %

Družinski dodatki:

Družinski dodatki:

Gospodinjski dodatek (v % plače)

2 % + 187,69

2 % + 187,69

2 % + 187,69

2 % + 187,69

2 % + 187,69

Otroški dodatek

410,11

410,11

410,11

410,11

410,11

Dodatek za predšolsko izobraževanje

100,18

100,18

100,18

100,18

100,18

Dodatek za šolanje ali

278,25

278,25

278,25

278,25

278,25

Dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve

556,5

556,5

556,5

556,5

556,5

Dodatek za predsedujoče sodnike

Dodatek za predsedujoče sodnike

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

638,43

638,43

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Dodatek za reprezentančne stroške

Dodatek za reprezentančne stroške

1 512,12

1 512,12

971,82

971,82

638,43

638,43

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Letni potni stroški

Letni potni stroški

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Nakazila v države članice:

Nakazila v države članice:

Dodatek za izobraževanje (*6)

*6

da

da

da

da

da

V % plače (*6)

*6

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% plače brez korekcijskega koeficienta

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

Reprezentančni stroški

Reprezentančni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Začetek dela:

Začetek dela:

Stroški nastanitve

55 806,65

50 549,49

40 439,60

43 674,78

povrnjeno

–52 571,49

–45 494,55

–46 505,55

Družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prenehanje dela:

Prenehanje dela:

Stroški selitve ob prenehanju zaposlitve

27 903,32

25 274,75 –

20 219,80 –

21 837,39 –

povrnjeno

26 285,75

22 747,28

23 252,78

Družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prehod (v % plače) (*7)

*7

40 % do 65 %

40 % do 65 %

40 % do 65 %

40 % do 65 %

ni relevantno

Zdravstveno zavarovanje

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

Pokojnina (v % plače, pred davki)

Pokojnina (v % plače, pred davki)

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

Odbitki:

Odbitki:

Davek na plačo

8 % do 45 %

8 % do 45 %

8 % do 45 %

8 % do 45 %

8 % do 45 %

Zdravstveno zavarovanje (% plače)

Zdravstveno zavarovanje (% plače)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

Posebna dajatev na plačo

7 %

7 %

7 %

7 %

6 % do 7 %

Odbitek za pokojnino

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

10,0 %

Število oseb ob koncu leta

Število oseb ob koncu leta

3

3

6

6

93

93

28

28

112

112

8.   DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne podpisa tega zaključnega računa računovodja Komisije ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij, kar se odraža v predstavljenih informacijah.

9.   OBSEG KONSOLIDACIJE

A.   NADZOROVANI SUBJEKTI (52)

NADZOROVANI SUBJEKTI (52)

1.   Institucije in posvetovalni organi (11)

Institucije in posvetovalni organi (11)

Evropski parlament

Evropski parlament

Evropski svet

Evropski svet

Evropska komisija

Evropska komisija

Evropsko računsko sodišče

Evropsko računsko sodišče

Sodišče Evropske unije

Sodišče Evropske unije

Evropska služba za zunanje delovanje

Evropska služba za zunanje delovanje

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Evropski varuh človekovih pravic

Evropski varuh človekovih pravic

Odbor regij

Odbor regij

Svet Evropske unije

Svet Evropske unije

2.   Agencije EU (39)

Agencije EU (39)

2.1   
  Izvajalske agencije (6)

Izvajalske agencije (6)

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano

Izvajalska agencija za raziskave

Izvajalska agencija za raziskave

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

2.2   
  Decentralizirane agencije (33)

Decentralizirane agencije (33)

Evropska agencija za pomorsko varnost

Evropska agencija za pomorsko varnost

Evropska agencija za zdravila

Evropska agencija za zdravila

Nadzorni organ za evropski GNSS

Nadzorni organ za evropski GNSS

Evropska agencija za kemikalije

Evropska agencija za kemikalije

Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije)

Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije)

Eurojust

Eurojust

Evropski inštitut za enakost spolov

Evropski inštitut za enakost spolov

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Evropska agencija za okolje

Evropska agencija za okolje

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

Evropski bančni organ

Evropski bančni organ

Evropski azilni podporni urad

Evropski azilni podporni urad

Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)

Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)

eu-LISA (Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice)

eu-LISA (Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice)

Evropska agencija za varnost hrane

Evropska agencija za varnost hrane

Evropska železniška agencija

Evropska železniška agencija

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

Evropska agencija za nadzor ribištva

Evropska agencija za nadzor ribištva

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino

Evropski policijski urad (EUROPOL)

Evropski policijski urad (EUROPOL)

Evropska agencija za varnost v letalstvu

Evropska agencija za varnost v letalstvu

Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij

Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

Prevajalski center za organe Evropske unije

Prevajalski center za organe Evropske unije

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

Evropska fundacija za usposabljanje

Evropska fundacija za usposabljanje

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL)

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL)

3.   Drugi nadzorovani subjekti (2)

Drugi nadzorovani subjekti (2)

Evropska skupnost za premog in jeklo (v likvidaciji)

Evropska skupnost za premog in jeklo (v likvidaciji)

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

B.   PRIDRUŽENI SUBJEKTI (1)

PRIDRUŽENI SUBJEKTI (1)

Evropski investicijski sklad

Evropski investicijski sklad

MANJŠI SUBJEKTI

MANJŠI SUBJEKTI

Subjekti v nadaljevanju niso bili konsolidirani z uporabo kapitalske metode v konsolidiranih računovodskih izkazih EU za leto 2018 zaradi nepomembnosti:

SKUPNO PODJETJE ZA INDUSTRIJSKE PANOGE, KI TEMELJIJO NA RABI BIOMASE

SKUPNO PODJETJE ZA INDUSTRIJSKE PANOGE, KI TEMELJIJO NA RABI BIOMASE

To je javno-zasebno partnerstvo med EU in konzorcijem industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase (konzorcij BIC). Industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, si prizadevajo za uresničevanje evropskega potenciala na področju biogospodarstva, spreminjanja bioloških odpadkov in ostankov v bolj zelene vsakodnevne izdelke z inovativnimi tehnologijami in biorafinerijami, ki so temelj biogospodarstva.

SKUPNO PODJETJE ČISTO NEBO

SKUPNO PODJETJE ČISTO NEBO

To je največji evropski raziskovalni program za razvoj inovativnih in najnaprednejših tehnologij za zmanjšanje emisij CO2, emisij plinov in ravni hrupa iz letal. Čisto nebo, ki se financira iz programa EU Obzorje 2020, prispeva h krepitvi sodelovanja evropske letalske industrije, vodilnega položaja v svetu in konkurenčnosti.

SKUPNO PODJETJE ZA POBUDO ZA INOVATIVNA ZDRAVILA (IMI)

SKUPNO PODJETJE ZA POBUDO ZA INOVATIVNA ZDRAVILA (IMI)

IMI je največja javno-zasebna pobuda v Evropi, katere namen je pospešiti razvoj boljših in varnejših zdravil za bolnike. IMI je skupno podjetje Evropske unije in združenja farmacevtske industrije.

SKUPNO PODJETJE ELEKTRONSKE KOMPONENTE IN SISTEMI ZA EVROPSKI VODILNI POLOŽAJ (ECSEL) (SPOJITEV PREJŠNJIH SKUPNIH PODJETIJ ARTEMIS IN ENIAC)

SKUPNO PODJETJE ELEKTRONSKE KOMPONENTE IN SISTEMI ZA EVROPSKI VODILNI POLOŽAJ (ECSEL) (SPOJITEV PREJŠNJIH SKUPNIH PODJETIJ ARTEMIS IN ENIAC)

ECSEL je javno-zasebno partnerstvo za elektronske komponente in sisteme, ki premošča vrzel med raziskavami in izkoriščanjem, usklajuje strategije za povečanje evropskih in nacionalnih naložb ter ustvarja napreden ekosistem.

SKUPNO PODJETJE ZA GORIVNE CELICE IN VODIK (GCV)

SKUPNO PODJETJE ZA GORIVNE CELICE IN VODIK (GCV)

GCV je javno-zasebno partnerstvo, ki podpira raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (RTR) na področju tehnologij gorivnih celic in energije iz vodika v Evropi. Njegova cilja sta spodbuditi uvedbo teh tehnologij na trg in uresničiti potencial teh tehnologij, ki ga imajo kot instrument za doseganje nizkoogljičnega energijskega sistema.

SKUPNO PODJETJE RAZISKAVE ATM ENOTNEGA EVROPSKEGA NEBA (SESAR)

SKUPNO PODJETJE RAZISKAVE ATM ENOTNEGA EVROPSKEGA NEBA (SESAR)

SESAR je javno-zasebno partnerstvo za posodobitev evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (ATM) z usklajevanjem in združevanjem vseh ustreznih raziskovalnih in inovacijskih prizadevanj na področju ATM v EU.

SKUPNO PODJETJE SHIFT2RAIL

SKUPNO PODJETJE SHIFT2RAIL

Shift2Rail je prva evropska železniška skupna tehnološka pobuda za usmerjene raziskave in inovacije (R&I) ter tržno usmerjene rešitve s pospeševanjem vključevanja novih in naprednih tehnologij v inovativne železniške rešitve.

Zaključni računi navedenih subjektov so javno dostopni na njihovih spletnih straneh.

RAZPRAVA O RAČUNOVODSKIH IZKAZIH IN NJIHOVA ANALIZA (32)

32

KAZALO

KAZALO

| 1. | KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EU: FINANČNI POLOŽAJ 2018 | 91 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | PRIHODKI | 91 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ODHODKI | 91 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | SREDSTVA | 92 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | OBVEZNOSTI | 100 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 2. | UPRAVLJANJE TVEGANJ IN NEGOTOVOSTI PRI IZVRŠEVANJU PRORAČUNA EU | 101 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | MAKROEKONOMSKO OKOLJE | 101 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | PRORAČUNSKE POGOJNE OBVEZNOSTI ZA FINANČNO POMOČ | 102 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | PRORAČUNSKA JAMSTVA | 103 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | REZERVA ZA NOVE UDELEŽENCE (NER) 300 | 103 |
| --- | --- | --- |

2.4.

Cilj te razprave o računovodskih izkazih in njihove analize je bralcem pomagati razumeti finančni položaj, finančno uspešnost in denarne tokove, predstavljene v konsolidiranih računovodskih izkazih EU. Informacije, predstavljene v tej razpravi o računovodskih izkazih in njihovi analizi, niso bile revidirane.

1.   KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EU: FINANČNI POLOŽAJ 2018

1.1   PRIHODKI

PRIHODKI

Konsolidirani prihodki EU vključujejo zneske, povezane z menjalnimi in nemenjalnimi posli, pri čemer so zadnji najpomembnejši.

V spodnji razpredelnici je pregled glavnih kategorij nemenjalnih poslov.

Petletni trend prihodkov iz glavnih nemenjalnih poslov (v milijonih EUR)

Petletni trend prihodkov iz glavnih nemenjalnih poslov (v milijonih EUR)

Image 1

Ker bi morali biti proračunski prihodki enaki proračunskim odhodkom (ali jih presegati), so glavni razlog za zgornje gibanje prihodkov vsakoletna plačila. Leta 2018 so se konsolidirani prihodki v primerjavi s prejšnjim letom povečali za 20 % na 163 milijarde EUR, in sicer predvsem zaradi:

| — | povečanja sredstev iz naslova BND za 27 milijard EUR oziroma 35 % v primerjavi s prejšnjim letom. Ta učinek odraža predvsem učinek rasti odobritev plačil v proračunu za leto 2018. Močno povečanje se nanaša predvsem na nizka sredstva iz naslova BND v letu 2017 in na učinek proračunskega presežka iz leta 2016 (6,4 milijarde EUR), ki je bil pripoznan v „drugih prihodkih iz nemenjalnih poslov“. Leta 2018 je bil proračunski presežek iz leta 2017, pripoznan v izkazu finančnega uspeha na dan 31. decembra 2018, precej nižji (0,6 milijarde EUR), kar pojasnjuje po eni strani povečanje potreb po sredstvih iz naslova BND, saj se ta sredstva uporabljajo za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov, in po drugi strani zmanjšanje „drugih prihodkov“; |
| --- | --- |

—

povečanja sredstev iz naslova BND za 27 milijard EUR oziroma 35 % v primerjavi s prejšnjim letom. Ta učinek odraža predvsem učinek rasti odobritev plačil v proračunu za leto 2018. Močno povečanje se nanaša predvsem na nizka sredstva iz naslova BND v letu 2017 in na učinek proračunskega presežka iz leta 2016 (6,4 milijarde EUR), ki je bil pripoznan v „drugih prihodkih iz nemenjalnih poslov“. Leta 2018 je bil proračunski presežek iz leta 2017, pripoznan v izkazu finančnega uspeha na dan 31. decembra 2018, precej nižji (0,6 milijarde EUR), kar pojasnjuje po eni strani povečanje potreb po sredstvih iz naslova BND, saj se ta sredstva uporabljajo za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov, in po drugi strani zmanjšanje „drugih prihodkov“;

| — | povečanja tradicionalnih lastnih sredstev za 2,2 milijarde EUR v zvezi s kršitvijo zakonodaje EU s strani Združenega kraljestva od novembra 2011 do oktobra 2017. Zaradi te kršitve so bile zaračunane tudi zamudne obresti v višini 1,3 milijarde EUR, kar pojasnjuje povečanje finančnih prihodkov, ter |
| --- | --- |

—

povečanja tradicionalnih lastnih sredstev za 2,2 milijarde EUR v zvezi s kršitvijo zakonodaje EU s strani Združenega kraljestva od novembra 2011 do oktobra 2017. Zaradi te kršitve so bile zaračunane tudi zamudne obresti v višini 1,3 milijarde EUR, kar pojasnjuje povečanje finančnih prihodkov, ter

| — | povečanja glob s strani EU zaradi kršitev pravil konkurence za 2 milijardi EUR v primerjavi z letom 2017, ki je posledica kršitev zakonodaje s strani zasebnih subjektov. |
| --- | --- |

—

povečanja glob s strani EU zaradi kršitev pravil konkurence za 2 milijardi EUR v primerjavi z letom 2017, ki je posledica kršitev zakonodaje s strani zasebnih subjektov.

1.2   ODHODKI

ODHODKI

Glavna sestavina odhodkov, pripoznanih v konsolidiranih računovodskih izkazih, so transferna plačila v okviru deljenega upravljanja, ki vključujejo naslednje sklade: (i) Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS); (ii) Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in druge instrumente za razvoj podeželja; (iii) Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijski sklad (KS) ter (iv) Evropski socialni sklad (ESS). Leta 2018 so ti skladi obsegali skoraj 66 % vseh odhodkov – razčlenitev je predstavljena v diagramu v nadaljevanju.

Relativna utež glavnih odhodkov, ki so jih izvršile države članice (deljeno upravljanje), za proračunsko leto 2018

Relativna utež glavnih odhodkov, ki so jih izvršile države članice (deljeno upravljanje), za proračunsko leto 2018

Image 2

Odhodki, nastali v okviru neposrednega upravljanja, predstavljajo izvrševanje proračuna s strani Komisije, izvajalskih agencij in skrbniških skladov. V okviru posrednega upravljanja proračun izvršujejo agencije EU, organi EU, tretje države, mednarodne organizacije in drugi subjekti.

Odhodki, nastali v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, so predstavljali približno 19 % celotnih odhodkov (28,5 milijarde EUR) ter so ostali stabilni v primerjavi s prejšnjim proračunskim letom.

EU priznava nekatere prihodnje plačilne obveznosti kot odhodke, tudi če te še niso prikazane v proračunskem računovodenju na podlagi plačil. Pomembni zneski so prikazani v okviru obveznosti iz poslovanja in vnaprej vračunanih stroškov za kmetijstvo in razvoj podeželja ter obveznosti iz naslova pokojnin in prejemkov zaposlenih v zvezi s pokojninskimi in drugimi pravicami po koncu zaposlitve, ki so jih pridobili komisarji, poslanci Evropskega parlamenta in uslužbenci.

Na splošno so se odhodki povečali za 16 % na 149 milijard EUR v primerjavi z letom 2017, predvsem zaradi odhodkov iz programov, ki jih izvajajo države članice, ki so se povečali za približno 24 % oziroma 19,8 milijarde EUR zaradi višjih odhodkov, ki so nastali v zvezi s trenutno fazo programov, pri katerih se je izvrševanje okrepilo. Glavni programi, ki prispevajo k temu povečanju, so bili ESRR, KS in ESS, ki skupaj predstavljajo povečanje za 17,2 milijarde EUR.

1.3   SREDSTVA

SREDSTVA

Najpomembnejše postavke na strani sredstev v bilanci stanja so finančna sredstva (dana posojila, za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, denarna sredstva) in zneski predhodnega financiranja, ki predstavljajo približno 79 % sredstev EU.

Sestava konsolidiranih sredstev EU

Sestava konsolidiranih sredstev EU

Image 3

Na dan 31. decembra 2018 so sredstva znašala skupaj 174,4 milijarde EUR, kar kaže povečanje za približno 5 %. Ključne spremembe so bile:

| — | povečanje kratkoročnih terjatev in izterljivih zneskov za 12,5 milijarde EUR, ki je neposredno povezano s povečanjem prihodkov za leto 2018, ki niso bili vknjiženi na datum poročanja; |
| --- | --- |

—

povečanje kratkoročnih terjatev in izterljivih zneskov za 12,5 milijarde EUR, ki je neposredno povezano s povečanjem prihodkov za leto 2018, ki niso bili vknjiženi na datum poročanja;

| — | zgornji učinek je bil delno izravnan z zmanjšanjem denarnih sredstev in njihovih ustreznikov za 6 milijard EUR (glej spodaj); |
| --- | --- |

—

zgornji učinek je bil delno izravnan z zmanjšanjem denarnih sredstev in njihovih ustreznikov za 6 milijard EUR (glej spodaj);

| — | povečanje finančnih sredstev za 1 milijardo EUR, predvsem v zvezi z vplačili Jamstvenega sklada za operacije EFSI, ter |
| --- | --- |

—

povečanje finančnih sredstev za 1 milijardo EUR, predvsem v zvezi z vplačili Jamstvenega sklada za operacije EFSI, ter

| — | povečanje opredmetenih osnovnih sredstev za 0,4 milijarde EUR zaradi nadaljnjega razvoja dogodkov v zvezi z vesoljskimi sredstvi (Galileo in Copernicus). |
| --- | --- |

—

povečanje opredmetenih osnovnih sredstev za 0,4 milijarde EUR zaradi nadaljnjega razvoja dogodkov v zvezi z vesoljskimi sredstvi (Galileo in Copernicus).

Na splošno si institucije in organi EU prizadevajo, da bi zneske denarnih sredstev in njihovih ustreznikov ohranili na nizki ravni. Stanje denarnih sredstev v višini 18,1 milijarde EUR ob koncu leta je nižje kot leta 2017 in zajema naslednje glavne elemente:

| — | Kar zadeva lastna sredstva, stanje sredstev zakladnice ob koncu leta vključuje znesek v višini 0,75 milijarde EUR, ki so ga nekatere države članice plačale vnaprej zaradi spremembe proračuna št. 6, sprejete leta 2018. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva lastna sredstva, stanje sredstev zakladnice ob koncu leta vključuje znesek v višini 0,75 milijarde EUR, ki so ga nekatere države članice plačale vnaprej zaradi spremembe proračuna št. 6, sprejete leta 2018.

| — | Globe v višini 1,4 milijarde EUR, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so bile dokončno plačane leta 2018, vendar niso še vključene v spremembo proračuna, so prav tako del stanja zakladnice ob koncu leta. |
| --- | --- |

—

Globe v višini 1,4 milijarde EUR, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so bile dokončno plačane leta 2018, vendar niso še vključene v spremembo proračuna, so prav tako del stanja zakladnice ob koncu leta.

| — | Stanje zakladnice vključuje tudi namenske prejemke in odobritve plačil v znesku 7,4 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

Stanje zakladnice vključuje tudi namenske prejemke in odobritve plačil v znesku 7,4 milijarde EUR.

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Opozoriti je treba, da na raven predhodnega financiranja bistveno vpliva cikel večletnega finančnega okvira – na primer na začetku obdobja večletnega finančnega okvira se lahko pričakujejo veliki predujmi, ki se izplačajo državam članicam v okviru kohezijske politike. Komisija poskuša storiti največ, kar je mogoče, da bi ravni predhodnega financiranja ohranila na ustrezni ravni. Vzpostaviti je treba ravnovesje med zagotavljanjem zadostnega financiranja za projekte in pravočasnim pripoznavanjem odhodkov.

Skupni znesek predhodnega financiranja (brez drugih predujmov državam članicam in prispevkov v skrbniška sklada Bêkou in za Afriko) v bilanci stanja EU znaša 43,4 milijarde EUR (leta 2017: 44,3 milijarde EUR) in se skoraj v celoti nanaša na dejavnosti Komisije. Približno 60 % predhodnega financiranja Komisije je povezanega z deljenim upravljanjem, kar pomeni, da je izvrševanje proračuna preneseno na države članice (Komisija ohrani nadzorno vlogo).

Predhodno financiranje Komisije po načinih upravljanja

Predhodno financiranje Komisije po načinih upravljanja

Image 4

Glavni del zneska predhodnega financiranja v okviru deljenega upravljanja je povezan z ESRR in KS (14,6 milijarde EUR) in je na podobni ravni kot leta 2017.

FINANČNI INSTRUMENTI

FINANČNI INSTRUMENTI

V konsolidiranih računovodskih izkazih EU so kot finančni instrumenti v računovodskem smislu prikazani naslednji elementi:

| — | finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU: v okviru te vrste izvrševanja proračuna so sredstva že izplačana na fiduciarne račune, ki jih upravljajo pooblaščeni subjekti, in ostanejo razpoložljiva (kot denarna sredstva in njihovi ustrezniki ter dolžniški vrednostni papirji) za kritje prihodnjih unovčitev jamstev ali pa so bila naložena v lastniški kapital; |
| --- | --- |

—

finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU: v okviru te vrste izvrševanja proračuna so sredstva že izplačana na fiduciarne račune, ki jih upravljajo pooblaščeni subjekti, in ostanejo razpoložljiva (kot denarna sredstva in njihovi ustrezniki ter dolžniški vrednostni papirji) za kritje prihodnjih unovčitev jamstev ali pa so bila naložena v lastniški kapital;

| — | finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva: v okviru te vrste izvrševanja proračuna EU nasprotnim strankam zagotovi jamstva, za katera se prek jamstvenih skladov, ki jih je ustanovila Komisija, oblikujejo zgolj delne rezervacije, pri čemer nastanejo pogojne obveznosti za proračun EU – glej pojasnilo 4.1, ter |
| --- | --- |

—

finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva: v okviru te vrste izvrševanja proračuna EU nasprotnim strankam zagotovi jamstva, za katera se prek jamstvenih skladov, ki jih je ustanovila Komisija, oblikujejo zgolj delne rezervacije, pri čemer nastanejo pogojne obveznosti za proračun EU – glej pojasnilo 4.1, ter

4.1

| — | posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči. |
| --- | --- |

—

posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči.

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU

Pomen in obseg finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, se iz leta v leto povečujeta. Osnovna ideja tega pristopa v nasprotju s tradicionalno metodo izvrševanja proračuna, tj. dodeljevanjem nepovratnih sredstev in subvencij, je, da za vsak euro, porabljen iz proračuna prek finančnih instrumentov, končni upravičenec prejme več kot 1 EUR finančne podpore zaradi učinka vzvoda. Namen te uporabe proračuna EU je doseči kar največji učinek razpoložljivih sredstev. Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU, obstajajo v obliki jamstvenih instrumentov, lastniških instrumentov in posojilnih instrumentov – glej pregled po VFO v spodnji razpredelnici. Sredstva v teh instrumentih so bodisi v obliki denarnih sredstev in njihovih ustreznikov bodisi naložb v lastniške instrumente in dolžniške vrednostne papirje, ki so v konsolidiranih računovodskih izkazih EU kategorizirani kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva finančnih instrumentov, financiranih iz proračuna EU (vrednost ob koncu leta):

Image 5

V naslednjih razpredelnicah je podan pregled finančnih instrumentov, ki so financirani iz proračuna EU, razčlenjeni pa so po večletnih finančnih okvirih in njihovih vrednostih na dan 31. decembra 2018:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Povezani z več kot enim večletnim finančnim okvirom | Sredstva (*8) | Obveznosti (*9) | Jamstva (*10) |
| Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja: | | | |
| Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu (EDIF) | 37 | (34) | — |
| | 37 | (34) | — |
| Lastniški instrumenti: | | | |
| Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (EFSE) | 165 | — | — |
| Sklad za zeleno rast za regijo vzhodnega sosedstva | 63 | (0) | — |
| Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA (SANAD) | 25 | — | — |
| Sklad za financiranje podjetniških inovacij (ENIF) | 18 | — | — |
| Sklad za financiranje rasti podjetij (ENEF) | 10 | — | — |
| Pobuda za mikrofinanciranje za Azijski sklad za dolžniško financiranje (MIFA) | 9 | — | — |
| | 290 | (0) | — |
| Skupaj | 327 | (34) | — |
| Večletni finančni okvir 2014–2020 | Sredstva | Obveznosti | Jamstva |
| Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja: | | | |
| Obzorje 2020 – služba za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin | 1 107 | (43) | (934) |
| Obzorje 2020 – jamstvo InnovFin za MSP | 902 | (381) | (533) |
| Dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE DI) | 598 | (2) | (579) |
| Jamstvena shema za posojila COSME | 310 | (613) | (2) |
| Instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost (instrument PF4EE) | 34 | (0) | (5) |
| Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor | 30 | (12) | — |
| Program za finančno vključevanje MMSP SEMED | 25 | — | (11) |
| Jamstvena shema za študentska posojila | 14 | (1) | — |
| Finančni mehanizem za MSP v državah vzhodnega partnerstva | 13 | (4) | (1) |
| Finančni mehanizem za naravni kapital | 12 | (0) | (6) |
| Program Ženske v podjetništvu v državah vzhodnega partnerstva | 4 | — | (4) |
| Podpora za diverzifikacijo mongolskega gospodarstva | 2 | — | — |
| Instrument za prenosljivost in zamenljivost | 1 | (1) | — |
| | 3 052 | (1 057 ) | (2 075 ) |
| Lastniški instrumenti: | | | |
| Kapitalska shema za raziskave in inovacije InnovFin v okviru programa Obzorje 2020 | 368 | (10) | — |
| COSME – kapitalska shema za rast | 67 | (2) | — |
| Sklad tveganega kapitala za države južnega sosedstva | 24 | — | — |
| Climate Investor One | 22 | — | — |
| Sklad za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki | 12 | — | — |
| Investicijski sklad za kmetijstvo in trgovino za Afriko | 11 | — | — |
| | 504 | (12) | — |
| Mešani instrumenti: | | | |
| Jamstveni instrument za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) ter krepitev zmogljivosti | 73 | (39) | — |
| Instrument EU za poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje | 68 | (6) | — |
| ElectriFI | 31 | — | — |
| Pobuda za financiranje kmetijstva | 10 | — | — |
| | 182 | (44) | — |
| Skupaj | 3 738 | (1 113 ) | (2 075 ) |
| Večletni finančni okvir pred letom 2014 | Sredstva | Obveznosti | Jamstva |
| Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja: | | | |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 731 | (65) | (642) |
| Jamstveni sklad za MSP v okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost | 83 | (151) | — |
| Večletni program (MAP) za podjetja | 32 | (31) | — |
| Jamstveni sklad za MSP | 7 | — | — |
| Evropski mikrofinančni jamstveni instrument Progress | 4 | (4) | — |
| | 857 | (251) | (642) |
| Lastniški instrumenti: | | | |
| Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP) | 410 | (6) | — |
| Kapitalska shema večletnega okvirnega programa | 208 | — | — |
| Evropski sklad za energetsko učinkovitost | 104 | — | — |
| Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije | 90 | (20) | — |
| Evropski mikrofinančni sklad Progress | 68 | — | — |
| Sklad Marguerite | 43 | — | — |
| Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998 (ETF) | 9 | (0) | — |
| Pilotni projekti za prenos tehnologij | 0 | — | — |
| | 932 | (26) | — |
| Mešani instrumenti: | | | |
| Instrument gospodarskega in finančnega sodelovanja MEDA | 140 | (2) | — |
| Evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI) | 120 | (2) | — |
| | 260 | (4) | — |
| Skupaj | 2 049 | (281) | (642) |
| Vse skupaj | 6 115 | (1 428 ) | (2 717 ) |

(v milijonih EUR)

Povezani z več kot enim večletnim finančnim okvirom

Sredstva (*8)

*8

Obveznosti (*9)

*9

Jamstva (*10)

*10

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu (EDIF)

37

(34)

—

37

37

(34)

(34)

—

Lastniški instrumenti:

Lastniški instrumenti:

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (EFSE)

165

—

—

Sklad za zeleno rast za regijo vzhodnega sosedstva

63

(0)

—

Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA (SANAD)

25

—

—

Sklad za financiranje podjetniških inovacij (ENIF)

18

—

—

Sklad za financiranje rasti podjetij (ENEF)

10

—

—

Pobuda za mikrofinanciranje za Azijski sklad za dolžniško financiranje (MIFA)

9

—

—

290

290

(0)

(0)

—

Skupaj

Skupaj

327

327

(34)

(34)

—

Večletni finančni okvir 2014–2020

Večletni finančni okvir 2014–2020

Sredstva

Sredstva

Obveznosti

Obveznosti

Jamstva

Jamstva

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Obzorje 2020 – služba za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin

1 107

(43)

(934)

Obzorje 2020 – jamstvo InnovFin za MSP

902

(381)

(533)

Dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE DI)

598

(2)

(579)

Jamstvena shema za posojila COSME

310

(613)

(2)

Instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost (instrument PF4EE)

34

(0)

(5)

Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor

30

(12)

—

Program za finančno vključevanje MMSP SEMED

25

—

(11)

Jamstvena shema za študentska posojila

14

(1)

—

Finančni mehanizem za MSP v državah vzhodnega partnerstva

13

(4)

(1)

Finančni mehanizem za naravni kapital

12

(0)

(6)

Program Ženske v podjetništvu v državah vzhodnega partnerstva

4

—

(4)

Podpora za diverzifikacijo mongolskega gospodarstva

2

—

—

Instrument za prenosljivost in zamenljivost

1

(1)

—

3 052

3 052

(1 057 )

(1 057 )

(2 075 )

(2 075 )

Lastniški instrumenti:

Lastniški instrumenti:

Kapitalska shema za raziskave in inovacije InnovFin v okviru programa Obzorje 2020

368

(10)

—

COSME – kapitalska shema za rast

67

(2)

—

Sklad tveganega kapitala za države južnega sosedstva

24

—

—

Climate Investor One

22

—

—

Sklad za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki

12

—

—

Investicijski sklad za kmetijstvo in trgovino za Afriko

11

—

—

504

504

(12)

(12)

—

Mešani instrumenti:

Mešani instrumenti:

Jamstveni instrument za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) ter krepitev zmogljivosti

73

(39)

—

Instrument EU za poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje

68

(6)

—

ElectriFI

31

—

—

Pobuda za financiranje kmetijstva

10

—

—

182

182

(44)

(44)

—

Skupaj

Skupaj

3 738

3 738

(1 113 )

(1 113 )

(2 075 )

(2 075 )

Večletni finančni okvir pred letom 2014

Večletni finančni okvir pred letom 2014

Sredstva

Sredstva

Obveznosti

Obveznosti

Jamstva

Jamstva

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

731

(65)

(642)

Jamstveni sklad za MSP v okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost

83

(151)

—

Večletni program (MAP) za podjetja

32

(31)

—

Jamstveni sklad za MSP

7

—

—

Evropski mikrofinančni jamstveni instrument Progress

4

(4)

—

857

857

(251)

(251)

(642)

(642)

Lastniški instrumenti:

Lastniški instrumenti:

Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP)

410

(6)

—

Kapitalska shema večletnega okvirnega programa

208

—

—

Evropski sklad za energetsko učinkovitost

104

—

—

Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije

90

(20)

—

Evropski mikrofinančni sklad Progress

68

—

—

Sklad Marguerite

43

—

—

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998 (ETF)

9

(0)

—

Pilotni projekti za prenos tehnologij

0

—

—

932

932

(26)

(26)

—

Mešani instrumenti:

Mešani instrumenti:

Instrument gospodarskega in finančnega sodelovanja MEDA

140

(2)

—

Evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI)

120

(2)

—

260

260

(4)

(4)

—

Skupaj

Skupaj

2 049

2 049

(281)

(281)

(642)

(642)

Vse skupaj

Vse skupaj

6 115

6 115

(1 428 )

(1 428 )

(2 717 )

(2 717 )

Finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva

Finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva

Komisija je vzpostavila jamstvene sklade za kritje proračunskih jamstev (glej pojasnilo 4.1.1 h konsolidiranim računovodskim izkazom), danih skupini EIB. Ti jamstveni skladi se polnijo s plačili iz proračuna EU, tako da zagotavljajo likvidnostno rezervo za morebitne izgube iz zajamčenih poslov. Vplačila v jamstvene sklade se vlagajo v finančne instrumente, vključno z dolžniškimi vrednostnimi papirji, denarnimi sredstvi in vezanimi vlogami. Komisija ima dne 31. decembra 2018 finančna sredstva v:

4.1.1

| — | Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe v višini 2,5 milijarde EUR; |
| --- | --- |

—

Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe v višini 2,5 milijarde EUR;

| — | Jamstvenem skladu EFSI v višini 5,5 milijarde EUR ter |
| --- | --- |

—

Jamstvenem skladu EFSI v višini 5,5 milijarde EUR ter

| — | Jamstvenem skladu EFSD v višini 0,3 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

Jamstvenem skladu EFSD v višini 0,3 milijarde EUR.

Posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči

Posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči

Komisija finančno podporo za države članice in tretje države v obliki dvostranskih posojil, ki se financirajo na kapitalskih trgih z jamstvom iz proračuna EU, zagotavlja na podlagi sklepov Evropskega parlamenta in Sveta.

Komisija, ki deluje v imenu EU, zdaj upravlja tri glavne programe:

| — | evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS); |
| --- | --- |

—

evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS);

| — | plačilnobilančno pomoč ter |
| --- | --- |

—

plačilnobilančno pomoč ter

| — | makrofinančno pomoč, v okviru katerih lahko daje posojila. |
| --- | --- |

—

makrofinančno pomoč, v okviru katerih lahko daje posojila.

Kapital, potreben za financiranje dajanja posojil EU, se zbere na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah.

Na dan 31. decembra 2018 so nominalni zneski posojil, odobrenih za finančno pomoč v okviru EMFS in plačilnobilančnih posojil, znašali:

| | | | (v milijardah EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Plačilnobilančna posojila | EMFS (*11) | | SKUPAJ |
| | Latvija | Romunija | Skupaj | Irska | Portugalska | Skupaj |
| Odobrena skupaj | 3,1 | 5,0 (*12) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| Skupaj izplačana na dan 31.12.2018 | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| Skupaj odplačana na dan 31.12.2018 | (2,2) | (4) | (6,2) | — | — | — | (6,2) |
| Neodplačani zneski na dan 31.12.2018 | 0,7 | 1 | 1,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 48,5 |

(v milijardah EUR)

(v milijardah EUR)

Plačilnobilančna posojila

EMFS (*11)

*11

SKUPAJ

Latvija

Romunija

Skupaj

Irska

Portugalska

Skupaj

Odobrena skupaj

3,1

5,0 (*12)

*12

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

Skupaj izplačana na dan 31.12.2018

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

Skupaj odplačana na dan 31.12.2018

(2,2)

(4)

(6,2)

—

—

—

(6,2)

Neodplačani zneski na dan 31.12.2018

0,7

1

1,7

22,5

24,3

46,8

48,5

EMFS

EMFS

EMFS je bil vzpostavljen za zagotavljanje finančne pomoči vsem državam članicam, ki se soočajo z resnimi ekonomsko-finančnimi težavami ali jih takšne težave ogrožajo zaradi izrednih dogodkov, nad katerimi nimajo nikakršnega nadzora. EMFS je bil uporabljen za zagotovitev finančne pomoči Irski in Portugalski med letoma 2011 in 2014, pri čemer je bila finančna pomoč odvisna od izvedbe reform.

Ta program je potekel, dodatnih posojil pa ni več mogoče pridobiti, čeprav se še izvaja za posebne naloge, kot sta podaljšanje rokov zapadlosti za posojila Irski in Portugalski ter zagotavljanje premostitvenih posojil.

Glavne točke programa EMFS so:

Irska

| — | Irska je zaprosila za celotni znesek v višini 22,5 milijarde EUR, ki je bil na podlagi EMFS odobren decembra 2010. Ta znesek je bil izplačan v osmih obrokih med januarjem 2011 in marcem 2014; |
| --- | --- |

—

Irska je zaprosila za celotni znesek v višini 22,5 milijarde EUR, ki je bil na podlagi EMFS odobren decembra 2010. Ta znesek je bil izplačan v osmih obrokih med januarjem 2011 in marcem 2014;

| — | Irska ima možnost podaljšati zapadlost posojil EMFS na podlagi podaljšanja največje tehtane povprečne zapadlosti na 19,5 leta, ki ga je Svet odobril leta 2013; |
| --- | --- |

—

Irska ima možnost podaljšati zapadlost posojil EMFS na podlagi podaljšanja največje tehtane povprečne zapadlosti na 19,5 leta, ki ga je Svet odobril leta 2013;

| — | povračili v višini 3,4 milijarde EUR in 0,5 milijarde EUR sta bili predvideni za april oziroma oktober 2018. Irska je zaprosila za podaljšanje roka zapadlosti, zneski pa so bili odobreni in uspešno najeti na trgih leta 2018. Ti zneski bodo zdaj predvidoma odplačani v dveh obrokih v višini 2,4 milijarde EUR in 1,5 milijarde EUR v letu 2025 oziroma 2033. |
| --- | --- |

—

povračili v višini 3,4 milijarde EUR in 0,5 milijarde EUR sta bili predvideni za april oziroma oktober 2018. Irska je zaprosila za podaljšanje roka zapadlosti, zneski pa so bili odobreni in uspešno najeti na trgih leta 2018. Ti zneski bodo zdaj predvidoma odplačani v dveh obrokih v višini 2,4 milijarde EUR in 1,5 milijarde EUR v letu 2025 oziroma 2033.

Portugalska

| — | Portugalska je zaprosila za znesek v višini 24,3 milijarde EUR od skupnega zneska v višini 26 milijard EUR, ki je bil na podlagi EMFS odobren maja 2011. Ta znesek je bil izplačan v sedmih obrokih med majem 2011 in novembrom 2014. Povračilo v višini 0,6 milijarde EUR je bilo predvideno za oktober 2018, vendar je Portugalska tako kot Irska zaprosila za podaljšanje roka zapadlosti, posojilo pa je bilo refinancirano na trgih z novim datumom zapadlosti v letu 2033. |
| --- | --- |

—

Portugalska je zaprosila za znesek v višini 24,3 milijarde EUR od skupnega zneska v višini 26 milijard EUR, ki je bil na podlagi EMFS odobren maja 2011. Ta znesek je bil izplačan v sedmih obrokih med majem 2011 in novembrom 2014. Povračilo v višini 0,6 milijarde EUR je bilo predvideno za oktober 2018, vendar je Portugalska tako kot Irska zaprosila za podaljšanje roka zapadlosti, posojilo pa je bilo refinancirano na trgih z novim datumom zapadlosti v letu 2033.

PLAČILNOBILANČNA POSOJILA

PLAČILNOBILANČNA POSOJILA

Plačilnobilančna pomoč je program pomoči, namenjen državam zunaj euroobmočja, ki imajo težave v zvezi s svojo plačilno bilanco ali jim take težave grozijo. Plačilnobilančna pomoč se izvaja v obliki srednjeročnih posojil, odvisnih od izvedbe politik, namenjenih reševanju osnovnih gospodarskih težav. Praviloma se plačilnobilančna pomoč EU zagotavlja v sodelovanju z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in drugimi mednarodnimi institucijami ali državami.

Srednjeročna finančna pomoč EU v okviru aranžmaja za odpravljanje težav v plačilni bilanci je bila aktivirana novembra 2008 za pomoč Madžarski ter nato januarja in maja 2009 za pomoč Latviji oziroma Romuniji za obnovitev zaupanja v trge, pri čemer so skupne obveznosti znašale 14,6 milijarde EUR. Program pomoči v obliki plačilnobilančnih posojil za Madžarsko se je iztekel leta 2010 in je bil v celoti odplačan leta 2016. Oba programa pomoči za Latvijo in Romunijo sta se iztekla leta 2012, zato dodatnih obrokov ni mogoče izplačati.

Poleg tega sta se v letih 2013 oziroma 2015 iztekla programa preventivne pomoči za Romunijo, in sicer brez črpanja sredstev.

Glavne točke so:

| — | med letom 2018 so države članice upravičenke do plačilnobilančnih posojil pravočasno in v celoti povrnile skupni znesek v višini 1,45 milijarde EUR, od katerega se je 1,35 milijarde EUR nanašalo na romunsko povračilo glavnice, preostali del pa na obresti, ter |
| --- | --- |

—

med letom 2018 so države članice upravičenke do plačilnobilančnih posojil pravočasno in v celoti povrnile skupni znesek v višini 1,45 milijarde EUR, od katerega se je 1,35 milijarde EUR nanašalo na romunsko povračilo glavnice, preostali del pa na obresti, ter

| — | neporavnani znesek ob koncu leta 2018 je skupaj znašal 1,7 milijarde EUR (0,7 milijarde EUR za Latvijo in 1 milijardo EUR za Romunijo). |
| --- | --- |

—

neporavnani znesek ob koncu leta 2018 je skupaj znašal 1,7 milijarde EUR (0,7 milijarde EUR za Latvijo in 1 milijardo EUR za Romunijo).

MAKROFINANČNA POMOČ

MAKROFINANČNA POMOČ

Makrofinančna pomoč je oblika finančne pomoči, ki jo EU zagotovi partnerskim državam zunaj EU, ki imajo težave s svojo plačilno bilanco. Zagotavlja se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali nepovratnih sredstev ali kombinacije tega ter je na voljo samo državam, vključenim v program izplačil MDS.

Na dan 31. decembra 2018 so nominalni zneski neporavnanih posojil na podlagi programa makrofinančne pomoči znašali 4,4 milijarde EUR.

1.4   OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

V bilanci stanja so na strani obveznosti najpomembnejše predvsem štiri postavke: (i) obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih; (ii) najeta posojila; (iii) obveznosti iz poslovanja do tretjih oseb in (iv) vnaprej vračunani stroški.

Sestava obveznosti v konsolidirani bilanci stanja EU

Sestava obveznosti v konsolidirani bilanci stanja EU

Image 6

Na dan 31. decembra 2018 so obveznosti znašale skupaj 235,9 milijarde EUR, pri čemer so ostale na enaki ravni kot prejšnje leto.

Ključne spremembe so se nanašale na naslednje učinke:

| — | obveznosti iz poslovanja so se zmanjšale za 6,8 milijarde EUR zaradi zmanjšanja zneskov, dolgovanih državam članicam v zvezi z lastnimi sredstvi (tj. prispevki v proračun EU, ki se povrnejo ob koncu leta po spremembi proračuna). Letos so države članice dolgovale dodatne prispevke; |
| --- | --- |

—

obveznosti iz poslovanja so se zmanjšale za 6,8 milijarde EUR zaradi zmanjšanja zneskov, dolgovanih državam članicam v zvezi z lastnimi sredstvi (tj. prispevki v proračun EU, ki se povrnejo ob koncu leta po spremembi proračuna). Letos so države članice dolgovale dodatne prispevke;

| — | finančne obveznosti so se rahlo zmanjšale, tj. za 1 milijardo EUR, kar je bila predvsem posledica povračila najetih posojil (1,35 milijarde EUR) v zvezi s posojilom Romuniji v okviru programa plačilnobilančne pomoči, ter |
| --- | --- |

—

finančne obveznosti so se rahlo zmanjšale, tj. za 1 milijardo EUR, kar je bila predvsem posledica povračila najetih posojil (1,35 milijarde EUR) v zvezi s posojilom Romuniji v okviru programa plačilnobilančne pomoči, ter

| — | zgoraj navedeni učinki so se izravnali s povečanjem obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih za 7,3 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

zgoraj navedeni učinki so se izravnali s povečanjem obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih za 7,3 milijarde EUR.

Na splošno so vse ostale postavke obveznosti ostale stabilne. Opozoriti je treba, da so se dolgoročne finančne obveznosti (najeta posojila) povečale, kar je bilo izravnano s podobnim zmanjšanjem kratkoročnega elementa. To se nanaša na reprogramiranje dolga iz EFSM za Irsko (3,9 milijarde EUR) in Portugalsko (0,6 milijarde EUR).

Skupni znesek prejetih zahtevkov za povračilo stroškov in računov, ki so v bilanci stanja pripoznani v postavki obveznosti iz poslovanja

Skupni znesek prejetih zahtevkov za povračilo stroškov in računov, ki so v bilanci stanja pripoznani v postavki obveznosti iz poslovanja

Image 7

Čista sredstva

Čista sredstva

Presežek obveznosti nad sredstvi ne pomeni, da so institucije in organi EU v finančnih težavah, temveč da bodo nekatere obveznosti financirane iz prihodnjih letnih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznanih v tekočem letu, čeprav bodo morda dejansko plačani v naslednjem ali poznejših letih in financirani iz prihodnjih proračunov, z njimi povezani prihodki pa bodo obračunani šele v prihodnjih obdobjih. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti EKJS (ki jih je večina običajno plačanih v prvem četrtletju naslednjega leta) in obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (ki bodo plačane v naslednjih 30 in več letih).

2.   UPRAVLJANJE TVEGANJ IN NEGOTOVOSTI PRI IZVRŠEVANJU PRORAČUNA EU

2.1   MAKROEKONOMSKO OKOLJE

MAKROEKONOMSKO OKOLJE

Makroekonomsko okolje v EU (33) vpliva na zmogljivost držav članic EU za izpolnjevanje njihovih obveznosti financiranja do institucij in organov EU ter posledično na zmogljivost EU za neprekinjeno izvajanje politik EU.

33

Evropsko gospodarstvo je leta 2018 že šesto leto zapored zabeležilo rast, vendar je bila stopnja rasti zaradi kombinacije notranjih in zunanjih dejavnikov nižja od pričakovane, zlasti v drugi polovici leta. Notranji dejavniki vključujejo motnje v evropskem proizvodnem sektorju (zlasti pri proizvodnji avtomobilov) v tretjem četrtletju, socialne napetosti in negotovost fiskalne politike v nekaterih državah članicah. Najpomembnejši zunanji dejavniki vključujejo večjo negotovost v zvezi s trgovinskimi politikami, zlasti med ZDA in Kitajsko, ter padajoč trend v proizvodnji na svetovni ravni, kar je privedlo do manjše rasti svetovne trgovine, to pa je vplivalo zlasti na euroobmočje.

Kljub temu razvoju dogodkov so temelji evropskega gospodarstva še vedno močni in pričakuje se, da bo gospodarstvo v naslednjih dveh letih še naprej raslo, vendar bolj zmerno.

Ocenjuje se, da se je BDP v euroobmočju in EU v letu 2018 povečal za 1,9 %. BDP v euroobmočju naj bi se povečal za 1,3 % v letu 2019 in 1,6 % v letu 2020, medtem ko naj bi se BDP v EU povečal za 1,5 % v letu 2019 in 1,7 % v letu 2020.

Skupna inflacija je leta 2018 v povprečju znašala 1,7 %, kar je več kot leta 2017, ko je znašala 1,5 %. Ob nižjih predpostavkah glede cen nafte za leti 2019 in 2020 v primerjavi z jesenjo 2018 naj bi se inflacija v euroobmočju v letu 2019 umirila na 1,4 % in se nato v letu 2020 rahlo povečala na 1,5 %. V EU kot celoti bo inflacija letos predvidoma v povprečju znašala 1,6 %, nato pa naj bi se v letu 2020 povečala na 1,8 %.

Trg dela v euroobmočju se je v prvih treh četrtletjih leta 2018 še izboljšal. Število zaposlenih je v tretjem četrtletju leta 2018 doseglo doslej najvišjo zabeleženo raven v euroobmočju, decembra 2018 pa je stopnja brezposelnosti v euroobmočju znašala 7,9 %, kar je najnižja raven od oktobra 2008.

Tveganja za gospodarske obete so še vedno velika, saj so trgovinske napetosti in njihov negotov razvoj še vedno zaskrbljujoči. Na ZDA bi lahko vplivale nenadne spremembe fiskalne politike, kitajsko gospodarstvo pa se morda upočasnjuje bolj, kot je bilo pričakovano. Svetovni finančni trgi in številni trgi v razvoju so občutljivi na nenadne spremembe v nagnjenosti k prevzemanju tveganja in v pričakovani rasti. Za EU bi lahko bili notranji dejavniki dolgotrajnejši od pričakovanj, brexit pa je še vedno vir negotovosti.

Pozitivno pa je, da bi še vedno ugodni pogoji na trgu dela lahko privedli do močnejšega domačega povpraševanja, medtem ko bi širša uporaba sredstev EU v državah prejemnicah lahko spodbudila dodatne naložbe. Obeti za BDP na svetovni ravni ostajajo nespremenjeni, pri čemer naj bi se BDP v naslednjih dveh letih povečal za 3,8 %.

2.2   PRORAČUNSKE POGOJNE OBVEZNOSTI ZA FINANČNO POMOČ

PRORAČUNSKE POGOJNE OBVEZNOSTI ZA FINANČNO POMOČ

Najemanje in dajanje posojil EU za programe finančne pomoči ne spada med proračunske operacije. Pridobljena sredstva se na splošno uporabijo za posojilo državi upravičenki v obliki vzajemnega posla (kritno posojilo), tj. z enakim kuponom, zapadlostjo in v enakem znesku. Ne glede na metodologijo vzajemnosti pa je servisiranje dolga instrumentov financiranja pravna obveznost EU, ki bo zagotovila, da bodo vsa izplačila izvedena v celoti in pravočasno. Komisija je uvedla postopke za zagotovitev vračila najetih posojil tudi v primeru neodplačevanja posojila.

Najeta posojila EU so neposredne in brezpogojne obveznosti EU, za katere jamčijo države članice EU (proračunske pogojne obveznosti). Posojila, najeta za financiranje posojil tretjim državam, krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. Če država članica prejemnica postane plačilno nesposobna, se bodo za servisiranje dolga črpala razpoložljiva sredstva v zakladnici Komisije, če bo to mogoče. Če to ne bi bilo mogoče, bi Komisija vpoklicala potrebna sredstva od držav članic. Države članice EU so v skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev EU (člen 14 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014) zakonsko zavezane, da dajo na voljo zadostna sredstva za izpolnjevanje obveznosti EU. Tako so vlagatelji izpostavljeni samo kreditnemu tveganju EU, ne pa kreditnemu tveganju prejemnice financiranih posojil. Dajanje posojil v obliki vzajemnih poslov zagotavlja, da proračun EU ne prevzema obrestnega ali valutnega tveganja.

V sklepih Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije se za program za vsako državo določijo skupni znesek svežnja posojil, število obrokov za izplačilo posojila in največja (povprečna) zapadlost v plačilo. Nato se Komisija in država upravičenka dogovorita o parametrih posojila/financiranja, zlasti o zapadlosti obrokov. Poleg tega so vsi obroki posojila razen prvega odvisni od izpolnjevanja pogojev politike v okviru skupne finančne pomoči EU/MDS, kar je še en dejavnik, ki vpliva na časovni okvir financiranja. To pomeni, da sta časovni okvir in zapadlost izdaje posojil odvisna od s tem povezanih dejavnosti dajanja posojil EU. Financiranje je izraženo izključno v eurih, razpon zapadlosti pa je med 3 in 30 leti.

V naslednji razpredelnici je prikazan pregled načrtovanih odplačilnih rokov za neporavnane zneske posojil EMFS in plačilnobilančnih posojil v nominalni vrednosti na dan 31. decembra 2018:

| (v milijardah EUR) |
| --- |
| | Plačilnobilančna posojila | EMFS | SKUPAJ |
| Latvija | Romunija | Skupaj | Irska | Portugalska | Skupaj |
| 2019 | 0,5 | 1,0 | 1,5 | — | — | — | 1,5 |
| 2021 | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022 | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | 0,2 | — | 0,2 | 2,4 | — | 2,4 | 2,6 |
| 2026 | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032 | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2033 | — | — | — | 1,5 | 0,6 | 2,1 | 2,1 |
| 2035 | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Skupaj | 0,7 | 1,0 | 1,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 48,5 |

(v milijardah EUR)

Plačilnobilančna posojila

EMFS

SKUPAJ

Latvija

Romunija

Skupaj

Irska

Portugalska

Skupaj

2019

0,5

1,0

1,5

—

—

—

1,5

2021

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

—

0,2

2,4

—

2,4

2,6

2026

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2033

—

—

—

1,5

0,6

2,1

2,1

2035

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Skupaj

Skupaj

0,7

0,7

1,0

1,0

1,7

1,7

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

48,5

48,5

Medvladna mehanizma za finančno stabilnost Evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF) in Evropski mehanizem za stabilnost (ESM) sta zunaj okvira Pogodbe EU in zato nista vključena v konsolidirani zaključni račun EU.

2.3   PRORAČUNSKA JAMSTVA

PRORAČUNSKA JAMSTVA

EU je skupini EIB zagotovila jamstva za posojila, odobrena zunaj EU, ter za dolžniške operacije in operacije v zvezi z lastniškim kapitalom, ki jih pokriva jamstvo EFSI. V pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom EU (glej pojasnilo 4.1.1) so na dan 31. decembra 2018 prikazane pogojne obveznosti za obe vrsti jamstev, medtem ko so zneski, ki predstavljajo sedanje obveznosti, v računovodskih izkazih pripoznani kot rezervacije (glej pojasnilo 2.10 h konsolidiranim računovodskim izkazom). EU je za zmanjšanje tveganja, ki bi ga lahko imele unovčitve jamstev s strani skupine EIB na proračun EU, ustanovila namenska jamstvena sklada, tj. Jamstveni sklad za zunanje ukrepe in Jamstveni sklad EFSI.

4.1.1

2.10

Rezervacije za Jamstveni sklad za zunanje ukrepe se oblikujejo iz sredstev proračuna EU v višini 9 % vseh zajamčenih posojil v okviru dejavnosti mandata EIB za zunanja posojila tretjim državam, ki niso poravnana ob koncu leta. Na dan 31. decembra 2018 skupna vrednost sredstev v višini 2,5 milijarde EUR pokriva izpostavljenost izplačanih zneskov v višini 20,7 milijarde EUR.

Jamstveni sklad EFSI je začel delovati aprila 2016. V skladu s spremenjeno uredbo o EFSI (Uredba (EU) 2017/2396) se je zgornja meja jamstva EU v okviru EFSI povišala na 26 milijard EUR (od začetnih 16 milijard EUR), meja za jamstveni sklad pa se je znižala na 35 % (od začetnih 50 %) skupne obveznosti jamstva EU. Zato bo Jamstveni sklad EFSI zdaj predvidoma dosegel skupni znesek v višini 9,1 milijarde EUR. Sporazum o EFSI je bil leta 2018 spremenjen v skladu s spremenjeno uredbo o EFSI. Na dan 31. decembra 2018 skupna sredstva v Jamstvenem skladu EFSI znašala 5,5 milijarde EUR in pokrivajo izpostavljenost izplačanih zneskov v višini 15,8 milijarde EUR.

V skladu z uredbo o EFSD (Uredba (EU) 2017/1601) je bil ustanovljen nov jamstveni sklad, tj. Jamstveni sklad EFSD. Prvi prispevki iz proračuna EU v sklad so bili prejeti leta 2018, vendar pa na dan 31. decembra 2018 niso veljali nobeni sporazumi o jamstvu.

2.4   REZERVA ZA NOVE UDELEŽENCE (NER) 300

REZERVA ZA NOVE UDELEŽENCE (NER) 300

Sklad rezerve za nove udeležence 300 se polni s sredstvi od prodaje pravic v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami in je v lasti držav članic, ki denar namenijo za financiranje inovativnih predstavitvenih projektov nizkoogljične energije. Komisija upravlja program v imenu držav članic, EIB pa je pristojna za upravljanje sredstev Sklada rezerve za nove udeležence 300 in ima vlogo tehničnega svetovalca na podlagi sporazuma o sodelovanju s Komisijo. Ker niti prihodki od pravic niti odhodki za financirane projekte niso del proračuna EU, ti zneski niso obračunani v zaključnem računu EU.

POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA (34)

34

KAZALO

KAZALO

| PRORAČUNSKI REZULTAT EU | 105 |
| --- | --- |

| PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV | 106 |
| --- | --- |

| POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA | 109 |
| --- | --- |

| 1. | PRORAČUNSKI OKVIR NA RAVNI EU | 109 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020 | 109 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | PODROBNI RAZDELKI VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (PROGRAMI) | 110 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | LETNI PRORAČUN | 110 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | PRIHODKI | 111 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA | 112 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA | 113 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA EU ZA LETO 2018 – KOMENTAR | 114 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | PRIHODKI | 114 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ODHODKI | 115 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU | 116 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU | 116 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU | 117 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | VFO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL | 117 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 118 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 120 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | VFO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL) | 121 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA | 122 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | VFO PODROBNO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL | 123 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 129 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 136 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | VFO PODROBNO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL) | 142 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | VFO PODROBNO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA | 148 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA PO INSTITUCIJAH | 153 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV | 153 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 154 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 155 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA AGENCIJ | 156 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | PRORAČUNSKI PRIHODKI | 156 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH | 157 |
| --- | --- | --- |

6.2.

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2018 | 2017 |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 1.1 | 159 318 | 139 691 |
| Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | 1.2 | (154 833 ) | (135 764 ) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1 | 1.3 | (1 675 ) | (1 796 ) |
| Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N – 1 | 1.4 | 106 | 40 |
| Razvoj namenskih prejemkov | 1.5 | (1 114 ) | (1 450 ) |
| Tečajne razlike za zadevno leto | 1.6 | (1) | (166) |
| Proračunski rezultat | | 1 802 | 555 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2018

2017

Prihodki za zadevno proračunsko leto

1.1

159 318

139 691

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

1.2

(154 833 )

(135 764 )

Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1

1.3

(1 675 )

(1 796 )

Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N – 1

1.4

106

40

Razvoj namenskih prejemkov

1.5

(1 114 )

(1 450 )

Tečajne razlike za zadevno leto

1.6

(1)

(166)

Proračunski rezultat

Proračunski rezultat

1 802

1 802

555

555

Proračunski rezultat EU se vrne državam članicam v letu 2019 kot odbitek od njihovih obveznosti. Izračuna se v skladu s členom 1(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 608/2014 z dne 26. maja 2014 o določitvi izvedbenih ukrepov za sistem virov lastnih sredstev Evropske unije (35). Več informacij je na voljo v oddelku Izračun proračunskega rezultata.

35

| 1.1 | Prihodki za zadevno proračunsko leto: glej razpredelnico 3.1 „Povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov EU“, stolpec 8 „Prihodki skupaj“. |
| --- | --- |

1.1

Prihodki za zadevno proračunsko leto: glej razpredelnico 3.1 „Povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov EU“, stolpec 8 „Prihodki skupaj“.

| 1.2 | Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto: glej razpredelnico 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“, stolpec 2 „Izvršena plačila iz končnega sprejetega proračuna“ in stolpec 4 „Izvršena plačila iz namenskih prejemkov“. |
| --- | --- |

1.2

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto: glej razpredelnico 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“, stolpec 2 „Izvršena plačila iz končnega sprejetega proračuna“ in stolpec 4 „Izvršena plačila iz namenskih prejemkov“.

| 1.3 | Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1: glej razpredelnico 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“, stolpec 7 „Samodejni prenosi“ in stolpec 8 „Prenosi na podlagi sklepa“. |
| --- | --- |

1.3

Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1: glej razpredelnico 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“, stolpec 7 „Samodejni prenosi“ in stolpec 8 „Prenosi na podlagi sklepa“.

| 1.4 | Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N – 1: pri tem se upoštevajo znesek odobritev plačil (samodejnih in na podlagi sklepa) ob koncu prejšnjega leta in „izvršena plačila iz prenosov“ za tekoče leto kot v stolpcu 3 razpredelnice 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“. |
| --- | --- |

1.4

Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N – 1: pri tem se upoštevajo znesek odobritev plačil (samodejnih in na podlagi sklepa) ob koncu prejšnjega leta in „izvršena plačila iz prenosov“ za tekoče leto kot v stolpcu 3 razpredelnice 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“.

| 1.5 | Gibanje skupnih odobritev namenskih prejemkov ob koncu leta: pri tem se izračuna razlika med zneskom odobritev namenskih prejemkov ob koncu prejšnjega leta (plus) in zneskom odobritev namenskih prejemkov ob koncu tekočega leta (kot v stolpcu 9 razpredelnice 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“ – minus), da se dobi neto razlika namenskih prejemkov v tekočem letu. |
| --- | --- |

1.5

Gibanje skupnih odobritev namenskih prejemkov ob koncu leta: pri tem se izračuna razlika med zneskom odobritev namenskih prejemkov ob koncu prejšnjega leta (plus) in zneskom odobritev namenskih prejemkov ob koncu tekočega leta (kot v stolpcu 9 razpredelnice 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“ – minus), da se dobi neto razlika namenskih prejemkov v tekočem letu.

| 1.6 | Tečajne razlike vključujejo realizirane in nerealizirane tečajne razlike. |
| --- | --- |

1.6

Tečajne razlike vključujejo realizirane in nerealizirane tečajne razlike.

PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

Proračunski prihodki

Proračunski prihodki

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki |
| 1 | Lastna sredstva | 142 832 | 142 364 | 142 373 | 142 330 |
| | 11 – Prelevmani na sladkor | — | (93) | (85) | (85) |
| | 12 – Carine | 22 844 | 20 165 | 20 360 | 20 317 |
| | 13 – DDV | 17 250 | 17 149 | 17 133 | 17 133 |
| | 14 – BND | 102 739 | 105 143 | 104 979 | 104 979 |
| | 15 – Popravek proračunskih neravnovesij | — | — | (19) | (19) |
| | 16 – Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko | — | — | 6 | 6 |
| 3 | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | — | 556 | 581 | 581 |
| 4 | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije | 1 547 | 1 547 | 1 552 | 1 542 |
| 5 | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 45 | 45 | 583 | 563 |
| 6 | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije | 110 | 110 | 13 346 | 12 777 |
| 7 | Zamudne obresti in globe | 115 | 115 | 14 592 | 1 473 |
| 8 | Najemanje in dajanje posojil | 6 | 6 | 39 | 39 |
| 9 | Razni prihodki | 25 | 25 | 24 | 13 |
| | Skupaj | 144 681 | 144 768 | 173 090 | 159 318 |

(v milijonih EUR)

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

1

Lastna sredstva

142 832

142 364

142 373

142 330

11 – Prelevmani na sladkor

11 – Prelevmani na sladkor

—

(93)

(93)

(85)

(85)

(85)

(85)

12 – Carine

12 – Carine

22 844

22 844

20 165

20 165

20 360

20 360

20 317

20 317

13 – DDV

13 – DDV

17 250

17 250

17 149

17 149

17 133

17 133

17 133

17 133

14 – BND

14 – BND

102 739

102 739

105 143

105 143

104 979

104 979

104 979

104 979

15 – Popravek proračunskih neravnovesij

15 – Popravek proračunskih neravnovesij

—

—

(19)

(19)

(19)

(19)

16 – Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko

16 – Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko

—

—

6

6

6

6

3

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

—

556

581

581

4

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije

1 547

1 547

1 552

1 542

5

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

45

45

583

563

6

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije

110

110

13 346

12 777

7

Zamudne obresti in globe

115

115

14 592

1 473

8

Najemanje in dajanje posojil

6

6

39

39

9

Razni prihodki

25

25

24

13

Skupaj

Skupaj

144 681

144 681

144 768

144 768

173 090

173 090

159 318

159 318

Proračunski odhodki: obveznosti po razdelkih večletnega finančnega okvira

Proračunski odhodki: obveznosti po razdelkih večletnega finančnega okvira

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Skupaj 
  odobritve 
  skupaj | Prevzete obveznosti |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 77 534 | 77 532 | 89 649 | 87 357 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 22 001 | 22 000 | 25 864 | 23 773 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 55 532 | 55 532 | 63 785 | 63 585 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 59 285 | 59 239 | 62 419 | 60 560 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 43 235 | 43 233 | 45 284 | 44 364 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 3 493 | 3 492 | 4 015 | 3 855 |
| 4 | Evropa v svetu | 9 569 | 10 379 | 11 448 | 11 062 |
| 5 | Uprava | 9 666 | 9 666 | 10 508 | 10 124 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 015 | 4 015 | 4 465 | 4 280 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 567 | 388 | 429 | 180 |
| | Skupaj | 160 114 | 160 696 | 178 468 | 173 139 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Skupaj

odobritve

skupaj

Prevzete obveznosti

1

Pametna in vključujoča rast

77 534

77 532

89 649

87 357

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

22 001

22 001

22 000

22 000

25 864

25 864

23 773

23 773

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

55 532

55 532

55 532

55 532

63 785

63 785

63 585

63 585

2

Trajnostna rast: naravni viri

59 285

59 239

62 419

60 560

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

43 235

43 235

43 233

43 233

45 284

45 284

44 364

44 364

3

Varnost in državljanstvo

3 493

3 492

4 015

3 855

4

Evropa v svetu

9 569

10 379

11 448

11 062

5

Uprava

9 666

9 666

10 508

10 124

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 015

4 015

4 015

4 015

4 465

4 465

4 280

4 280

6

Nadomestila

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

567

388

429

180

Skupaj

Skupaj

160 114

160 114

160 696

160 696

178 468

178 468

173 139

173 139

Proračunski odhodki: plačila po razdelkih večletnega finančnega okvira

Proračunski odhodki: plačila po razdelkih večletnega finančnega okvira

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Skupaj 
  odobritve 
  skupaj | Izvršena plačila |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 66 624 | 66 733 | 80 917 | 75 876 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 20 097 | 20 155 | 25 073 | 21 408 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 46 527 | 46 578 | 55 844 | 54 468 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 56 084 | 56 241 | 59 648 | 58 046 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 43 189 | 43 180 | 45 436 | 44 310 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 2 981 | 3 013 | 3 305 | 3 108 |
| 4 | Evropa v svetu | 8 906 | 8 813 | 10 788 | 9 519 |
| 5 | Uprava | 9 666 | 9 667 | 11 355 | 9 944 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 015 | 4 015 | 4 963 | 4 140 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 420 | 302 | 340 | 180 |
| | Skupaj | 144 681 | 144 768 | 166 353 | 156 673 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Skupaj

odobritve

skupaj

Izvršena plačila

1

Pametna in vključujoča rast

66 624

66 733

80 917

75 876

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

20 097

20 097

20 155

20 155

25 073

25 073

21 408

21 408

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

46 527

46 527

46 578

46 578

55 844

55 844

54 468

54 468

2

Trajnostna rast: naravni viri

56 084

56 241

59 648

58 046

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

43 189

43 189

43 180

43 180

45 436

45 436

44 310

44 310

3

Varnost in državljanstvo

2 981

3 013

3 305

3 108

4

Evropa v svetu

8 906

8 813

10 788

9 519

5

Uprava

9 666

9 667

11 355

9 944

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 015

4 015

4 015

4 015

4 963

4 963

4 140

4 140

6

Nadomestila

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

420

302

340

180

Skupaj

Skupaj

144 681

144 681

144 768

144 768

166 353

166 353

156 673

156 673

POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

1.   PRORAČUNSKI OKVIR NA RAVNI EU

Proračunsko računovodstvo se vodi v skladu s finančno uredbo in pravili njene uporabe. Splošni proračun je instrument, s katerim se vsako leto določijo in odobrijo prihodki in odhodki Unije v okviru zgornjih meja in drugih določb večletnega finančnega okvira v skladu z zakonodajnimi akti o večletnih programih, sprejetih v tem okviru.

1.1   VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020

VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Skupaj |
| 1. | Pametna in vključujoča rast |

(v milijonih EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Skupaj

1.

Pametna in vključujoča rast

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1.a | Konkurenčnost za rast in delovna mesta |
| --- | --- |

1.a

Konkurenčnost za rast in delovna mesta

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1.b | Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija |
| --- | --- |

1.b

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Trajnostna rast: naravni viri |
| --- | --- |

2.

Trajnostna rast: naravni viri

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

44 241

44 241

44 264

44 264

308 734

308 734

| 3. | Varnost in državljanstvo |
| --- | --- |

3.

Varnost in državljanstvo

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Evropa v svetu |
| --- | --- |

4.

Evropa v svetu

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Uprava |
| --- | --- |

5.

Uprava

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Nadomestila |
| --- | --- |

6.

Nadomestila

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negativna rezerva |
| --- | --- |

8.

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Posebni instrumenti |
| --- | --- |

9.

Posebni instrumenti

—

—

—

—

—

—

—

—

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Odobritve plačil skupaj

Odobritve plačil skupaj

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

142 906

142 906

154 565

154 565

159 235

159 235

162 406

162 406

1 026 287

1 026 287

V zgornji razpredelnici so prikazane zgornje meje večletnega finančnega okvira v tekočih cenah. Proračunsko leto 2018 je bilo peto leto v večletnem finančnem okviru 2014–2020. Skupna zgornja meja za odobritve za prevzem obveznosti za leto 2018 je bila 159 514 milijonov EUR, kar ustreza 1,02 % BND EU, medtem ko je bila temu ustrezna zgornja meja odobritev plačil 154 565 milijonov EUR ali 0,98 % BND EU, kar je veljalo v celotnem proračunskem letu 2018.

Za večletni finančni okvir 2014–2020 je bil dosežen dogovor o novih določbah o prožnosti. Ena od novih določb je možnost prenosa neporabljene razlike do zgornjih mej za plačila v naslednja leta prek skupne razlike do zgornje meje za plačila v okviru tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira za naslednje leto. Zato so bila neporabljena sredstva iz leta 2016 (13 991 milijonov EUR v tekočih cenah) in leta 2017 (16 414 milijonov EUR v tekočih cenah) prenesena v obdobje 2018–2020, zgornje meje za obdobje 2016–2020 pa so bile ustrezno prilagojene – glej zgoraj navedeno tehnično prilagoditev VFO za leto 2018 in tehnično prilagoditev za leto 2019 (COM(2018) 282 final z dne 23. maja 2018).

Komisija je 23. maja 2018 sprejela sporočilo o tehnični prilagoditvi finančnega okvira za leto 2019 v skladu z gibanjem BND (ESR 2010) (COM(2018) 282 final z dne 23. maja 2018).

Podrobne informacije o različnih razdelkih večletnega finančnega okvira so navedene spodaj:

Razdelek 1 – Pametna in vključujoča rast

Razdelek 1 – Pametna in vključujoča rast

Ta razdelek je razdeljen na dva ločena, a medsebojno povezana dela.

| 1a | Konkurenčnost za rast in delovna mesta, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, Instrument za povezovanje Evrope, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike. |
| --- | --- |

1a

Konkurenčnost za rast in delovna mesta, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, Instrument za povezovanje Evrope, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike.

| 1b | Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, ki je namenjena povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

1b

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, ki je namenjena povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja.

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

Razdelek 2 vključuje skupno kmetijsko in ribiško politiko ter okoljske ukrepe, zlasti program Life+.

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

Razdelek 3 (Varnost in državljanstvo) odraža vse večji pomen nekaterih področij, na katerih so bile EU dodeljene posebne naloge – pravosodje in notranje zadeve, varovanje meja, politika priseljevanja in azila, javno zdravje in varstvo potrošnikov, kultura, mladi, informacije in dialog z državljani.

Razdelek 4 – Evropa v svetu

Razdelek 4 – Evropa v svetu

Razdelek 4 zajema vse zunanje ukrepe, vključno z razvojnim sodelovanjem, humanitarno pomočjo ter instrumenti za predpristopno pomoč in sosedstvo. ERS ostaja zunaj proračuna EU in ni del večletnega finančnega okvira.

Razdelek 5 – Uprava

Razdelek 5 – Uprava

Ta razdelek krije upravne odhodke za vse institucije, pokojnine in evropske šole. Za vse druge institucije razen Komisije pomenijo ti stroški vse njihove odhodke.

Razdelek 6 – Nadomestila

Razdelek 6 – Nadomestila

V skladu s političnim dogovorom, da nove države članice ne postanejo neto plačnice v proračun ob samem začetku svojega članstva, so bila v tem razdelku predvidena nadomestila. Ta znesek je bil na razpolago za prenose tem državam, da bi se uravnotežili njihovi proračunski prejemki in prispevki.

Razdelek 9 – Posebni instrumenti

Razdelek 9 – Posebni instrumenti

Mehanizmi prilagodljivosti EU omogočajo, da uporabi potrebna sredstva za odzivanje na nepredvidene dogodke, kot so krizne in izredne razmere. Njihovo področje uporabe, dodelitev finančnih sredstev in načini delovanja so določeni v uredbi o večletnem finančnem okviru in medinstitucionalnem sporazumu. V sedanjih razmerah zmanjšanih odhodkov tudi zagotavljajo, da se proračunska sredstva lahko odzivajo na spreminjajoče se prednostne naloge, tako da se vsak euro porabi tam, kjer je najbolj potreben. Večina mehanizmov prilagodljivosti je zato zunaj večletnega finančnega okvira, uporabljena sredstva pa lahko presegajo zgornje meje odhodkov.

1.2   PODROBNI RAZDELKI VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (PROGRAMI)

PODROBNI RAZDELKI VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (PROGRAMI)

Razdelki večletnega finančnega okvira so dodatno razčlenjeni na podrobne razdelke, ki ustrezajo glavnim programom porabe sredstev (npr. Obzorje 2020, Erasmus+ itd.). Osnovne pravne podlage za izvrševanje proračuna se sprejmejo na tej programski ravni. Programi so struktura, ki se običajno uporablja za poročanje o izvrševanju in rezultatih. Razpredelnice po programih so na voljo v poročilih o izvrševanju proračuna (glej preglednice 4.6–4.10 v nadaljevanju).

4.6–4.10

1.3   LETNI PRORAČUN

LETNI PRORAČUN

Komisija vsako leto oceni vse prihodke in odhodke institucij za naslednje leto ter pripravi predlog proračuna in ga pošlje proračunskemu organu. Na podlagi tega predloga proračuna Svet pripravi stališče, o katerem se nato pogajata obe veji proračunskega organa. Ko predsednik Evropskega parlamenta izjavi, da je skupni predlog proračuna dokončno sprejet, se lahko proračun začne izvrševati. V zadevnem letu se sprejmejo spremembe proračuna. Za izvrševanje proračuna je v glavnem odgovorna Komisija.

Struktura proračuna za Komisijo vsebuje upravne odobritve in odobritve za poslovanje. Druge institucije imajo zgolj upravne odobritve. Poleg tega sta v proračunu dve vrsti odobritev: nediferencirane in diferencirane. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje poslov enoletne narave (ki so v skladu z načelom enoletnosti). Diferencirana sredstva se uporabljajo za uskladitev načela enoletnosti s potrebo po upravljanju večletnih poslov. Diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil:

| — | odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt; |
| --- | --- |

—

odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt;

| — | odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih. |
| --- | --- |

—

odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih.

V zaključnem računu so vrste financiranja združene v dve glavni postavki:

| — | končno sprejete proračunske odobritve ter |
| --- | --- |

—

končno sprejete proračunske odobritve ter

| — | dodatne odobritve, ki vsebujejo: 






  — | prenose iz prejšnjega leta (finančna uredba omogoča nekaj primerov prenosa neporabljenih zneskov iz prejšnjega leta v tekoče leto) ter |
| --- | --- | --- |

—

dodatne odobritve, ki vsebujejo:

—

prenose iz prejšnjega leta (finančna uredba omogoča nekaj primerov prenosa neporabljenih zneskov iz prejšnjega leta v tekoče leto) ter

| — | namenske prejemke, ki izhajajo iz povračil, prispevkov tretjih oseb/držav v programe EU in dela, opravljenega za tretje osebe, dodelijo pa se neposredno v ustrezne proračunske vrstice za odhodke ter tvorijo tretji steber financiranja. |
| --- | --- |

—

namenske prejemke, ki izhajajo iz povračil, prispevkov tretjih oseb/držav v programe EU in dela, opravljenega za tretje osebe, dodelijo pa se neposredno v ustrezne proračunske vrstice za odhodke ter tvorijo tretji steber financiranja.

Vse vrste financiranja skupaj tvorijo razpoložljive odobritve.

1.4   PRIHODKI

PRIHODKI

1.4.1   
  Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev

Velika večina prihodkov prihaja iz lastnih sredstev, ki zajemajo naslednje kategorije:

| (1) | Tradicionalna lastna sredstva (TLS): običajno predstavljajo približno 14 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionalna lastna sredstva (TLS): običajno predstavljajo približno 14 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (2) | Sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV): običajno predstavljajo približno 12 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(2)

Sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV): običajno predstavljajo približno 12 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (3) | Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND): običajno predstavljajo približno 74 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(3)

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND): običajno predstavljajo približno 74 % prihodkov iz lastnih sredstev.

Lastna sredstva se dodeljujejo v skladu s pravili iz Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev EU (v nadaljnjem besedilu: SLS iz leta 2014). Ta sklep je začel veljati 1. oktobra 2016 in se uporablja retroaktivno od 1. januarja 2014.

Skupni znesek lastnih sredstev, dodeljenih Uniji za pokrivanje letnih odobrenih sredstev za plačila, ne sme presegati 1,20 % vsote BND vseh držav članic.

1.4.2   
  Tradicionalna lastna sredstva (TLS)

Tradicionalna lastna sredstva (TLS)

Tradicionalna lastna sredstva (TLS) sestavljajo carine (obračunane na uvoz iz tretjih držav) in prelevmani na sladkor (ki jih plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje odhodkov skupne ureditve trga za sladkor), ki se zaračunajo gospodarskim subjektom in jih v imenu EU pobirajo države članice. Vendar države članice obdržijo 20 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja. Vsi ugotovljeni zneski tradicionalnih lastnih sredstev se morajo knjižiti na enega od računov, ki jih vodijo pristojni organi:

| — | na navadni račun iz člena 6(3) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014: vsi izterjani ali zajamčeni zneski, |
| --- | --- |

—

na navadni račun iz člena 6(3) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014: vsi izterjani ali zajamčeni zneski,

| — | na ločene račune, prav tako določene v navedenem členu: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; na ta račun se lahko knjižijo tudi zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo. |
| --- | --- |

—

na ločene račune, prav tako določene v navedenem členu: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; na ta račun se lahko knjižijo tudi zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo.

Tradicionalna lastna sredstva morajo države članice vknjižiti na račun Komisije pri zakladnici ali nacionalni centralni banki najpozneje prvi delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bila upravičenost ugotovljena (ali izterjana, v primeru ločenega računa).

1.4.3   
  Davek na dodano vrednost (DDV)

Davek na dodano vrednost (DDV)

Davek na dodano vrednost (DDV) se zaračunava od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove za ta namen usklajene v skladu s pravili EU. Vendar je osnova za DDV omejena na 50 % BND posamezne države članice. Veljavna enotna stopnja za DDV je določena v višini 0,30 %, razen za obdobje 2014–2020, ko je vpoklicna stopnja za Nemčijo, Nizozemsko in Švedsko določena v višini 0,15 %.

1.4.4   
  Bruto nacionalni dohodek (BND)

Bruto nacionalni dohodek (BND)

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili EU, se zaračuna enak odstotni delež.

Sredstva iz naslova DDV in BND se določijo na podlagi napovedi ustreznih osnov, oblikovanih ob pripravi predloga proračuna. Te napovedi se pozneje med zadevnim proračunskim letom pregledajo in posodobijo s spremembo proračuna. Pozitivne ali negativne razlike med zneski, ki jih dolgujejo države članice glede na dejanske osnove, in zneski, ki so bili dejansko plačani na osnovi (revidiranih) napovedi, Komisija vpokliče od držav članic za prvi delovni dan junija v drugem letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Popravki dejanske osnove za DDV in BND so še vedno mogoči v naslednjih štirih letih, če ni izdan pridržek. Te pridržke je treba obravnavati kot morebitne terjatve do držav članic za negotove zneske, saj njihovega finančnega vpliva ni mogoče natančno oceniti. Ko se lahko določi natančni znesek, se vpokličejo ustrezna sredstva iz naslova DDV in BND v zvezi s saldi DDV in BND ali posameznimi zahtevki za plačilo.

1.4.5   
  Popravek za Združeno kraljestvo

Popravek za Združeno kraljestvo

Mehanizem popravka proračunskega neravnovesja v dobro Združenega kraljestva (z zmanjšanjem njihovih plačil lastnih sredstev ob povečanju plačil drugih držav članic) je uvedel Evropski svet v Fontainebleauju (junija 1984). Nemčija, Avstrija, Švedska in Nizozemska so upravičene do znižanja zneska za financiranje popravka za Združeno kraljestvo (omejeno na eno četrtino njihovega običajnega deleža).

1.4.6   
  Bruto znižanje

Bruto znižanje

Evropski svet je na zasedanju 7. in 8. februarja 2013 sklenil, da bi moralo za Dansko, Nizozemsko in Švedsko veljati bruto znižanje njihovih letnih prispevkov na osnovi BND za obdobje 2014–2020 in da bo za Avstrijo veljalo bruto znižanje le za obdobje 2014–2016. Letna znižanja so naslednja: za Dansko 130 milijonov EUR, Nizozemsko 695 milijonov EUR in Švedsko 185 milijonov EUR.

1.5   IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Proračunski rezultat EU se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto.

Vknjiženi zneski lastnih sredstev so zneski, knjiženi med letom na račune, ki so jih vlade držav članic odprle v imenu Komisije. V primeru presežka prihodki obsegajo tudi proračunski rezultat za preteklo proračunsko leto. Drugi prihodki se vknjižijo v zaključni račun na podlagi med letom dejansko prejetih zneskov.

Za namen izračuna proračunskega rezultata za zadevno leto odhodki obsegajo plačila na podlagi odobritev za zadevno leto in vse odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto. Plačila na podlagi odobritev za zadevno leto pomenijo plačila, ki jih računovodja izvede do 31. decembra zadevnega proračunskega leta. Za EKJS se upoštevajo plačila, ki so jih izvedle države članice med 16. oktobrom leta N – 1 in 15. oktobrom leta N, če je bil računovodja uradno obveščen o ustrezni obveznosti in plačilnem nalogu do 31. januarja leta N + 1. Za odhodke EKJS se lahko po kontrolah v državah članicah sprejme sklep o skladnosti.

Proračunski rezultat vsebuje dva elementa: rezultat EU in rezultat udeležbe držav Efte, ki spadajo v Evropski gospodarski prostor (EGP). V skladu s členom 1(1) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 608/2014 o določitvi izvedbenih ukrepov za sistem virov lastnih sredstev je ta rezultat razlika med:

| — | skupnimi prihodki, prejetimi za zadevno proračunsko leto, ter |
| --- | --- |

—

skupnimi prihodki, prejetimi za zadevno proračunsko leto, ter

| — | skupnimi plačili na podlagi odobritev za tekoče leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto. |
| --- | --- |

—

skupnimi plačili na podlagi odobritev za tekoče leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto.

Tako dobljenemu znesku se prišteje ali se od njega odšteje naslednje:

| — | čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta, |
| --- | --- |

—

čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta,

| — | razvoj namenskih prejemkov ter |
| --- | --- |

—

razvoj namenskih prejemkov ter

| — | neto pozitivne ali negativne tečajne razlike, zajete med letom. |
| --- | --- |

—

neto pozitivne ali negativne tečajne razlike, zajete med letom.

Odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta, v zvezi s prispevki tretjih oseb in delom zanje, ki se po definiciji nikoli ne razveljavijo, so vključene kot dodatne odobritve za zadevno proračunsko leto. To pojasnjuje razliko med prenosi iz prejšnjega leta v poročilih o izvrševanju proračuna za leto N in prenosi v naslednje leto v poročilih o izvrševanju proračuna za leto N – 1. Ponovno razpoložljive odobritve po vračilu plačil se ne upoštevajo pri izračunu proračunskega rezultata.

Prenesene odobritve plačil vključujejo samodejne prenose in prenose na podlagi sklepa. Pri razveljavljenih neporabljenih odobritvah plačil, prenesenih iz prejšnjega leta, so prikazane razveljavljene odobritve, ki so bile prenesene samodejno in na podlagi sklepa.

1.6   USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | 13 918 | 8 082 |
| Prihodki | | |
| Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane | (6 220 ) | (4 408 ) |
| Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 9 331 | 10 739 |
| Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) | (4 015 ) | (257) |
| Odhodki | | |
| Vnaprej vračunani odhodki (čisti) | 4 511 | 3 725 |
| Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu | (6 086 ) | (3 574 ) |
| Čisti učinek predhodnega financiranja | (8 634 ) | (12 059 ) |
| Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto | (2 941 ) | (3 373 ) |
| Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil | 2 098 | 1 784 |
| Gibanje rezervacij | 3 567 | 6 752 |
| Drugo | (4 175 ) | (6 676 ) |
| Poslovni izid agencij in ESPJ | 448 | (179) |
| PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO | 1 802 | 555 |

(v milijonih EUR)

2018

2017

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

13 918

13 918

8 082

8 082

Prihodki

Prihodki

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

(6 220 )

(6 220 )

(4 408 )

(4 408 )

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

9 331

9 331

10 739

10 739

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

(4 015 )

(4 015 )

(257)

(257)

Odhodki

Odhodki

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

4 511

4 511

3 725

3 725

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

(6 086 )

(6 086 )

(3 574 )

(3 574 )

Čisti učinek predhodnega financiranja

Čisti učinek predhodnega financiranja

(8 634 )

(8 634 )

(12 059 )

(12 059 )

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

(2 941 )

(2 941 )

(3 373 )

(3 373 )

Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil

Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil

2 098

2 098

1 784

1 784

Gibanje rezervacij

Gibanje rezervacij

3 567

3 567

6 752

6 752

Drugo

Drugo

(4 175 )

(4 175 )

(6 676 )

(6 676 )

Poslovni izid agencij in ESPJ

Poslovni izid agencij in ESPJ

448

448

(179)

(179)

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

1 802

1 802

555

555

Poslovni izid za zadevno leto se v skladu s finančno uredbo izračuna po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, proračunski rezultat pa na podlagi pravil prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih transakcij, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti.

Uskladitvene postavke – prihodki

Uskladitvene postavke – prihodki

Dejanski proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Zato je treba pri uskladitvi upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Prehodno nezaračunane prihodke sestavljajo predvsem prehodno nezaračunani prihodki za kmetijstvo, lastna sredstva, obresti in dividende. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke iz prejšnjega leta.

Uskladitvene postavke – odhodki

Uskladitvene postavke – odhodki

Vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev EU, vendar jih še niso prijavili Komisiji. Upošteva se samo čisti učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za razveljavljene vnaprej vračunane odhodke iz prejšnjega leta. Plačila, izvedena v tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih, so del proračunskih odhodkov tekočega leta, zato jih je treba pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Čisti učinek predhodnega financiranja je kombinacija (1) novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter (2) obračuna predhodnega financiranja na podlagi upravičenih stroškov, sprejetih v tekočem letu. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnega dogodka, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Poleg plačil na podlagi odobritev za zadevno leto je treba v izračunu proračunskega rezultata za zadevno leto upoštevati tudi odobritve za zadevno leto, ki se prenesejo v naslednje leto (v skladu s členom 1(1) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 608/2014). Enako velja za proračunska plačila, izvedena v tekočem letu iz prenosov iz preteklih let, in za razveljavljene neporabljene odobritve plačil.

Gibanje rezervacij se nanaša na ocene ob koncu leta v računovodskih izkazih (zlasti za prejemke zaposlenih), ki ne vplivajo na proračunsko računovodstvo. Drugi uskladitveni zneski obsegajo različne elemente, kot so amortizacija sredstev, pridobitve sredstev, plačilo kapitalskih zakupnin in finančne udeležbe, ki se v proračunskem računovodstvu in računovodstvu na podlagi nastanka poslovnega dogodka obravnavajo različno.

2.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA EU ZA LETO 2018 – KOMENTAR

2.1   PRIHODKI

PRIHODKI

V prvotnem sprejetem proračunu EU, ki ga je predsednik Evropskega parlamenta podpisal 30. novembra 2017, so odobritve plačil znašale 144 681 milijonov EUR, z lastnimi sredstvi pa naj bi se financiralo 142 832 milijonov EUR. Ocene prihodkov in odhodkov v prvotnem proračunu se med proračunskim letom navadno spreminjajo, te prilagoditve pa so predstavljene v spremembah proračuna. Popravki lastnih sredstev iz naslova BND zagotavljajo, da se v proračunu predvideni prihodki natanko ujemajo s predvidenimi odhodki. V skladu z načelom uravnoteženosti morajo biti proračunski prihodki in odhodki (odobritve plačil) namreč uravnoteženi.

Leta 2018 je bilo sprejetih šest sprememb proračuna. Ob upoštevanju teh sprememb so končni sprejeti prihodki v proračunu za leto 2017 znašali 144 767,9 milijona EUR, skupni znesek, ki je bil financiran z lastnimi sredstvi, pa je znašal 142 363,7 milijona EUR. Glavni dejavnik za zmanjšanje prispevkov držav članic v letu 2018 je bil presežek iz prejšnjega proračunskega leta (555,5 milijona EUR), ki je bil rahlo izravnan z neto povečanjem odobritev plačil (86,9 milijona EUR).

Kar zadeva rezultat pri lastnih sredstvih, so bila zbrana tradicionalna lastna sredstva zelo blizu napovedanim zneskom. To je mogoče pojasniti predvsem s spremembo proračunskih ocen v času, ko je bila pripravljena sprememba proračuna št. 6/2018 (v skladu z novimi napovedmi iz pomladi 2018).

Končna plačila držav članic iz naslova DDV in BND so bila prav tako blizu končne proračunske ocene. Razlike med napovedanimi in dejansko vplačanimi zneski so posledica razlik med tečaji eura, uporabljenimi za namene proračuna, in veljavnimi tečaji v času, ko so države članice, ki niso članice EMU, dejansko izvedle plačila.

Kar zadeva salda DDV in BND, so pravila določena v členu 10b uredbe o dajanju lastnih sredstev na razpolago (Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014). Postopek ne vključuje spremembe proračuna, zato Komisija zahtevke za plačilo neto zneskov predloži državam članicam neposredno. Zaradi tega sistema pobota je bil učinek na proračun EU blizu nič.

Postavka „prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi EU“ se nanaša predvsem na prihodke iz finančnih popravkov (skladi ESI, EKJS in EKSRP), sodelovanje tretjih držav v raziskovalnih programih, potrditev obračunov v zvezi s kmetijskimi skladi ter druge prispevke in nadomestila za programe/dejavnosti EU. Pomemben del tega zneska so namenski prejemki, ki običajno povzročijo vnos dodatnih odobritev na strani odhodkov. Leta 2018 so ti prispevki skupaj znašali 12,8 milijarde EUR.

Prihodki od glob se nanašajo predvsem na globe na področju konkurence.

2.2   ODHODKI

ODHODKI

Cilj proračuna za leto 2018 je bil doseči pravo ravnovesje med izvajanjem tekočih programov in reševanjem novejših izzivov. Zato je temeljil na prevzetih obveznostih iz prejšnjih let in uporabi obstoječih možnosti za prožnost pri odzivanju na izzive v skladu z večletnim finančnim okvirom 2014–2020 (VFO). Z vmesno revizijo večletnega finančnega okvira 2014–2020 se je povečala sposobnost proračuna EU za spopadanje z izzivi in izpolnjevanje prihodnjih potreb.

V skladu z letnim razvojem, predvidenim v VFO, so bile odobritve za prevzem obveznosti, predlagane v predlogu proračuna, določene na 160,7 milijarde EUR (1,4 % več kot v proračunu za leto 2017), odobritve plačil pa na 144,7 milijarde EUR (8 %), kar ustreza 1,02 % oziroma 0,92 % BND EU. Kar zadeva plačila, so bili izredni zaostanki pri plačilih, ki so bili ugotovljeni na začetku VFO, odpravljeni leta 2016 in pričakovalo se je, da bo veliko programov doseglo polno izvajanje, zlasti na področju „ekonomske, socialne in teritorialne kohezije“ (razdelek 1b proračuna).

Komisija v letu 2018 ni predstavila nobenih pomembnih prilagoditev s spremembami proračuna. Edine prilagoditve so bile predlagane s spremembo proračuna št. 6, pri čemer je bila prilagojena raven odobritev plačil in odobritev za prevzem obveznosti, da bi se bolje uskladila z ocenami potreb v povezavi z globalno prerazporeditvijo.

Izvrševanje razpoložljivih odobritev v letu 2018

Izvrševanje razpoložljivih odobritev v letu 2018

Leta 2018 je bilo izvrševanje za vse vrste odobritev (proračun, prenosi iz leta 2017 in namenski prejemki) 97-odstotno za obveznosti in 94-odstotno za plačila. Leta 2018 so bile odobritve iz proračuna izvršene v celoti (99,9-odstotno za obveznosti in 98,5-odstotno za plačila). Ob predpostavki, da bodo zneski, preneseni v leto 2019, v celoti porabljeni, se stopnja izvrševanja poveča na 99,8 % za odobritve za prevzem obveznosti in 99,7 % za odobritve plačil.

Vsi razdelki so dosegli visoko stopnjo izvrševanja. Kar zadeva posebne instrumente, popolno izvrševanje ni cilj, saj se ti instrumenti uporabljajo samo v primeru kriz ali nepredvidenih okoliščin.

Neporavnane obveznosti

Neporavnane obveznosti

Na koncu leta 2018 so neporavnane obveznosti (RAL, zneski, za katere so bile prevzete obveznosti, vendar še niso bili plačani) znašale 281,2 milijard EUR. Povečanje neporavnanih obveznosti je bilo manjše od pričakovanega in je znašalo 13,5 milijarde EUR, kar je bilo posledica skupnega učinka dodatnih odobritev za prevzem obveznosti na podlagi spremembe proračuna št. 3 (povezane s podaljšanjem instrumenta za begunce v Turčiji) ter boljšega izvrševanja odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil, ki izhajajo iz vseh vrst virov, tj. sprejetih, prenesenih iz leta 2017 in namenskih prejemkov, od pričakovanega.

Podrobnejša analiza proračunskih popravkov, njihovo ozadje in utemeljitev ter učinek so predstavljeni v poročilu Komisije o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto 2018, in sicer v delu A, ki daje splošni pregled na ravni proračuna, in delu B, ki obravnava posamezne razdelke večletnega finančnega okvira (VFO).

Proračunski rezultat

Proračunski rezultat

V primerjavi s proračunskim rezultatom za leto 2017, ki je bil najnižji v zgodovini in je znašal 0,56 milijarde EUR, je proračunski rezultat za leto 2018 višji in znaša 1,8 milijarde EUR, izhaja pa predvsem s strani prihodkov, pri čemer so bili v letu 2018 pomembni prihodki od prispevkov in nadomestil v zvezi s sporazumi in programi Unije (12,8 milijarde EUR). Odobritve plačil so dosegle skoraj popolno izvrševanje (94 %), neporabljeni zneski (5 %) so se lahko prenesli v leto 2019, znesek, ki ni bil uporabljen, pa je nepomemben.

3.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

3.1   POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Naslov | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Iz 
  upravičenosti 
  za tekoče leto | Iz 
  prenesenih 
  upravičenosti | Skupaj |
| | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 | 7 | 8 = 6 + 7 | 9 = 8 / 2 | 10 = 5 – 8 |
| 1 | Lastna sredstva | 142 832 | 142 364 | 142 334 | 39 | 142 373 | 142 329 | 0 | 142 330 | 100 % | 44 |
| 3 | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | — | 556 | 581 | — | 581 | 581 | — | 581 | 105 % | — |
| 4 | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije | 1 547 | 1 547 | 1 541 | 11 | 1 552 | 1 531 | 11 | 1 542 | 100 % | 10 |
| 5 | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 45 | 45 | 559 | 24 | 583 | 545 | 18 | 563 | 1 250 % | 20 |
| 6 | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije | 110 | 110 | 13 021 | 324 | 13 346 | 12 619 | 157 | 12 777 | 11 615 % | 569 |
| 7 | Zamudne obresti in globe | 115 | 115 | 6 778 | 7 814 | 14 592 | 897 | 576 | 1 473 | 1 281 % | 13 119 |
| 8 | Najemanje in dajanje posojil | 6 | 6 | 24 | 15 | 39 | 24 | 15 | 39 | 631 % | — |
| 9 | Razni prihodki | 25 | 25 | 17 | 6 | 24 | 12 | 1 | 13 | 53 % | 10 |
| | Skupaj | 144 681 | 144 768 | 164 856 | 8 234 | 173 090 | 158 539 | 779 | 159 318 | 110 % | 13 771 |

(v milijonih EUR)

Naslov

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Iz

upravičenosti

za tekoče leto

Iz

prenesenih

upravičenosti

Skupaj

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6

7

8 = 6 + 7

9 = 8 / 2

10 = 5 – 8

1

Lastna sredstva

142 832

142 364

142 334

39

142 373

142 329

0

142 330

100 %

44

3

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

—

556

581

—

581

581

—

581

105 %

—

4

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije

1 547

1 547

1 541

11

1 552

1 531

11

1 542

100 %

10

5

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

45

45

559

24

583

545

18

563

1 250 %

20

6

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije

110

110

13 021

324

13 346

12 619

157

12 777

11 615 %

569

7

Zamudne obresti in globe

115

115

6 778

7 814

14 592

897

576

1 473

1 281 %

13 119

8

Najemanje in dajanje posojil

6

6

24

15

39

24

15

39

631 %

—

9

Razni prihodki

25

25

17

6

24

12

1

13

53 %

10

Skupaj

Skupaj

144 681

144 681

144 768

144 768

164 856

164 856

8 234

8 234

173 090

173 090

158 539

158 539

779

779

159 318

159 318

110 %

110 %

13 771

13 771

4.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU

4.1   VFO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

VFO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj | Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj |
| Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki | Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 | 6 = 3 +4 + 5 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 = 9 +10 + 11 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 77 534 | (2) | 77 532 | 123 | 11 994 | 89 649 | 66 624 | 108 | 66 733 | 120 | 14 064 | 80 917 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 22 001 | (2) | 22 000 | 4 | 3 861 | 25 864 | 20 097 | 57 | 20 155 | 108 | 4 811 | 25 073 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 55 532 | — | 55 532 | 119 | 8 133 | 63 785 | 46 527 | 51 | 46 578 | 13 | 9 253 | 55 844 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 59 285 | (46) | 59 239 | 451 | 2 729 | 62 419 | 56 084 | 157 | 56 241 | 663 | 2 744 | 59 648 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 43 235 | (1) | 43 233 | 451 | 1 601 | 45 284 | 43 189 | (9) | 43 180 | 656 | 1 601 | 45 436 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 3 493 | (1) | 3 492 | 247 | 276 | 4 015 | 2 981 | 32 | 3 013 | 16 | 276 | 3 305 |
| 4 | Evropa v svetu | 9 569 | 810 | 10 379 | 64 | 1 005 | 11 448 | 8 906 | (93) | 8 813 | 315 | 1 659 | 10 788 |
| 5 | Uprava | 9 666 | — | 9 666 | 11 | 832 | 10 508 | 9 666 | 0 | 9 667 | 854 | 834 | 11 355 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 015 | — | 4 015 | 11 | 439 | 4 465 | 4 015 | — | 4 015 | 507 | 441 | 4 963 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 567 | (179) | 388 | — | 41 | 429 | 420 | (118) | 302 | 0 | 38 | 340 |
| | Skupaj | 160 114 | 583 | 160 696 | 895 | 16 876 | 178 468 | 144 681 | 87 | 144 768 | 1 970 | 19 616 | 166 353 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

1

2

3 = 1 + 2

4

5

6 = 3 +4 + 5

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12 = 9 +10 + 11

1

Pametna in vključujoča rast

77 534

(2)

77 532

123

11 994

89 649

66 624

108

66 733

120

14 064

80 917

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

22 001

22 001

(2)

(2)

22 000

22 000

4

4

3 861

3 861

25 864

25 864

20 097

20 097

57

57

20 155

20 155

108

108

4 811

4 811

25 073

25 073

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

55 532

55 532

—

55 532

55 532

119

119

8 133

8 133

63 785

63 785

46 527

46 527

51

51

46 578

46 578

13

13

9 253

9 253

55 844

55 844

2

Trajnostna rast: naravni viri

59 285

(46)

59 239

451

2 729

62 419

56 084

157

56 241

663

2 744

59 648

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

43 235

43 235

(1)

(1)

43 233

43 233

451

451

1 601

1 601

45 284

45 284

43 189

43 189

(9)

(9)

43 180

43 180

656

656

1 601

1 601

45 436

45 436

3

Varnost in državljanstvo

3 493

(1)

3 492

247

276

4 015

2 981

32

3 013

16

276

3 305

4

Evropa v svetu

9 569

810

10 379

64

1 005

11 448

8 906

(93)

8 813

315

1 659

10 788

5

Uprava

9 666

—

9 666

11

832

10 508

9 666

0

9 667

854

834

11 355

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 015

4 015

—

4 015

4 015

11

11

439

439

4 465

4 465

4 015

4 015

—

4 015

4 015

507

507

441

441

4 963

4 963

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

567

(179)

388

—

41

429

420

(118)

302

0

38

340

Skupaj

Skupaj

160 114

160 114

583

583

160 696

160 696

895

895

16 876

16 876

178 468

178 468

144 681

144 681

87

87

144 768

144 768

1 970

1 970

19 616

19 616

166 353

166 353

4.2   VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Razpoložljive 
  odobritve 
  skupaj | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2019 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Namenski prejemki | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3+ 4 | 6 = 5 / 1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 | 13 = 10 +11 + 12 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 89 649 | 77 514 | 114 | 9 729 | 87 357 | 97 % | 2 265 | 0 | 2 265 | 18 | 9 | 0 | 27 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 25 864 | 21 988 | 4 | 1 780 | 23 773 | 92 % | 2 080 | 0 | 2 081 | 11 | 0 | 0 | 11 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 63 785 | 55 525 | 110 | 7 949 | 63 585 | 100 % | 184 | — | 184 | 7 | 9 | — | 16 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 62 419 | 58 774 | 442 | 1 344 | 60 560 | 97 % | 1 385 | 460 | 1 845 | 6 | 9 | — | 15 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 45 284 | 42 771 | 442 | 1 152 | 44 364 | 98 % | 449 | 460 | 908 | 3 | 9 | — | 11 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 4 015 | 3 491 | 247 | 118 | 3 855 | 96 % | 158 | — | 158 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4 | Evropa v svetu | 11 448 | 10 377 | 64 | 621 | 11 062 | 97 % | 383 | — | 383 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Uprava | 10 508 | 9 545 | 7 | 572 | 10 124 | 96 % | 259 | 1 | 260 | 119 | 5 | 0 | 124 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 465 | 3 939 | 7 | 334 | 4 280 | 96 % | 105 | 0 | 105 | 76 | 5 | 0 | 81 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 429 | 180 | — | — | 180 | 42 % | 41 | 64 | 104 | 144 | — | — | 144 |
| | Skupaj | 178 468 | 159 881 | 873 | 12 385 | 173 139 | 97 % | 4 491 | 525 | 5 015 | 291 | 23 | 0 | 314 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Razpoložljive

odobritve

skupaj

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2019

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Namenski prejemki

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5 = 2 + 3+ 4

6 = 5 / 1

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12

13 = 10 +11 + 12

1

Pametna in vključujoča rast

89 649

77 514

114

9 729

87 357

97 %

2 265

0

2 265

18

9

0

27

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

25 864

25 864

21 988

21 988

4

4

1 780

1 780

23 773

23 773

92 %

92 %

2 080

2 080

0

0

2 081

2 081

11

11

0

0

0

0

11

11

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

63 785

63 785

55 525

55 525

110

110

7 949

7 949

63 585

63 585

100 %

100 %

184

184

—

184

184

7

7

9

9

—

16

16

2

Trajnostna rast: naravni viri

62 419

58 774

442

1 344

60 560

97 %

1 385

460

1 845

6

9

—

15

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

45 284

45 284

42 771

42 771

442

442

1 152

1 152

44 364

44 364

98 %

98 %

449

449

460

460

908

908

3

3

9

9

—

11

11

3

Varnost in državljanstvo

4 015

3 491

247

118

3 855

96 %

158

—

158

2

—

0

2

4

Evropa v svetu

11 448

10 377

64

621

11 062

97 %

383

—

383

2

—

0

2

5

Uprava

10 508

9 545

7

572

10 124

96 %

259

1

260

119

5

0

124

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 465

4 465

3 939

3 939

7

7

334

334

4 280

4 280

96 %

96 %

105

105

0

0

105

105

76

76

5

5

0

0

81

81

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

429

180

—

—

180

42 %

41

64

104

144

—

—

144

Skupaj

Skupaj

178 468

178 468

159 881

159 881

873

873

12 385

12 385

173 139

173 139

97 %

97 %

4 491

4 491

525

525

5 015

5 015

291

291

23

23

0

0

314

314

4.3   VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Razpoložljive 
  odobritve 
  skupaj | Izvršena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2019 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Namenski prejemki | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 +3 + 4 | 6 = 5 / 1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 +8 + 9 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 +12 + 13 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 80 917 | 66 540 | 107 | 9 230 | 75 876 | 94 % | 130 | 3 | 4 833 | 4 966 | 59 | 14 | 1 | 74 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 25 073 | 19 993 | 97 | 1 318 | 21 408 | 85 % | 117 | 3 | 3 492 | 3 612 | 41 | 11 | 1 | 53 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 55 844 | 46 547 | 10 | 7 912 | 54 468 | 98 % | 13 | — | 1 341 | 1 354 | 18 | 3 | — | 21 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 59 648 | 55 576 | 643 | 1 827 | 58 046 | 97 % | 193 | 460 | 918 | 1 570 | 13 | 20 | — | 33 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 45 436 | 42 533 | 636 | 1 142 | 44 310 | 98 % | 186 | 460 | 459 | 1 104 | 2 | 20 | — | 22 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 3 305 | 2 980 | 11 | 117 | 3 108 | 94 % | 9 | — | 159 | 167 | 25 | 5 | 0 | 29 |
| 4 | Evropa v svetu | 10 788 | 8 711 | 310 | 498 | 9 519 | 88 % | 65 | — | 1 161 | 1 226 | 37 | 5 | 0 | 42 |
| 5 | Uprava | 11 355 | 8 731 | 768 | 445 | 9 944 | 88 % | 818 | 2 | 389 | 1 209 | 120 | 82 | 1 | 203 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 963 | 3 435 | 446 | 259 | 4 140 | 83 % | 508 | 0 | 182 | 690 | 76 | 58 | — | 133 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 340 | 157 | 0 | 22 | 180 | 53 % | 0 | — | 16 | 16 | 144 | 0 | — | 144 |
| | Skupaj | 166 353 | 142 695 | 1 840 | 12 138 | 156 673 | 94 % | 1 214 | 465 | 7 475 | 9 154 | 398 | 126 | 2 | 526 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Razpoložljive

odobritve

skupaj

Izvršena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2019

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Namenski prejemki

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5 = 2 +3 + 4

6 = 5 / 1

7

8

9

10 = 7 +8 + 9

11

12

13

14 = 11 +12 + 13

1

Pametna in vključujoča rast

80 917

66 540

107

9 230

75 876

94 %

130

3

4 833

4 966

59

14

1

74

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

25 073

25 073

19 993

19 993

97

97

1 318

1 318

21 408

21 408

85 %

85 %

117

117

3

3

3 492

3 492

3 612

3 612

41

41

11

11

1

1

53

53

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

55 844

55 844

46 547

46 547

10

10

7 912

7 912

54 468

54 468

98 %

98 %

13

13

—

1 341

1 341

1 354

1 354

18

18

3

3

—

21

21

2

Trajnostna rast: naravni viri

59 648

55 576

643

1 827

58 046

97 %

193

460

918

1 570

13

20

—

33

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

45 436

45 436

42 533

42 533

636

636

1 142

1 142

44 310

44 310

98 %

98 %

186

186

460

460

459

459

1 104

1 104

2

2

20

20

—

22

22

3

Varnost in državljanstvo

3 305

2 980

11

117

3 108

94 %

9

—

159

167

25

5

0

29

4

Evropa v svetu

10 788

8 711

310

498

9 519

88 %

65

—

1 161

1 226

37

5

0

42

5

Uprava

11 355

8 731

768

445

9 944

88 %

818

2

389

1 209

120

82

1

203

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 963

4 963

3 435

3 435

446

446

259

259

4 140

4 140

83 %

83 %

508

508

0

0

182

182

690

690

76

76

58

58

—

133

133

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

340

157

0

22

180

53 %

0

—

16

16

144

0

—

144

Skupaj

Skupaj

166 353

166 353

142 695

142 695

1 840

1 840

12 138

12 138

156 673

156 673

94 %

94 %

1 214

1 214

465

465

7 475

7 475

9 154

9 154

398

398

126

126

2

2

526

526

4.4   VFO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

VFO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za tekoče leto | Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj |
| Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | Sprostitve/ 
  revalorizacije/ 
  razveljavitve | Plačila | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Prevzete obveznosti v zadevnem letu | Plačila | Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | Neporavnane obveznosti ob koncu leta |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 1 + 2 + 3 | 5 | 6 | 7 | 8 = 5 + 6 + 7 | 9 = 4 + 8 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 196 837 | (1 323 ) | (67 640 ) | 127 874 | 87 357 | (8 237 ) | (4) | 79 117 | 206 991 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 35 576 | (932) | (13 691 ) | 20 953 | 23 773 | (7 717 ) | (4) | 16 052 | 37 006 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 161 260 | (392) | (53 948 ) | 106 920 | 63 585 | (520) | (0) | 63 064 | 169 985 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 37 883 | (360) | (13 466 ) | 24 058 | 60 560 | (44 580 ) | (0) | 15 980 | 40 037 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 309 | (14) | (228) | 67 | 44 364 | (44 082 ) | — | 282 | 349 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 5 194 | (107) | (1 781 ) | 3 306 | 3 855 | (1 327 ) | — | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Evropa v svetu | 26 478 | (667) | (6 746 ) | 19 064 | 11 062 | (2 773 ) | (1) | 8 288 | 27 352 |
| 5 | Uprava | 867 | (87) | (775) | 6 | 10 124 | (9 169 ) | (0) | 955 | 961 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 507 | (61) | (444) | 2 | 4 280 | (3 695 ) | 0 | 584 | 587 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 0 | (0) | (0) | — | 180 | (180) | — | 0 | 0 |
| | Skupaj | 267 258 | (2 544 ) | (90 407 ) | 174 307 | 173 139 | (66 265 ) | (5) | 106 868 | 281 175 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za tekoče leto

Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

Sprostitve/

revalorizacije/

razveljavitve

Plačila

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Prevzete obveznosti v zadevnem letu

Plačila

Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

1

2

3

4 = 1 + 2 + 3

5

6

7

8 = 5 + 6 + 7

9 = 4 + 8

1

Pametna in vključujoča rast

196 837

(1 323 )

(67 640 )

127 874

87 357

(8 237 )

(4)

79 117

206 991

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

35 576

35 576

(932)

(932)

(13 691 )

(13 691 )

20 953

20 953

23 773

23 773

(7 717 )

(7 717 )

(4)

(4)

16 052

16 052

37 006

37 006

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

161 260

161 260

(392)

(392)

(53 948 )

(53 948 )

106 920

106 920

63 585

63 585

(520)

(520)

(0)

(0)

63 064

63 064

169 985

169 985

2

Trajnostna rast: naravni viri

37 883

(360)

(13 466 )

24 058

60 560

(44 580 )

(0)

15 980

40 037

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

309

309

(14)

(14)

(228)

(228)

67

67

44 364

44 364

(44 082 )

(44 082 )

—

282

282

349

349

3

Varnost in državljanstvo

5 194

(107)

(1 781 )

3 306

3 855

(1 327 )

—

2 528

5 834

4

Evropa v svetu

26 478

(667)

(6 746 )

19 064

11 062

(2 773 )

(1)

8 288

27 352

5

Uprava

867

(87)

(775)

6

10 124

(9 169 )

(0)

955

961

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

507

507

(61)

(61)

(444)

(444)

2

2

4 280

4 280

(3 695 )

(3 695 )

0

0

584

584

587

587

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

0

(0)

(0)

—

180

(180)

—

0

0

Skupaj

Skupaj

267 258

267 258

(2 544 )

(2 544 )

(90 407 )

(90 407 )

174 307

174 307

173 139

173 139

(66 265 )

(66 265 )

(5)

(5)

106 868

106 868

281 175

281 175

4.5   VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | < 2012 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Skupaj |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 1 355 | 744 | 5 867 | 3 807 | 13 803 | 37 234 | 65 049 | 79 131 | 206 991 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 554 | 289 | 1 645 | 2 067 | 2 880 | 4 994 | 8 521 | 16 055 | 37 006 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 801 | 455 | 4 222 | 1 739 | 10 923 | 32 240 | 56 528 | 63 076 | 169 985 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 186 | 56 | 461 | 311 | 2 138 | 8 301 | 12 411 | 16 173 | 40 037 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | — | — | — | 0 | 3 | 9 | 55 | 282 | 349 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 50 | 67 | 56 | 45 | 118 | 901 | 2 069 | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Evropa v svetu | 1 065 | 671 | 1 526 | 1 753 | 2 920 | 4 697 | 6 385 | 8 335 | 27 352 |
| 5 | Uprava | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 3 | 957 | 961 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 587 | 587 |
| 9 | Posebni instrumenti | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Skupaj | 2 656 | 1 538 | 7 910 | 5 916 | 18 979 | 51 133 | 85 917 | 107 126 | 281 175 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

< 2012

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Skupaj

1

Pametna in vključujoča rast

1 355

744

5 867

3 807

13 803

37 234

65 049

79 131

206 991

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

554

554

289

289

1 645

1 645

2 067

2 067

2 880

2 880

4 994

4 994

8 521

8 521

16 055

16 055

37 006

37 006

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

801

801

455

455

4 222

4 222

1 739

1 739

10 923

10 923

32 240

32 240

56 528

56 528

63 076

63 076

169 985

169 985

2

Trajnostna rast: naravni viri

186

56

461

311

2 138

8 301

12 411

16 173

40 037

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

—

—

—

0

0

3

3

9

9

55

55

282

282

349

349

3

Varnost in državljanstvo

50

67

56

45

118

901

2 069

2 528

5 834

4

Evropa v svetu

1 065

671

1 526

1 753

2 920

4 697

6 385

8 335

27 352

5

Uprava

—

—

0

0

—

0

3

957

961

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

587

587

587

587

9

Posebni instrumenti

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Skupaj

Skupaj

2 656

2 656

1 538

1 538

7 910

7 910

5 916

5 916

18 979

18 979

51 133

51 133

85 917

85 917

107 126

107 126

281 175

281 175

4.6   VFO PODROBNO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

VFO PODROBNO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Program | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil | |
| Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj | Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj |
| Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki | Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 | 6 = 3 +4 + 5 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 = 9 +10 + 11 |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 2 038 | — | 2 038 | — | 89 | 2 127 | 1 828 | 151 | 1 979 | — | 89 | 2 068 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 808 | — | 808 | — | 169 | 977 | 718 | 192 | 910 | 2 | 259 | 1 171 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 376 | — | 376 | — | 50 | 426 | 501 | 148 | 649 | 1 | 50 | 699 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 630 | — | 630 | — | 15 | 645 | 608 | (47) | 561 | 2 | 15 | 577 |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | 43 | — | 43 | — | — | 43 | 33 | — | 33 | — | — | 33 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 141 | — | 141 | — | — | 141 | 152 | 44 | 196 | — | — | 196 |
| | Obzorje 2020 | 11 212 | 5 | 11 217 | — | 2 190 | 13 407 | 10 901 | (332) | 10 570 | 67 | 3 116 | 13 753 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 356 | (3) | 353 | — | 123 | 475 | 315 | (24) | 291 | 20 | 151 | 462 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 354 | 0 | 354 | — | 49 | 403 | 253 | 2 | 255 | 2 | 97 | 355 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 2 315 | — | 2 315 | — | 427 | 2 741 | 2 146 | 103 | 2 249 | 7 | 441 | 2 697 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 132 | — | 132 | — | 11 | 143 | 118 | (1) | 117 | 2 | 10 | 129 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 135 | 4 | 139 | — | 7 | 146 | 125 | (1) | 124 | 0 | 7 | 132 |
| | IPE – energetika | 680 | — | 680 | — | 6 | 686 | 218 | 43 | 261 | 1 | 6 | 267 |
| | IPE – promet | 1 898 | 0 | 1 898 | — | 165 | 2 063 | 1 163 | (103) | 1 060 | 2 | 90 | 1 151 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 170 | (1) | 170 | 4 | 5 | 178 | 142 | (53) | 89 | 0 | 4 | 94 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | — | — | — | — | 53 | 53 | 210 | (52) | 158 | — | 48 | 205 |
| | Decentralizirane agencije | 316 | (5) | 311 | — | 25 | 336 | 318 | (11) | 307 | — | 25 | 332 |
| | Drugi ukrepi in programi | 176 | (2) | 174 | — | 473 | 647 | 153 | 19 | 172 | 1 | 400 | 573 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 92 | (0) | 91 | — | 1 | 93 | 78 | (25) | 52 | — | 1 | 53 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 129 | (0) | 129 | — | 4 | 133 | 117 | 5 | 122 | — | 4 | 125 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 27 012 | (53) | 26 960 | 96 | 4 223 | 31 279 | 23 388 | 749 | 24 137 | — | 4 722 | 28 858 |
| | Regije v prehodu | 5 739 | (10) | 5 729 | — | 850 | 6 579 | 4 040 | (605) | 3 435 | — | 939 | 4 374 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 8 427 | 41 | 8 468 | — | 1 370 | 9 837 | 7 394 | (21) | 7 373 | — | 1 907 | 9 280 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 226 | — | 226 | — | 32 | 258 | 169 | 88 | 257 | — | 32 | 289 |
| | Kohezijski sklad | 9 394 | — | 9 394 | — | 1 325 | 10 719 | 8 456 | (272) | 8 184 | — | 1 264 | 9 448 |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 1 934 | — | 1 934 | 23 | 248 | 2 205 | 1 235 | (160) | 1 074 | — | 148 | 1 222 |
| | Tehnična pomoč | 230 | 22 | 252 | — | 2 | 253 | 200 | 2 | 202 | 12 | 2 | 215 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 557 | — | 557 | — | 0 | 557 | 401 | (40) | 361 | 0 | 6 | 368 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 350 | — | 350 | — | 84 | 434 | 600 | 220 | 820 | — | 206 | 1 026 |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 1 655 | — | 1 655 | — | — | 1 655 | 626 | 100 | 725 | — | 28 | 754 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 8 | — | 8 | — | 0 | 8 | 18 | (10) | 9 | — | 0 | 9 |
| | Razdelek 1 VFO skupaj | 77 534 | (2) | 77 532 | 123 | 11 994 | 89 649 | 66 624 | 108 | 66 733 | 120 | 14 064 | 80 917 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 43 235 | (1) | 43 233 | 451 | 1 601 | 45 284 | 43 189 | (9) | 43 180 | 656 | 1 601 | 45 436 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 14 381 | (1) | 14 380 | — | 972 | 15 352 | 11 852 | 213 | 12 066 | 2 | 862 | 12 929 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 933 | — | 933 | — | 140 | 1 073 | 515 | (7) | 507 | 1 | 268 | 776 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 141 | (47) | 95 | — | — | 95 | 132 | (34) | 97 | — | — | 97 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 523 | — | 523 | — | 9 | 532 | 316 | 1 | 317 | 4 | 6 | 327 |
| | Decentralizirane agencije | 57 | 3 | 60 | — | 8 | 68 | 57 | 3 | 60 | — | 8 | 68 |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | — | 6 | — | 6 | — | — | 6 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 16 | — | 16 | — | 0 | 16 | 18 | (9) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Posebni ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Razdelek 2 VFO skupaj | 59 285 | (46) | 59 239 | 451 | 2 729 | 62 419 | 56 084 | 157 | 56 241 | 663 | 2 744 | 59 648 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 719 | 29 | 748 | 207 | 38 | 993 | 594 | 112 | 706 | 2 | 38 | 746 |
| | Potrošniki | 28 | — | 28 | — | 1 | 29 | 23 | 6 | 29 | 1 | 1 | 31 |
| | Ustvarjalna Evropa | 230 | — | 230 | — | 13 | 244 | 181 | 16 | 197 | 2 | 16 | 214 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 200 | (1) | 199 | — | 0 | 199 | 221 | 12 | 233 | 0 | 0 | 233 |
| | Sklad za notranjo varnost | 720 | 10 | 730 | 40 | 132 | 901 | 481 | (48) | 433 | 2 | 129 | 565 |
| | Informacijski sistemi | 26 | (17) | 10 | — | 3 | 13 | 13 | (3) | 10 | — | 3 | 13 |
| | Pravosodje | 47 | — | 47 | — | 1 | 49 | 36 | 12 | 48 | 1 | 1 | 50 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 63 | — | 63 | — | 2 | 65 | 47 | 27 | 73 | 0 | 2 | 75 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 33 | — | 33 | — | 2 | 35 | 34 | — | 34 | 5 | 2 | 41 |
| | Evropa za državljane | 28 | — | 28 | — | 1 | 28 | 29 | — | 29 | 0 | 1 | 29 |
| | Hrana in krma | 280 | (1) | 279 | — | 5 | 284 | 248 | (4) | 244 | 1 | 6 | 252 |
| | Zdravje | 66 | — | 66 | — | 2 | 69 | 56 | 4 | 60 | 1 | 2 | 63 |
| | Decentralizirane agencije | 940 | (20) | 920 | — | 76 | 996 | 908 | (98) | 810 | — | 76 | 886 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 13 | (1) | 11 | — | 0 | 11 | 18 | (5) | 13 | — | 0 | 13 |
| | Posebni ukrepi | 99 | — | 99 | — | 1 | 99 | 92 | 2 | 93 | 1 | 0 | 94 |
| | Razdelek 3 VFO skupaj | 3 493 | (1) | 3 492 | 247 | 276 | 4 015 | 2 981 | 32 | 3 013 | 16 | 276 | 3 305 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 1 649 | 393 | 2 041 | 1 | 106 | 2 149 | 1 452 | (186) | 1 266 | 6 | 475 | 1 747 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 42 | (32) | 11 | — | — | 11 | 42 | (32) | 10 | — | — | 10 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 138 | — | 138 | — | 110 | 248 | 138 | — | 138 | — | 110 | 248 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 16 | (10) | 6 | — | 1 | 7 | 15 | (5) | 11 | 2 | 1 | 13 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 20 | (0) | 20 | — | — | 20 | 17 | (1) | 16 | 0 | — | 16 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | 25 | — | 25 | — | 401 | 426 | 25 | — | 25 | 275 | 401 | 701 |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 2 367 | 112 | 2 478 | — | 40 | 2 518 | 2 278 | (167) | 2 111 | 5 | 51 | 2 167 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 2 976 | 5 | 2 981 | — | 74 | 3 055 | 2 735 | (78) | 2 657 | 14 | 110 | 2 781 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 140 | 5 | 145 | — | 6 | 151 | 101 | 27 | 128 | 0 | 7 | 135 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 193 | (5) | 188 | — | 1 | 190 | 169 | 22 | 191 | 3 | 1 | 195 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 370 | (1) | 370 | — | 9 | 378 | 325 | 2 | 327 | 3 | 12 | 342 |
| | Humanitarna pomoč | 1 085 | 332 | 1 417 | 62 | 58 | 1 537 | 1 095 | 348 | 1 443 | 5 | 275 | 1 723 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 328 | 20 | 348 | — | 39 | 387 | 292 | (0) | 292 | 0 | 52 | 345 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 33 | — | 33 | — | 0 | 33 | 45 | (7) | 39 | 1 | 1 | 40 |
| | Decentralizirane agencije | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 |
| | Drugi ukrepi in programi | 83 | (3) | 80 | — | 158 | 238 | 75 | (5) | 70 | 0 | 162 | 232 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 9 | (6) | 3 | 1 | 1 | 4 | 14 | (5) | 9 | — | 1 | 10 |
| | Posebni ukrepi | 74 | 1 | 75 | — | 0 | 76 | 68 | (6) | 61 | — | 0 | 62 |
| | Razdelek 4 VFO skupaj | 9 569 | 810 | 10 379 | 64 | 1 005 | 11 448 | 8 906 | (93) | 8 813 | 315 | 1 659 | 10 788 |
| 5 | Pokojnine | 1 893 | (0) | 1 893 | — | 2 | 1 894 | 1 893 | (0) | 1 893 | — | 2 | 1 894 |
| | Evropske šole | 192 | (9) | 183 | — | 15 | 199 | 192 | (9) | 183 | 0 | 15 | 199 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 4 | (1) | 4 | 1 | 0 | 4 |
| | Upravni odhodki Komisije | 3 562 | 9 | 3 571 | — | 376 | 3 947 | 3 562 | 10 | 3 572 | 346 | 377 | 4 294 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 4 015 | — | 4 015 | 11 | 439 | 4 465 | 4 015 | — | 4 015 | 507 | 441 | 4 963 |
| | Razdelek 5 VFO skupaj | 9 666 | — | 9 666 | 11 | 832 | 10 508 | 9 666 | 0 | 9 667 | 854 | 834 | 11 355 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Razdelek 6 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Razdelek 8 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | 345 | (310) | 34 | — | — | 34 | 345 | (225) | 120 | — | — | 120 |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 172 | — | 172 | — | 41 | 213 | 25 | (19) | 6 | 0 | 38 | 44 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | 50 | 132 | 182 | — | — | 182 | 50 | 127 | 177 | — | — | 177 |
| | Razdelek 9 VFO skupaj | 567 | (179) | 388 | — | 41 | 429 | 420 | (118) | 302 | 0 | 38 | 340 |
| | Skupaj | 160 114 | 583 | 160 696 | 895 | 16 876 | 178 468 | 144 681 | 87 | 144 768 | 1 970 | 19 616 | 166 353 |

(v milijonih EUR)

Program

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

1

2

3 = 1 + 2

4

5

6 = 3 +4 + 5

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12 = 9 +10 + 11

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

2 038

—

2 038

—

89

2 127

1 828

151

1 979

—

89

2 068

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

808

—

808

—

169

977

718

192

910

2

259

1 171

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

376

—

376

—

50

426

501

148

649

1

50

699

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

630

—

630

—

15

645

608

(47)

561

2

15

577

Evropska solidarnostna enota (ESC)

43

—

43

—

—

43

33

—

33

—

—

33

Jedrska varnost in razgradnja

141

—

141

—

—

141

152

44

196

—

—

196

Obzorje 2020

11 212

5

11 217

—

2 190

13 407

10 901

(332)

10 570

67

3 116

13 753

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

356

(3)

353

—

123

475

315

(24)

291

20

151

462

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

354

0

354

—

49

403

253

2

255

2

97

355

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

2 315

—

2 315

—

427

2 741

2 146

103

2 249

7

441

2 697

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

132

—

132

—

11

143

118

(1)

117

2

10

129

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

135

4

139

—

7

146

125

(1)

124

0

7

132

IPE – energetika

680

—

680

—

6

686

218

43

261

1

6

267

IPE – promet

1 898

0

1 898

—

165

2 063

1 163

(103)

1 060

2

90

1 151

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

170

(1)

170

4

5

178

142

(53)

89

0

4

94

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

—

—

—

—

53

53

210

(52)

158

—

48

205

Decentralizirane agencije

316

(5)

311

—

25

336

318

(11)

307

—

25

332

Drugi ukrepi in programi

176

(2)

174

—

473

647

153

19

172

1

400

573

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

92

(0)

91

—

1

93

78

(25)

52

—

1

53

Posebne pristojnosti Komisije

129

(0)

129

—

4

133

117

5

122

—

4

125

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

27 012

(53)

26 960

96

4 223

31 279

23 388

749

24 137

—

4 722

28 858

Regije v prehodu

5 739

(10)

5 729

—

850

6 579

4 040

(605)

3 435

—

939

4 374

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

8 427

41

8 468

—

1 370

9 837

7 394

(21)

7 373

—

1 907

9 280

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

226

—

226

—

32

258

169

88

257

—

32

289

Kohezijski sklad

9 394

—

9 394

—

1 325

10 719

8 456

(272)

8 184

—

1 264

9 448

Evropsko teritorialno sodelovanje

1 934

—

1 934

23

248

2 205

1 235

(160)

1 074

—

148

1 222

Tehnična pomoč

230

22

252

—

2

253

200

2

202

12

2

215

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

557

—

557

—

0

557

401

(40)

361

0

6

368

Pobuda za zaposlovanje mladih

350

—

350

—

84

434

600

220

820

—

206

1 026

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

1 655

—

1 655

—

—

1 655

626

100

725

—

28

754

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

8

—

8

—

0

8

18

(10)

9

—

0

9

Razdelek 1 VFO skupaj

Razdelek 1 VFO skupaj

77 534

77 534

(2)

(2)

77 532

77 532

123

123

11 994

11 994

89 649

89 649

66 624

66 624

108

108

66 733

66 733

120

120

14 064

14 064

80 917

80 917

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

43 235

(1)

43 233

451

1 601

45 284

43 189

(9)

43 180

656

1 601

45 436

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

14 381

(1)

14 380

—

972

15 352

11 852

213

12 066

2

862

12 929

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

933

—

933

—

140

1 073

515

(7)

507

1

268

776

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

141

(47)

95

—

—

95

132

(34)

97

—

—

97

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

523

—

523

—

9

532

316

1

317

4

6

327

Decentralizirane agencije

57

3

60

—

8

68

57

3

60

—

8

68

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

—

6

—

6

—

—

6

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

16

—

16

—

0

16

18

(9)

8

—

0

8

Posebni ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 2 VFO skupaj

Razdelek 2 VFO skupaj

59 285

59 285

(46)

(46)

59 239

59 239

451

451

2 729

2 729

62 419

62 419

56 084

56 084

157

157

56 241

56 241

663

663

2 744

2 744

59 648

59 648

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

719

29

748

207

38

993

594

112

706

2

38

746

Potrošniki

28

—

28

—

1

29

23

6

29

1

1

31

Ustvarjalna Evropa

230

—

230

—

13

244

181

16

197

2

16

214

Nujna pomoč v Uniji

200

(1)

199

—

0

199

221

12

233

0

0

233

Sklad za notranjo varnost

720

10

730

40

132

901

481

(48)

433

2

129

565

Informacijski sistemi

26

(17)

10

—

3

13

13

(3)

10

—

3

13

Pravosodje

47

—

47

—

1

49

36

12

48

1

1

50

Pravice, enakost in državljanstvo

63

—

63

—

2

65

47

27

73

0

2

75

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

33

—

33

—

2

35

34

—

34

5

2

41

Evropa za državljane

28

—

28

—

1

28

29

—

29

0

1

29

Hrana in krma

280

(1)

279

—

5

284

248

(4)

244

1

6

252

Zdravje

66

—

66

—

2

69

56

4

60

1

2

63

Decentralizirane agencije

940

(20)

920

—

76

996

908

(98)

810

—

76

886

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

13

(1)

11

—

0

11

18

(5)

13

—

0

13

Posebni ukrepi

99

—

99

—

1

99

92

2

93

1

0

94

Razdelek 3 VFO skupaj

Razdelek 3 VFO skupaj

3 493

3 493

(1)

(1)

3 492

3 492

247

247

276

276

4 015

4 015

2 981

2 981

32

32

3 013

3 013

16

16

276

276

3 305

3 305

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

1 649

393

2 041

1

106

2 149

1 452

(186)

1 266

6

475

1 747

Makrofinančna pomoč (MFA)

42

(32)

11

—

—

11

42

(32)

10

—

—

10

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

138

—

138

—

110

248

138

—

138

—

110

248

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

16

(10)

6

—

1

7

15

(5)

11

2

1

13

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

20

(0)

20

—

—

20

17

(1)

16

0

—

16

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

25

—

25

—

401

426

25

—

25

275

401

701

Evropski instrument sosedstva (ENI)

2 367

112

2 478

—

40

2 518

2 278

(167)

2 111

5

51

2 167

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

2 976

5

2 981

—

74

3 055

2 735

(78)

2 657

14

110

2 781

Instrument partnerstva (PI)

140

5

145

—

6

151

101

27

128

0

7

135

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

193

(5)

188

—

1

190

169

22

191

3

1

195

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

370

(1)

370

—

9

378

325

2

327

3

12

342

Humanitarna pomoč

1 085

332

1 417

62

58

1 537

1 095

348

1 443

5

275

1 723

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

328

20

348

—

39

387

292

(0)

292

0

52

345

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

33

—

33

—

0

33

45

(7)

39

1

1

40

Decentralizirane agencije

20

—

20

—

0

20

20

—

20

—

0

20

Drugi ukrepi in programi

83

(3)

80

—

158

238

75

(5)

70

0

162

232

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

9

(6)

3

1

1

4

14

(5)

9

—

1

10

Posebni ukrepi

74

1

75

—

0

76

68

(6)

61

—

0

62

Razdelek 4 VFO skupaj

Razdelek 4 VFO skupaj

9 569

9 569

810

810

10 379

10 379

64

64

1 005

1 005

11 448

11 448

8 906

8 906

(93)

(93)

8 813

8 813

315

315

1 659

1 659

10 788

10 788

5

Pokojnine

1 893

(0)

1 893

—

2

1 894

1 893

(0)

1 893

—

2

1 894

Evropske šole

192

(9)

183

—

15

199

192

(9)

183

0

15

199

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

4

—

4

—

0

4

4

(1)

4

1

0

4

Upravni odhodki Komisije

3 562

9

3 571

—

376

3 947

3 562

10

3 572

346

377

4 294

Upravni odhodki drugih institucij

4 015

—

4 015

11

439

4 465

4 015

—

4 015

507

441

4 963

Razdelek 5 VFO skupaj

Razdelek 5 VFO skupaj

9 666

9 666

—

9 666

9 666

11

11

832

832

10 508

10 508

9 666

9 666

0

0

9 667

9 667

854

854

834

834

11 355

11 355

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 6 VFO skupaj

Razdelek 6 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 8 VFO skupaj

Razdelek 8 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

345

(310)

34

—

—

34

345

(225)

120

—

—

120

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

172

—

172

—

41

213

25

(19)

6

0

38

44

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

50

132

182

—

—

182

50

127

177

—

—

177

Razdelek 9 VFO skupaj

Razdelek 9 VFO skupaj

567

567

(179)

(179)

388

388

—

41

41

429

429

420

420

(118)

(118)

302

302

0

0

38

38

340

340

Skupaj

Skupaj

160 114

160 114

583

583

160 696

160 696

895

895

16 876

16 876

178 468

178 468

144 681

144 681

87

87

144 768

144 768

1 970

1 970

19 616

19 616

166 353

166 353

4.7   VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Program | Razpoložljive 
  odobritve 
  skupaj | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2019 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Namenski prejemki | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3+ 4 | 6 = 5 / 1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 | 13 = 10 +11 + 12 |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 2 127 | 2 038 | — | 59 | 2 097 | 99 % | 30 | — | 30 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 977 | 808 | — | 84 | 892 | 91 % | 85 | — | 85 | 0 | — | — | 0 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 426 | 376 | — | 18 | 394 | 92 % | 32 | — | 32 | — | — | — | — |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 645 | 630 | — | 15 | 645 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | 43 | 43 | — | — | 43 | 99 % | — | 0 | 0 | (0) | — | — | (0) |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 141 | 141 | — | — | 141 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Obzorje 2020 | 13 407 | 11 214 | — | 1 040 | 12 254 | 91 % | 1 149 | — | 1 149 | 3 | — | 0 | 3 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 475 | 353 | — | 45 | 397 | 84 % | 78 | — | 78 | 0 | — | — | 0 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 403 | 354 | — | 37 | 391 | 97 % | 12 | — | 12 | 0 | — | — | 0 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 2 741 | 2 315 | — | 258 | 2 573 | 94 % | 168 | — | 168 | — | — | — | — |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 143 | 129 | — | 5 | 134 | 94 % | 6 | — | 6 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 146 | 138 | — | 1 | 139 | 95 % | 6 | — | 6 | 1 | — | — | 1 |
| | IPE – energetika | 686 | 680 | — | 0 | 680 | 99 % | 6 | — | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | IPE – promet | 2 063 | 1 898 | — | 89 | 1 986 | 96 % | 76 | — | 76 | 0 | — | — | 0 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 178 | 170 | 4 | 5 | 178 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 53 | — | — | — | — | — | 53 | — | 53 | — | — | — | — |
| | Decentralizirane agencije | 336 | 311 | — | 15 | 326 | 97 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Drugi ukrepi in programi | 647 | 174 | — | 107 | 281 | 43 % | 366 | — | 366 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 93 | 91 | — | 1 | 92 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 133 | 125 | — | 3 | 128 | 96 % | 1 | — | 1 | 3 | — | — | 3 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 31 279 | 26 960 | 87 | 4 103 | 31 150 | 100 % | 120 | — | 120 | — | 9 | — | 9 |
| | Regije v prehodu | 6 579 | 5 729 | — | 850 | 6 579 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 9 837 | 8 467 | — | 1 345 | 9 811 | 100 % | 25 | — | 25 | 1 | — | — | 1 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 258 | 226 | — | 32 | 258 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohezijski sklad | 10 719 | 9 394 | — | 1 299 | 10 693 | 100 % | 26 | — | 26 | — | — | — | — |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 2 205 | 1 934 | 23 | 236 | 2 193 | 99 % | 12 | — | 12 | — | — | — | — |
| | Tehnična pomoč | 253 | 246 | — | 1 | 247 | 97 % | 1 | — | 1 | 6 | — | — | 6 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 557 | 557 | — | — | 557 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 434 | 350 | — | 84 | 434 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 1 655 | 1 655 | — | — | 1 655 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 8 | 8 | — | 0 | 8 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Razdelek 1 VFO skupaj | 89 649 | 77 514 | 114 | 9 729 | 87 357 | 97 % | 2 265 | 0 | 2 265 | 18 | 9 | 0 | 27 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 45 284 | 42 771 | 442 | 1 152 | 44 364 | 98 % | 449 | 460 | 908 | 3 | 9 | — | 11 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 15 352 | 14 380 | — | 47 | 14 427 | 94 % | 925 | — | 925 | 1 | — | — | 1 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 1 073 | 931 | — | 139 | 1 070 | 100 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 95 | 94 | — | — | 94 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 532 | 522 | — | 0 | 522 | 98 % | 9 | — | 9 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 68 | 60 | — | 6 | 66 | 97 % | 2 | — | 2 | — | — | — | — |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 16 | 16 | — | — | 16 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Posebni ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Razdelek 2 VFO skupaj | 62 419 | 58 774 | 442 | 1 344 | 60 560 | 97 % | 1 385 | 460 | 1 845 | 6 | 9 | — | 15 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 993 | 747 | 207 | 33 | 986 | 99 % | 6 | — | 6 | 1 | — | — | 1 |
| | Potrošniki | 29 | 28 | — | 1 | 29 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Ustvarjalna Evropa | 244 | 230 | — | 9 | 239 | 98 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 199 | 199 | — | — | 199 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Sklad za notranjo varnost | 901 | 729 | 40 | 30 | 799 | 89 % | 102 | — | 102 | 1 | — | — | 1 |
| | Informacijski sistemi | 13 | 10 | — | 2 | 12 | 93 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Pravosodje | 49 | 47 | — | 1 | 48 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 65 | 63 | — | 1 | 64 | 98 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 35 | 33 | — | 1 | 35 | 98 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropa za državljane | 28 | 28 | — | 0 | 28 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Hrana in krma | 284 | 279 | — | 2 | 281 | 99 % | 3 | — | 3 | — | — | — | — |
| | Zdravje | 69 | 66 | — | 2 | 68 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 996 | 920 | — | 36 | 956 | 96 % | 39 | — | 39 | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 11 | 11 | — | — | 11 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Posebni ukrepi | 99 | 99 | — | 1 | 99 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Razdelek 3 VFO skupaj | 4 015 | 3 491 | 247 | 118 | 3 855 | 96 % | 158 | — | 158 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 2 149 | 2 041 | 1 | 55 | 2 097 | 98 % | 52 | — | 52 | 1 | — | — | 1 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 11 | 10 | — | — | 10 | 97 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 248 | 138 | — | — | 138 | 56 % | 110 | — | 110 | — | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 7 | 6 | — | 1 | 7 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 20 | 20 | — | — | 20 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | 426 | 25 | — | 300 | 325 | 76 % | 101 | — | 101 | — | — | — | — |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 2 518 | 2 478 | — | 23 | 2 501 | 99 % | 17 | — | 17 | 0 | — | — | 0 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 3 055 | 2 981 | — | 34 | 3 015 | 99 % | 40 | — | 40 | 0 | — | — | 0 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 151 | 145 | — | 1 | 146 | 96 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 190 | 188 | — | 1 | 189 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 378 | 369 | — | 3 | 373 | 99 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Humanitarna pomoč | 1 537 | 1 417 | 62 | 54 | 1 533 | 100 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 387 | 348 | — | 23 | 371 | 96 % | 16 | — | 16 | 0 | — | — | 0 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 33 | 33 | — | — | 33 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Drugi ukrepi in programi | 238 | 80 | — | 128 | 208 | 87 % | 31 | — | 31 | 0 | — | — | 0 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 4 | 3 | 1 | — | 3 | 85 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Posebni ukrepi | 76 | 75 | — | 0 | 76 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Razdelek 4 VFO skupaj | 11 448 | 10 377 | 64 | 621 | 11 062 | 97 % | 383 | — | 383 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Pokojnine | 1 894 | 1 877 | — | 2 | 1 879 | 99 % | 0 | — | 0 | 15 | — | — | 15 |
| | Evropske šole | 199 | 178 | — | 13 | 190 | 96 % | 3 | — | 3 | 6 | — | — | 6 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 4 | 3 | — | 0 | 4 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Upravni odhodki Komisije | 3 947 | 3 548 | — | 224 | 3 772 | 96 % | 151 | 1 | 152 | 22 | — | 0 | 22 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 4 465 | 3 939 | 7 | 334 | 4 280 | 96 % | 105 | 0 | 105 | 76 | 5 | 0 | 81 |
| | Razdelek 5 VFO skupaj | 10 508 | 9 545 | 7 | 572 | 10 124 | 96 % | 259 | 1 | 260 | 119 | 5 | 0 | 124 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Razdelek 6 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Razdelek 8 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | 34 | — | — | — | — | — | — | 34 | 34 | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 213 | 28 | — | — | 28 | 13 % | 41 | — | 41 | 144 | — | — | 144 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | 182 | 152 | — | — | 152 | 84 % | — | 30 | 30 | — | — | — | — |
| | Razdelek 9 VFO skupaj | 429 | 180 | — | — | 180 | 42 % | 41 | 64 | 104 | 144 | — | — | 144 |
| | Skupaj | 178 468 | 159 881 | 873 | 12 385 | 173 139 | 97 % | 4 491 | 525 | 5 015 | 291 | 23 | 0 | 314 |

(v milijonih EUR)

Program

Razpoložljive

odobritve

skupaj

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2019

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Namenski prejemki

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5 = 2 + 3+ 4

6 = 5 / 1

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12

13 = 10 +11 + 12

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

2 127

2 038

—

59

2 097

99 %

30

—

30

0

—

—

0

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

977

808

—

84

892

91 %

85

—

85

0

—

—

0

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

426

376

—

18

394

92 %

32

—

32

—

—

—

—

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

645

630

—

15

645

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Evropska solidarnostna enota (ESC)

43

43

—

—

43

99 %

—

0

0

(0)

—

—

(0)

Jedrska varnost in razgradnja

141

141

—

—

141

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Obzorje 2020

13 407

11 214

—

1 040

12 254

91 %

1 149

—

1 149

3

—

0

3

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

475

353

—

45

397

84 %

78

—

78

0

—

—

0

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

403

354

—

37

391

97 %

12

—

12

0

—

—

0

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

2 741

2 315

—

258

2 573

94 %

168

—

168

—

—

—

—

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

143

129

—

5

134

94 %

6

—

6

2

—

0

2

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

146

138

—

1

139

95 %

6

—

6

1

—

—

1

IPE – energetika

686

680

—

0

680

99 %

6

—

6

0

—

—

0

IPE – promet

2 063

1 898

—

89

1 986

96 %

76

—

76

0

—

—

0

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

178

170

4

5

178

100 %

0

—

0

0

0

—

0

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

53

—

—

—

—

—

53

—

53

—

—

—

—

Decentralizirane agencije

336

311

—

15

326

97 %

10

—

10

0

—

—

0

Drugi ukrepi in programi

647

174

—

107

281

43 %

366

—

366

1

—

0

1

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

93

91

—

1

92

99 %

0

—

0

1

—

—

1

Posebne pristojnosti Komisije

133

125

—

3

128

96 %

1

—

1

3

—

—

3

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

31 279

26 960

87

4 103

31 150

100 %

120

—

120

—

9

—

9

Regije v prehodu

6 579

5 729

—

850

6 579

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

9 837

8 467

—

1 345

9 811

100 %

25

—

25

1

—

—

1

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

258

226

—

32

258

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kohezijski sklad

10 719

9 394

—

1 299

10 693

100 %

26

—

26

—

—

—

—

Evropsko teritorialno sodelovanje

2 205

1 934

23

236

2 193

99 %

12

—

12

—

—

—

—

Tehnična pomoč

253

246

—

1

247

97 %

1

—

1

6

—

—

6

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

557

557

—

—

557

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Pobuda za zaposlovanje mladih

434

350

—

84

434

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

1 655

1 655

—

—

1 655

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

8

8

—

0

8

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Razdelek 1 VFO skupaj

Razdelek 1 VFO skupaj

89 649

89 649

77 514

77 514

114

114

9 729

9 729

87 357

87 357

97 %

97 %

2 265

2 265

0

0

2 265

2 265

18

18

9

9

0

0

27

27

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

45 284

42 771

442

1 152

44 364

98 %

449

460

908

3

9

—

11

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

15 352

14 380

—

47

14 427

94 %

925

—

925

1

—

—

1

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

1 073

931

—

139

1 070

100 %

1

—

1

2

—

—

2

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

95

94

—

—

94

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

532

522

—

0

522

98 %

9

—

9

0

—

—

0

Decentralizirane agencije

68

60

—

6

66

97 %

2

—

2

—

—

—

—

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

16

16

—

—

16

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Posebni ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 2 VFO skupaj

Razdelek 2 VFO skupaj

62 419

62 419

58 774

58 774

442

442

1 344

1 344

60 560

60 560

97 %

97 %

1 385

1 385

460

460

1 845

1 845

6

6

9

9

—

15

15

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

993

747

207

33

986

99 %

6

—

6

1

—

—

1

Potrošniki

29

28

—

1

29

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Ustvarjalna Evropa

244

230

—

9

239

98 %

5

—

5

0

—

—

0

Nujna pomoč v Uniji

199

199

—

—

199

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Sklad za notranjo varnost

901

729

40

30

799

89 %

102

—

102

1

—

—

1

Informacijski sistemi

13

10

—

2

12

93 %

1

—

1

0

—

—

0

Pravosodje

49

47

—

1

48

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Pravice, enakost in državljanstvo

65

63

—

1

64

98 %

1

—

1

0

—

—

0

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

35

33

—

1

35

98 %

1

—

1

0

—

—

0

Evropa za državljane

28

28

—

0

28

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Hrana in krma

284

279

—

2

281

99 %

3

—

3

—

—

—

—

Zdravje

69

66

—

2

68

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Decentralizirane agencije

996

920

—

36

956

96 %

39

—

39

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

11

11

—

—

11

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Posebni ukrepi

99

99

—

1

99

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Razdelek 3 VFO skupaj

Razdelek 3 VFO skupaj

4 015

4 015

3 491

3 491

247

247

118

118

3 855

3 855

96 %

96 %

158

158

—

158

158

2

2

—

0

0

2

2

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

2 149

2 041

1

55

2 097

98 %

52

—

52

1

—

—

1

Makrofinančna pomoč (MFA)

11

10

—

—

10

97 %

—

—

—

0

—

—

0

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

248

138

—

—

138

56 %

110

—

110

—

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

7

6

—

1

7

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

20

20

—

—

20

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

426

25

—

300

325

76 %

101

—

101

—

—

—

—

Evropski instrument sosedstva (ENI)

2 518

2 478

—

23

2 501

99 %

17

—

17

0

—

—

0

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

3 055

2 981

—

34

3 015

99 %

40

—

40

0

—

—

0

Instrument partnerstva (PI)

151

145

—

1

146

96 %

5

—

5

0

—

—

0

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

190

188

—

1

189

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

378

369

—

3

373

99 %

5

—

5

0

—

—

0

Humanitarna pomoč

1 537

1 417

62

54

1 533

100 %

5

—

5

0

—

—

0

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

387

348

—

23

371

96 %

16

—

16

0

—

—

0

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

33

33

—

—

33

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Decentralizirane agencije

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Drugi ukrepi in programi

238

80

—

128

208

87 %

31

—

31

0

—

—

0

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

4

3

1

—

3

85 %

1

—

1

—

—

—

—

Posebni ukrepi

76

75

—

0

76

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Razdelek 4 VFO skupaj

Razdelek 4 VFO skupaj

11 448

11 448

10 377

10 377

64

64

621

621

11 062

11 062

97 %

97 %

383

383

—

383

383

2

2

—

0

0

2

2

5

Pokojnine

1 894

1 877

—

2

1 879

99 %

0

—

0

15

—

—

15

Evropske šole

199

178

—

13

190

96 %

3

—

3

6

—

—

6

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

4

3

—

0

4

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Upravni odhodki Komisije

3 947

3 548

—

224

3 772

96 %

151

1

152

22

—

0

22

Upravni odhodki drugih institucij

4 465

3 939

7

334

4 280

96 %

105

0

105

76

5

0

81

Razdelek 5 VFO skupaj

Razdelek 5 VFO skupaj

10 508

10 508

9 545

9 545

7

7

572

572

10 124

10 124

96 %

96 %

259

259

1

1

260

260

119

119

5

5

0

0

124

124

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 6 VFO skupaj

Razdelek 6 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 8 VFO skupaj

Razdelek 8 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

34

—

—

—

—

—

—

34

34

—

—

—

—

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

213

28

—

—

28

13 %

41

—

41

144

—

—

144

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

182

152

—

—

152

84 %

—

30

30

—

—

—

—

Razdelek 9 VFO skupaj

Razdelek 9 VFO skupaj

429

429

180

180

—

—

180

180

42 %

42 %

41

41

64

64

104

104

144

144

—

—

144

144

Skupaj

Skupaj

178 468

178 468

159 881

159 881

873

873

12 385

12 385

173 139

173 139

97 %

97 %

4 491

4 491

525

525

5 015

5 015

291

291

23

23

0

0

314

314

4.8   VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Program | Razpoložljive 
  odobritve 
  skupaj | Izvršena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2019 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Namenski prejemki | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 +3 + 4 | 6 = 5 / 1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 +8 + 9 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 +12 + 13 |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 2 068 | 1 979 | — | 59 | 2 038 | 99 % | 0 | — | 30 | 30 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 1 171 | 908 | 2 | 54 | 964 | 82 % | 2 | — | 205 | 207 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 699 | 648 | 1 | 18 | 666 | 95 % | 1 | — | 32 | 33 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 577 | 559 | 2 | 15 | 576 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | 33 | 26 | — | — | 26 | 78 % | 4 | 3 | — | 7 | — | — | — | — |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 196 | 196 | — | — | 196 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Obzorje 2020 | 13 753 | 10 492 | 61 | 766 | 11 319 | 82 % | 75 | — | 2 349 | 2 424 | 2 | 7 | 1 | 10 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 462 | 273 | 18 | 26 | 317 | 69 % | 19 | — | 125 | 143 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 355 | 252 | 2 | 46 | 300 | 85 % | 3 | — | 51 | 54 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 2 697 | 2 242 | 7 | 118 | 2 366 | 88 % | 7 | — | 323 | 330 | (0) | 0 | 0 | 0 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 129 | 115 | 1 | 4 | 120 | 93 % | 1 | — | 6 | 7 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 132 | 118 | 0 | 1 | 120 | 91 % | 0 | — | 6 | 6 | 6 | 0 | — | 6 |
| | IPE – energetika | 267 | 258 | 1 | 6 | 264 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 2 | 0 | — | 2 |
| | IPE – promet | 1 151 | 1 058 | 2 | 77 | 1 137 | 99 % | 1 | — | 12 | 13 | 1 | 0 | — | 1 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 94 | 76 | 0 | 3 | 80 | 85 % | 0 | — | 0 | 1 | 13 | 0 | 0 | 13 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 205 | 150 | — | 9 | 159 | 77 % | 0 | — | 39 | 39 | 7 | — | — | 7 |
| | Decentralizirane agencije | 332 | 307 | — | 15 | 322 | 97 % | 0 | — | 10 | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Drugi ukrepi in programi | 573 | 169 | 1 | 98 | 269 | 47 % | 1 | — | 302 | 303 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 53 | 48 | — | 1 | 49 | 92 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | — | — | 4 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 125 | 119 | — | 2 | 121 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 3 | — | 0 | 3 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 28 858 | 24 137 | — | 3 962 | 28 099 | 97 % | 0 | — | 760 | 760 | — | — | — | 0 |
| | Regije v prehodu | 4 374 | 3 435 | — | 787 | 4 223 | 97 % | 0 | — | 151 | 151 | — | — | — | (0) |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 9 280 | 7 373 | — | 1 742 | 9 115 | 98 % | 0 | — | 165 | 165 | — | — | — | 0 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 289 | 257 | — | 26 | 283 | 98 % | 0 | — | 6 | 6 | — | — | — | 0 |
| | Kohezijski sklad | 9 448 | 8 184 | — | 1 045 | 9 229 | 98 % | 0 | — | 219 | 219 | — | — | — | (0) |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 1 222 | 1 074 | — | 116 | 1 190 | 97 % | 0 | — | 32 | 32 | — | — | — | 0 |
| | Tehnična pomoč | 215 | 185 | 10 | 1 | 196 | 91 % | 13 | — | 1 | 13 | 4 | 3 | — | 6 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 368 | 347 | 0 | 6 | 354 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 14 | 0 | — | 14 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 1 026 | 820 | — | 200 | 1 020 | 99 % | 0 | — | 6 | 6 | — | — | — | — |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 754 | 725 | — | 27 | 752 | 100 % | — | — | 1 | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 9 | 9 | — | 0 | 9 | 99 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Razdelek 1 VFO skupaj | 80 917 | 66 540 | 107 | 9 230 | 75 876 | 94 % | 130 | 3 | 4 833 | 4 966 | 59 | 14 | 1 | 74 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 45 436 | 42 533 | 636 | 1 142 | 44 310 | 98 % | 186 | 460 | 459 | 1 104 | 2 | 20 | — | 22 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 12 929 | 12 055 | 2 | 409 | 12 467 | 96 % | 2 | — | 453 | 455 | 8 | 0 | — | 8 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 776 | 506 | 1 | 267 | 774 | 100 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 97 | 97 | — | — | 97 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 327 | 311 | 4 | 2 | 317 | 97 % | 4 | — | 4 | 8 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Decentralizirane agencije | 68 | 60 | — | 6 | 66 | 97 % | 0 | — | 2 | 2 | — | — | — | (0) |
| | Drugi ukrepi | 6 | 6 | — | — | 6 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 8 | 8 | — | — | 8 | 93 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Posebni ukrepi | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Razdelek 2 VFO skupaj | 59 648 | 55 576 | 643 | 1 827 | 58 046 | 97 % | 193 | 460 | 918 | 1 570 | 13 | 20 | — | 33 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 746 | 704 | 2 | 32 | 738 | 99 % | 1 | — | 5 | 7 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Potrošniki | 31 | 27 | 0 | 1 | 28 | 92 % | 1 | — | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 2 |
| | Ustvarjalna Evropa | 214 | 196 | 2 | 9 | 206 | 96 % | 1 | — | 7 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 233 | 226 | 0 | — | 226 | 97 % | 0 | — | 0 | 0 | 7 | 0 | — | 7 |
| | Sklad za notranjo varnost | 565 | 424 | 2 | 29 | 454 | 80 % | 1 | — | 100 | 102 | 8 | 0 | — | 8 |
| | Informacijski sistemi | 13 | 10 | — | 3 | 13 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Pravosodje | 50 | 46 | 0 | 1 | 47 | 94 % | 1 | — | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 75 | 72 | 0 | 1 | 73 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 41 | 31 | 2 | 1 | 34 | 83 % | 0 | — | 1 | 1 | 3 | 3 | — | 6 |
| | Evropa za državljane | 29 | 28 | 0 | 0 | 29 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Hrana in krma | 252 | 244 | 1 | 3 | 247 | 98 % | 1 | — | 3 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Zdravje | 63 | 59 | 1 | 1 | 61 | 98 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 886 | 810 | — | 36 | 846 | 96 % | 0 | — | 39 | 39 | 0 | — | — | 0 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 13 | 11 | — | — | 11 | 89 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Posebni ukrepi | 94 | 92 | 0 | 0 | 93 | 98 % | 1 | — | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Razdelek 3 VFO skupaj | 3 305 | 2 980 | 11 | 117 | 3 108 | 94 % | 9 | — | 159 | 167 | 25 | 5 | 0 | 29 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 1 747 | 1 236 | 6 | 205 | 1 446 | 83 % | 6 | — | 270 | 276 | 24 | 1 | — | 25 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 10 | 5 | — | — | 5 | 50 % | 0 | — | — | — | 5 | — | — | 5 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 248 | 138 | — | — | 138 | 56 % | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 13 | 6 | 2 | 1 | 9 | 64 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 5 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 16 | 16 | 0 | — | 16 | 99 % | — | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | 701 | — | 275 | 0 | 275 | 39 % | 25 | — | 401 | 426 | — | — | — | — |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 2 167 | 2 106 | 5 | 34 | 2 145 | 99 % | 5 | — | 17 | 22 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 2 781 | 2 641 | 12 | 31 | 2 684 | 97 % | 16 | — | 79 | 95 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 135 | 127 | 0 | 3 | 130 | 96 % | 0 | — | 5 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 195 | 188 | 2 | 1 | 191 | 98 % | 3 | — | 0 | 4 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 342 | 324 | 2 | 8 | 334 | 98 % | 4 | — | 4 | 8 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Humanitarna pomoč | 1 723 | 1 437 | 5 | 63 | 1 506 | 87 % | 6 | — | 212 | 217 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 345 | 292 | 0 | 24 | 316 | 92 % | 0 | — | 28 | 28 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 40 | 38 | 1 | 1 | 40 | 99 % | 1 | — | — | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | 0 |
| | Drugi ukrepi in programi | 232 | 69 | 0 | 127 | 197 | 85 % | 0 | — | 35 | 35 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 10 | 8 | — | 0 | 8 | 88 % | 0 | — | 1 | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | Posebni ukrepi | 62 | 60 | — | 0 | 61 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Razdelek 4 VFO skupaj | 10 788 | 8 711 | 310 | 498 | 9 519 | 88 % | 65 | — | 1 161 | 1 226 | 37 | 5 | 0 | 42 |
| 5 | Pokojnine | 1 894 | 1 877 | — | 2 | 1 879 | 99 % | — | — | 0 | 0 | 15 | — | — | 15 |
| | Evropske šole | 199 | 178 | 0 | 10 | 188 | 94 % | — | — | 5 | 5 | 6 | 0 | — | 6 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 4 | 2 | 1 | — | 3 | 57 % | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Upravni odhodki Komisije | 4 294 | 3 239 | 322 | 174 | 3 734 | 87 % | 310 | 1 | 202 | 513 | 22 | 24 | 1 | 47 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 4 963 | 3 435 | 446 | 259 | 4 140 | 83 % | 508 | 0 | 182 | 690 | 76 | 58 | — | 133 |
| | Razdelek 5 VFO skupaj | 11 355 | 8 731 | 768 | 445 | 9 944 | 88 % | 818 | 2 | 389 | 1 209 | 120 | 82 | 1 | 203 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Razdelek 6 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Razdelek 8 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | 120 | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | 120 | — | — | 120 |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 44 | 5 | 0 | 22 | 28 | 64 % | 0 | — | 16 | 16 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | 177 | 152 | — | — | 152 | 86 % | 0 | — | — | — | 25 | — | — | 25 |
| | Razdelek 9 VFO skupaj | 340 | 157 | 0 | 22 | 180 | 53 % | 0 | — | 16 | 16 | 144 | 0 | — | 144 |
| | Skupaj | 166 353 | 142 695 | 1 840 | 12 138 | 156 673 | 94 % | 1 214 | 465 | 7 475 | 9 154 | 398 | 126 | 2 | 526 |

(v milijonih EUR)

Program

Razpoložljive

odobritve

skupaj

Izvršena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2019

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Namenski prejemki

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5 = 2 +3 + 4

6 = 5 / 1

7

8

9

10 = 7 +8 + 9

11

12

13

14 = 11 +12 + 13

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

2 068

1 979

—

59

2 038

99 %

0

—

30

30

0

—

—

0

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

1 171

908

2

54

964

82 %

2

—

205

207

0

0

—

0

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

699

648

1

18

666

95 %

1

—

32

33

0

0

—

0

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

577

559

2

15

576

100 %

2

—

0

2

0

0

0

0

Evropska solidarnostna enota (ESC)

33

26

—

—

26

78 %

4

3

—

7

—

—

—

—

Jedrska varnost in razgradnja

196

196

—

—

196

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Obzorje 2020

13 753

10 492

61

766

11 319

82 %

75

—

2 349

2 424

2

7

1

10

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

462

273

18

26

317

69 %

19

—

125

143

0

2

—

2

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

355

252

2

46

300

85 %

3

—

51

54

0

0

—

0

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

2 697

2 242

7

118

2 366

88 %

7

—

323

330

(0)

0

0

0

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

129

115

1

4

120

93 %

1

—

6

7

1

1

0

2

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

132

118

0

1

120

91 %

0

—

6

6

6

0

—

6

IPE – energetika

267

258

1

6

264

99 %

1

—

0

1

2

0

—

2

IPE – promet

1 151

1 058

2

77

1 137

99 %

1

—

12

13

1

0

—

1

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

94

76

0

3

80

85 %

0

—

0

1

13

0

0

13

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

205

150

—

9

159

77 %

0

—

39

39

7

—

—

7

Decentralizirane agencije

332

307

—

15

322

97 %

0

—

10

10

0

—

—

0

Drugi ukrepi in programi

573

169

1

98

269

47 %

1

—

302

303

2

0

0

2

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

53

48

—

1

49

92 %

0

—

0

0

4

—

—

4

Posebne pristojnosti Komisije

125

119

—

2

121

97 %

0

—

1

1

3

—

0

3

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

28 858

24 137

—

3 962

28 099

97 %

0

—

760

760

—

—

—

0

Regije v prehodu

4 374

3 435

—

787

4 223

97 %

0

—

151

151

—

—

—

(0)

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

9 280

7 373

—

1 742

9 115

98 %

0

—

165

165

—

—

—

0

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

289

257

—

26

283

98 %

0

—

6

6

—

—

—

0

Kohezijski sklad

9 448

8 184

—

1 045

9 229

98 %

0

—

219

219

—

—

—

(0)

Evropsko teritorialno sodelovanje

1 222

1 074

—

116

1 190

97 %

0

—

32

32

—

—

—

0

Tehnična pomoč

215

185

10

1

196

91 %

13

—

1

13

4

3

—

6

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

368

347

0

6

354

96 %

0

—

0

0

14

0

—

14

Pobuda za zaposlovanje mladih

1 026

820

—

200

1 020

99 %

0

—

6

6

—

—

—

—

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

754

725

—

27

752

100 %

—

—

1

1

1

—

—

1

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

9

9

—

0

9

99 %

0

—

—

—

0

—

—

0

Razdelek 1 VFO skupaj

Razdelek 1 VFO skupaj

80 917

80 917

66 540

66 540

107

107

9 230

9 230

75 876

75 876

94 %

94 %

130

130

3

3

4 833

4 833

4 966

4 966

59

59

14

14

1

1

74

74

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

45 436

42 533

636

1 142

44 310

98 %

186

460

459

1 104

2

20

—

22

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

12 929

12 055

2

409

12 467

96 %

2

—

453

455

8

0

—

8

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

776

506

1

267

774

100 %

1

—

1

2

0

0

—

0

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

97

97

—

—

97

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

327

311

4

2

317

97 %

4

—

4

8

2

0

—

2

Decentralizirane agencije

68

60

—

6

66

97 %

0

—

2

2

—

—

—

(0)

Drugi ukrepi

6

6

—

—

6

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

8

8

—

—

8

93 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Posebni ukrepi

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 2 VFO skupaj

Razdelek 2 VFO skupaj

59 648

59 648

55 576

55 576

643

643

1 827

1 827

58 046

58 046

97 %

97 %

193

193

460

460

918

918

1 570

1 570

13

13

20

20

—

33

33

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

746

704

2

32

738

99 %

1

—

5

7

1

0

—

1

Potrošniki

31

27

0

1

28

92 %

1

—

0

1

1

0

—

2

Ustvarjalna Evropa

214

196

2

9

206

96 %

1

—

7

8

0

0

0

0

Nujna pomoč v Uniji

233

226

0

—

226

97 %

0

—

0

0

7

0

—

7

Sklad za notranjo varnost

565

424

2

29

454

80 %

1

—

100

102

8

0

—

8

Informacijski sistemi

13

10

—

3

13

98 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Pravosodje

50

46

0

1

47

94 %

1

—

0

1

2

0

0

2

Pravice, enakost in državljanstvo

75

72

0

1

73

97 %

0

—

1

1

1

0

0

1

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

41

31

2

1

34

83 %

0

—

1

1

3

3

—

6

Evropa za državljane

29

28

0

0

29

98 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Hrana in krma

252

244

1

3

247

98 %

1

—

3

4

0

0

—

0

Zdravje

63

59

1

1

61

98 %

1

—

1

1

0

0

0

0

Decentralizirane agencije

886

810

—

36

846

96 %

0

—

39

39

0

—

—

0

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

13

11

—

—

11

89 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Posebni ukrepi

94

92

0

0

93

98 %

1

—

0

1

1

0

—

1

Razdelek 3 VFO skupaj

Razdelek 3 VFO skupaj

3 305

3 305

2 980

2 980

11

11

117

117

3 108

3 108

94 %

94 %

9

9

—

159

159

167

167

25

25

5

5

0

0

29

29

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

1 747

1 236

6

205

1 446

83 %

6

—

270

276

24

1

—

25

Makrofinančna pomoč (MFA)

10

5

—

—

5

50 %

0

—

—

—

5

—

—

5

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

248

138

—

—

138

56 %

—

—

110

110

—

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

13

6

2

1

9

64 %

0

—

0

0

4

0

0

5

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

16

16

0

—

16

99 %

—

—

—

—

0

0

—

0

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

701

—

275

0

275

39 %

25

—

401

426

—

—

—

—

Evropski instrument sosedstva (ENI)

2 167

2 106

5

34

2 145

99 %

5

—

17

22

0

1

—

1

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

2 781

2 641

12

31

2 684

97 %

16

—

79

95

0

2

—

2

Instrument partnerstva (PI)

135

127

0

3

130

96 %

0

—

5

5

0

0

—

0

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

195

188

2

1

191

98 %

3

—

0

4

0

1

—

1

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

342

324

2

8

334

98 %

4

—

4

8

0

0

—

1

Humanitarna pomoč

1 723

1 437

5

63

1 506

87 %

6

—

212

217

0

0

—

0

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

345

292

0

24

316

92 %

0

—

28

28

0

0

—

0

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

40

38

1

1

40

99 %

1

—

—

1

0

0

—

0

Decentralizirane agencije

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

0

—

—

—

0

Drugi ukrepi in programi

232

69

0

127

197

85 %

0

—

35

35

0

0

—

0

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

10

8

—

0

8

88 %

0

—

1

1

1

—

—

1

Posebni ukrepi

62

60

—

0

61

98 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Razdelek 4 VFO skupaj

Razdelek 4 VFO skupaj

10 788

10 788

8 711

8 711

310

310

498

498

9 519

9 519

88 %

88 %

65

65

—

1 161

1 161

1 226

1 226

37

37

5

5

0

0

42

42

5

Pokojnine

1 894

1 877

—

2

1 879

99 %

—

—

0

0

15

—

—

15

Evropske šole

199

178

0

10

188

94 %

—

—

5

5

6

0

—

6

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

4

2

1

—

3

57 %

0

1

0

1

0

0

—

1

Upravni odhodki Komisije

4 294

3 239

322

174

3 734

87 %

310

1

202

513

22

24

1

47

Upravni odhodki drugih institucij

4 963

3 435

446

259

4 140

83 %

508

0

182

690

76

58

—

133

Razdelek 5 VFO skupaj

Razdelek 5 VFO skupaj

11 355

11 355

8 731

8 731

768

768

445

445

9 944

9 944

88 %

88 %

818

818

2

2

389

389

1 209

1 209

120

120

82

82

1

1

203

203

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 6 VFO skupaj

Razdelek 6 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 8 VFO skupaj

Razdelek 8 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

120

—

—

—

—

—

0

—

—

—

120

—

—

120

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

44

5

0

22

28

64 %

0

—

16

16

0

0

—

0

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

177

152

—

—

152

86 %

0

—

—

—

25

—

—

25

Razdelek 9 VFO skupaj

Razdelek 9 VFO skupaj

340

340

157

157

0

0

22

22

180

180

53 %

53 %

0

0

—

16

16

16

16

144

144

0

0

—

144

144

Skupaj

Skupaj

166 353

166 353

142 695

142 695

1 840

1 840

12 138

12 138

156 673

156 673

94 %

94 %

1 214

1 214

465

465

7 475

7 475

9 154

9 154

398

398

126

126

2

2

526

526

4.9   VFO PODROBNO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

VFO PODROBNO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Program | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za tekoče leto | Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj |
| Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | Sprostitve/ 
  revalorizacije/ 
  razveljavitve | Plačila | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Prevzete obveznosti v zadevnem letu | Plačila | Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | Neporavnane obveznosti ob koncu leta |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 1 + 2 + 3 | 5 | 6 | 7 | 8 = 5 + 6 + 7 | 9 = 4 + 8 |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 2 654 | (0) | (1 963 ) | 691 | 2 097 | (75) | — | 2 022 | 2 714 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 1 300 | (4) | (573) | 724 | 892 | (391) | — | 501 | 1 224 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 1 727 | (0) | (594) | 1 133 | 394 | (72) | (0) | 321 | 1 454 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 174 | (0) | (157) | 16 | 645 | (418) | — | 227 | 243 |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | — | — | — | — | 43 | (26) | — | 17 | 17 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 651 | — | (194) | 457 | 141 | (2) | — | 139 | 596 |
| | Obzorje 2020 | 19 921 | (312) | (7 515 ) | 12 094 | 12 254 | (3 804 ) | (3) | 8 447 | 20 541 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 198 | (4) | (70) | 124 | 397 | (247) | (0) | 150 | 275 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 908 | (55) | (259) | 593 | 391 | (41) | — | 350 | 943 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 704 | (55) | (291) | 359 | 2 573 | (2 076 ) | — | 497 | 855 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 222 | (15) | (102) | 105 | 134 | (18) | — | 116 | 222 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 159 | (4) | (90) | 65 | 139 | (30) | — | 109 | 175 |
| | IPE – energetika | 1 678 | (22) | (248) | 1 407 | 680 | (16) | — | 664 | 2 072 |
| | IPE – promet | 3 673 | (281) | (1 085 ) | 2 307 | 1 986 | (53) | — | 1 934 | 4 241 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 360 | (10) | (75) | 275 | 178 | (5) | — | 173 | 448 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 545 | (132) | (159) | 254 | — | — | — | — | 254 |
| | Decentralizirane agencije | 49 | (2) | (31) | 17 | 326 | (291) | — | 35 | 52 |
| | Drugi ukrepi in programi | 412 | (21) | (177) | 215 | 281 | (92) | — | 189 | 404 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 66 | (2) | (24) | 39 | 92 | (24) | — | 68 | 107 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 174 | (12) | (84) | 78 | 128 | (37) | — | 91 | 169 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 82 421 | (278) | (27 946 ) | 54 197 | 31 150 | (153) | — | 30 997 | 85 194 |
| | Regije v prehodu | 16 151 | (6) | (4 196 ) | 11 949 | 6 579 | (27) | — | 6 553 | 18 502 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 25 870 | (43) | (8 944 ) | 16 883 | 9 811 | (171) | — | 9 640 | 26 523 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 613 | — | (271) | 343 | 258 | (12) | — | 246 | 588 |
| | Kohezijski sklad | 24 398 | (11) | (9 214 ) | 15 173 | 10 693 | (14) | — | 10 678 | 25 851 |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 3 514 | (15) | (1 184 ) | 2 314 | 2 193 | (6) | — | 2 188 | 4 502 |
| | Tehnična pomoč | 218 | (18) | (73) | 126 | 247 | (123) | (0) | 124 | 251 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 1 101 | (0) | (351) | 750 | 557 | (3) | — | 554 | 1 304 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 2 248 | (7) | (1 016 ) | 1 224 | 434 | (3) | — | 431 | 1 655 |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 4 704 | (13) | (745) | 3 946 | 1 655 | (7) | — | 1 648 | 5 595 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 22 | (1) | (6) | 14 | 8 | (2) | — | 6 | 20 |
| | Razdelek 1 VFO skupaj | 196 837 | (1 323 ) | (67 640 ) | 127 874 | 87 357 | (8 237 ) | (4) | 79 117 | 206 991 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 309 | (14) | (228) | 67 | 44 364 | (44 082 ) | — | 282 | 349 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 32 742 | (108) | (12 174 ) | 20 460 | 14 427 | (292) | — | 14 134 | 34 594 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 3 218 | (233) | (754) | 2 231 | 1 070 | (21) | (0) | 1 049 | 3 280 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 21 | (3) | (10) | 8 | 94 | (87) | — | 7 | 15 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 1 564 | (2) | (283) | 1 279 | 522 | (34) | — | 488 | 1 768 |
| | Decentralizirane agencije | 3 | (0) | (3) | — | 66 | (63) | — | 3 | 3 |
| | Drugi ukrepi | 6 | — | (6) | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 20 | (0) | (7) | 12 | 16 | (0) | — | 15 | 28 |
| | Posebni ukrepi | 0 | — | — | 0 | — | — | — | — | 0 |
| | Razdelek 2 VFO skupaj | 37 883 | (360) | (13 466 ) | 24 058 | 60 560 | (44 580 ) | (0) | 15 980 | 40 037 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 2 447 | (34) | (721) | 1 692 | 986 | (17) | — | 969 | 2 662 |
| | Potrošniki | 41 | (1) | (20) | 21 | 29 | (9) | — | 20 | 40 |
| | Ustvarjalna Evropa | 193 | (7) | (91) | 94 | 239 | (115) | — | 124 | 219 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 90 | (1) | (67) | 22 | 199 | (160) | — | 40 | 62 |
| | Sklad za notranjo varnost | 1 420 | (19) | (433) | 969 | 799 | (22) | — | 777 | 1 746 |
| | Informacijski sistemi | 47 | (1) | (13) | 34 | 12 | (0) | — | 12 | 46 |
| | Pravosodje | 90 | (1) | (34) | 55 | 48 | (13) | — | 35 | 90 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 115 | (1) | (63) | 51 | 64 | (10) | — | 54 | 105 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 44 | (2) | (21) | 21 | 35 | (13) | — | 21 | 43 |
| | Evropa za državljane | 22 | (0) | (13) | 9 | 28 | (16) | — | 12 | 21 |
| | Hrana in krma | 316 | (31) | (187) | 98 | 281 | (60) | — | 221 | 319 |
| | Zdravje | 133 | (6) | (46) | 81 | 68 | (16) | — | 52 | 133 |
| | Decentralizirane agencije | 132 | (1) | (5) | 126 | 956 | (841) | — | 115 | 242 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 24 | (1) | (9) | 14 | 11 | (2) | — | 9 | 24 |
| | Posebni ukrepi | 77 | (1) | (59) | 17 | 99 | (34) | — | 65 | 82 |
| | Razdelek 3 VFO skupaj | 5 194 | (107) | (1 781 ) | 3 306 | 3 855 | (1 327 ) | — | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 6 899 | (124) | (1 225 ) | 5 549 | 2 097 | (221) | (0) | 1 875 | 7 425 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 40 | (0) | (0) | 40 | 10 | (5) | — | 5 | 45 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | — | — | — | — | 138 | (138) | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 18 | (1) | (6) | 12 | 7 | (3) | — | 4 | 15 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 18 | (0) | (2) | 16 | 20 | (14) | — | 6 | 22 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | 275 | — | (275) | — | 325 | (0) | — | 325 | 325 |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 7 662 | (185) | (1 724 ) | 5 753 | 2 501 | (421) | (0) | 2 080 | 7 833 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 8 643 | (218) | (2 418 ) | 6 006 | 3 015 | (265) | — | 2 749 | 8 755 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 376 | (6) | (113) | 257 | 146 | (17) | (0) | 129 | 386 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 370 | (10) | (139) | 222 | 189 | (52) | (0) | 137 | 358 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 623 | (34) | (220) | 369 | 373 | (114) | (0) | 258 | 627 |
| | Humanitarna pomoč | 899 | (33) | (429) | 437 | 1 533 | (1 077 ) | (0) | 456 | 893 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 243 | (32) | (80) | 132 | 371 | (236) | — | 134 | 266 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 122 | (8) | (39) | 75 | 33 | (1) | — | 32 | 107 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | 20 | (20) | — | — | — |
| | Drugi ukrepi in programi | 154 | (13) | (29) | 113 | 208 | (168) | — | 39 | 152 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 22 | (1) | (7) | 13 | 3 | (1) | — | 2 | 16 |
| | Posebni ukrepi | 113 | (2) | (42) | 70 | 76 | (19) | — | 57 | 126 |
| | Razdelek 4 VFO skupaj | 26 478 | (667) | (6 746 ) | 19 064 | 11 062 | (2 773 ) | (1) | 8 288 | 27 352 |
| 5 | Pokojnine | — | — | — | — | 1 879 | (1 879 ) | — | — | — |
| | Evropske šole | 0 | (0) | (0) | — | 190 | (188) | — | 2 | 2 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 6 | — | (2) | 3 | 4 | (0) | — | 3 | 6 |
| | Upravni odhodki Komisije | 354 | (26) | (328) | 0 | 3 772 | (3 407 ) | (0) | 365 | 366 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 507 | (61) | (444) | 2 | 4 280 | (3 695 ) | 0 | 584 | 587 |
| | Razdelek 5 VFO skupaj | 867 | (87) | (775) | 6 | 10 124 | (9 169 ) | (0) | 955 | 961 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Razdelek 6 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Razdelek 8 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 0 | (0) | (0) | — | 28 | (28) | — | 0 | 0 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | — | — | — | — | 152 | (152) | — | — | — |
| | Razdelek 9 VFO skupaj | 0 | (0) | (0) | — | 180 | (180) | — | 0 | 0 |
| | Skupaj | 267 258 | (2 544 ) | (90 407 ) | 174 307 | 173 139 | (66 265 ) | (5) | 106 868 | 281 175 |

(v milijonih EUR)

Program

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za tekoče leto

Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

Sprostitve/

revalorizacije/

razveljavitve

Plačila

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Prevzete obveznosti v zadevnem letu

Plačila

Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

1

2

3

4 = 1 + 2 + 3

5

6

7

8 = 5 + 6 + 7

9 = 4 + 8

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

2 654

(0)

(1 963 )

691

2 097

(75)

—

2 022

2 714

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

1 300

(4)

(573)

724

892

(391)

—

501

1 224

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

1 727

(0)

(594)

1 133

394

(72)

(0)

321

1 454

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

174

(0)

(157)

16

645

(418)

—

227

243

Evropska solidarnostna enota (ESC)

—

—

—

—

43

(26)

—

17

17

Jedrska varnost in razgradnja

651

—

(194)

457

141

(2)

—

139

596

Obzorje 2020

19 921

(312)

(7 515 )

12 094

12 254

(3 804 )

(3)

8 447

20 541

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

198

(4)

(70)

124

397

(247)

(0)

150

275

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

908

(55)

(259)

593

391

(41)

—

350

943

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

704

(55)

(291)

359

2 573

(2 076 )

—

497

855

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

222

(15)

(102)

105

134

(18)

—

116

222

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

159

(4)

(90)

65

139

(30)

—

109

175

IPE – energetika

1 678

(22)

(248)

1 407

680

(16)

—

664

2 072

IPE – promet

3 673

(281)

(1 085 )

2 307

1 986

(53)

—

1 934

4 241

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

360

(10)

(75)

275

178

(5)

—

173

448

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

545

(132)

(159)

254

—

—

—

—

254

Decentralizirane agencije

49

(2)

(31)

17

326

(291)

—

35

52

Drugi ukrepi in programi

412

(21)

(177)

215

281

(92)

—

189

404

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

66

(2)

(24)

39

92

(24)

—

68

107

Posebne pristojnosti Komisije

174

(12)

(84)

78

128

(37)

—

91

169

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

82 421

(278)

(27 946 )

54 197

31 150

(153)

—

30 997

85 194

Regije v prehodu

16 151

(6)

(4 196 )

11 949

6 579

(27)

—

6 553

18 502

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

25 870

(43)

(8 944 )

16 883

9 811

(171)

—

9 640

26 523

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

613

—

(271)

343

258

(12)

—

246

588

Kohezijski sklad

24 398

(11)

(9 214 )

15 173

10 693

(14)

—

10 678

25 851

Evropsko teritorialno sodelovanje

3 514

(15)

(1 184 )

2 314

2 193

(6)

—

2 188

4 502

Tehnična pomoč

218

(18)

(73)

126

247

(123)

(0)

124

251

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

1 101

(0)

(351)

750

557

(3)

—

554

1 304

Pobuda za zaposlovanje mladih

2 248

(7)

(1 016 )

1 224

434

(3)

—

431

1 655

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

4 704

(13)

(745)

3 946

1 655

(7)

—

1 648

5 595

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

22

(1)

(6)

14

8

(2)

—

6

20

Razdelek 1 VFO skupaj

Razdelek 1 VFO skupaj

196 837

196 837

(1 323 )

(1 323 )

(67 640 )

(67 640 )

127 874

127 874

87 357

87 357

(8 237 )

(8 237 )

(4)

(4)

79 117

79 117

206 991

206 991

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

309

(14)

(228)

67

44 364

(44 082 )

—

282

349

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

32 742

(108)

(12 174 )

20 460

14 427

(292)

—

14 134

34 594

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

3 218

(233)

(754)

2 231

1 070

(21)

(0)

1 049

3 280

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

21

(3)

(10)

8

94

(87)

—

7

15

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

1 564

(2)

(283)

1 279

522

(34)

—

488

1 768

Decentralizirane agencije

3

(0)

(3)

—

66

(63)

—

3

3

Drugi ukrepi

6

—

(6)

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

20

(0)

(7)

12

16

(0)

—

15

28

Posebni ukrepi

0

—

—

0

—

—

—

—

0

Razdelek 2 VFO skupaj

Razdelek 2 VFO skupaj

37 883

37 883

(360)

(360)

(13 466 )

(13 466 )

24 058

24 058

60 560

60 560

(44 580 )

(44 580 )

(0)

(0)

15 980

15 980

40 037

40 037

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

2 447

(34)

(721)

1 692

986

(17)

—

969

2 662

Potrošniki

41

(1)

(20)

21

29

(9)

—

20

40

Ustvarjalna Evropa

193

(7)

(91)

94

239

(115)

—

124

219

Nujna pomoč v Uniji

90

(1)

(67)

22

199

(160)

—

40

62

Sklad za notranjo varnost

1 420

(19)

(433)

969

799

(22)

—

777

1 746

Informacijski sistemi

47

(1)

(13)

34

12

(0)

—

12

46

Pravosodje

90

(1)

(34)

55

48

(13)

—

35

90

Pravice, enakost in državljanstvo

115

(1)

(63)

51

64

(10)

—

54

105

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

44

(2)

(21)

21

35

(13)

—

21

43

Evropa za državljane

22

(0)

(13)

9

28

(16)

—

12

21

Hrana in krma

316

(31)

(187)

98

281

(60)

—

221

319

Zdravje

133

(6)

(46)

81

68

(16)

—

52

133

Decentralizirane agencije

132

(1)

(5)

126

956

(841)

—

115

242

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

24

(1)

(9)

14

11

(2)

—

9

24

Posebni ukrepi

77

(1)

(59)

17

99

(34)

—

65

82

Razdelek 3 VFO skupaj

Razdelek 3 VFO skupaj

5 194

5 194

(107)

(107)

(1 781 )

(1 781 )

3 306

3 306

3 855

3 855

(1 327 )

(1 327 )

—

2 528

2 528

5 834

5 834

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

6 899

(124)

(1 225 )

5 549

2 097

(221)

(0)

1 875

7 425

Makrofinančna pomoč (MFA)

40

(0)

(0)

40

10

(5)

—

5

45

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

—

—

—

—

138

(138)

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

18

(1)

(6)

12

7

(3)

—

4

15

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

18

(0)

(2)

16

20

(14)

—

6

22

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

275

—

(275)

—

325

(0)

—

325

325

Evropski instrument sosedstva (ENI)

7 662

(185)

(1 724 )

5 753

2 501

(421)

(0)

2 080

7 833

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

8 643

(218)

(2 418 )

6 006

3 015

(265)

—

2 749

8 755

Instrument partnerstva (PI)

376

(6)

(113)

257

146

(17)

(0)

129

386

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

370

(10)

(139)

222

189

(52)

(0)

137

358

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

623

(34)

(220)

369

373

(114)

(0)

258

627

Humanitarna pomoč

899

(33)

(429)

437

1 533

(1 077 )

(0)

456

893

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

243

(32)

(80)

132

371

(236)

—

134

266

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

122

(8)

(39)

75

33

(1)

—

32

107

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

20

(20)

—

—

—

Drugi ukrepi in programi

154

(13)

(29)

113

208

(168)

—

39

152

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

22

(1)

(7)

13

3

(1)

—

2

16

Posebni ukrepi

113

(2)

(42)

70

76

(19)

—

57

126

Razdelek 4 VFO skupaj

Razdelek 4 VFO skupaj

26 478

26 478

(667)

(667)

(6 746 )

(6 746 )

19 064

19 064

11 062

11 062

(2 773 )

(2 773 )

(1)

(1)

8 288

8 288

27 352

27 352

5

Pokojnine

—

—

—

—

1 879

(1 879 )

—

—

—

Evropske šole

0

(0)

(0)

—

190

(188)

—

2

2

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

6

—

(2)

3

4

(0)

—

3

6

Upravni odhodki Komisije

354

(26)

(328)

0

3 772

(3 407 )

(0)

365

366

Upravni odhodki drugih institucij

507

(61)

(444)

2

4 280

(3 695 )

0

584

587

Razdelek 5 VFO skupaj

Razdelek 5 VFO skupaj

867

867

(87)

(87)

(775)

(775)

6

6

10 124

10 124

(9 169 )

(9 169 )

(0)

(0)

955

955

961

961

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 6 VFO skupaj

Razdelek 6 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 8 VFO skupaj

Razdelek 8 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

0

(0)

(0)

—

28

(28)

—

0

0

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

—

—

—

—

152

(152)

—

—

—

Razdelek 9 VFO skupaj

Razdelek 9 VFO skupaj

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

—

180

180

(180)

(180)

—

0

0

0

0

Skupaj

Skupaj

267 258

267 258

(2 544 )

(2 544 )

(90 407 )

(90 407 )

174 307

174 307

173 139

173 139

(66 265 )

(66 265 )

(5)

(5)

106 868

106 868

281 175

281 175

4.10   VFO PODROBNO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

VFO PODROBNO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Program | < 2012 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Skupaj |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | — | — | — | — | 0 | 4 | 687 | 2 022 | 2 714 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 0 | 0 | — | — | 47 | 112 | 564 | 501 | 1 224 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | — | — | 546 | — | 15 | 306 | 267 | 321 | 1 454 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | — | — | — | 0 | 0 | 3 | 12 | 227 | 243 |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | — | — | — | — | — | — | — | 17 | 17 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | — | — | 97 | 72 | 77 | 103 | 108 | 139 | 596 |
| | Obzorje 2020 | 246 | 273 | 784 | 1 440 | 2 120 | 2 908 | 4 320 | 8 450 | 20 541 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 8 | 1 | 2 | 7 | 24 | 35 | 48 | 150 | 275 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 2 | 4 | 181 | 6 | 46 | 113 | 242 | 350 | 943 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 0 | 0 | 1 | 23 | 43 | 93 | 199 | 497 | 855 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 2 | 4 | 6 | 7 | 13 | 14 | 60 | 116 | 222 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | — | 0 | — | 1 | 4 | 15 | 44 | 109 | 175 |
| | IPE – energetika | 5 | 2 | 2 | 245 | 235 | 387 | 532 | 664 | 2 072 |
| | IPE – promet | 13 | — | 6 | 226 | 192 | 705 | 1 166 | 1 934 | 4 241 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | — | 0 | — | 21 | 34 | 135 | 85 | 173 | 448 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 254 | — | — | — | — | — | — | — | 254 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | 0 | 1 | 15 | 35 | 52 |
| | Drugi ukrepi in programi | 22 | 4 | 14 | 14 | 23 | 35 | 103 | 189 | 404 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 2 | 1 | 2 | 0 | 3 | 8 | 23 | 68 | 107 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 0 | 0 | 4 | 5 | 5 | 17 | 46 | 91 | 169 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 510 | 445 | 3 057 | 651 | 5 465 | 16 652 | 27 416 | 30 997 | 85 194 |
| | Regije v prehodu | 38 | — | — | 149 | 1 594 | 4 066 | 6 102 | 6 553 | 18 502 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 53 | — | 626 | 327 | 1 766 | 5 071 | 9 040 | 9 640 | 26 523 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | — | — | — | 9 | 38 | 74 | 222 | 246 | 588 |
| | Kohezijski sklad | 159 | — | 487 | 321 | 1 046 | 3 598 | 9 561 | 10 678 | 25 851 |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 40 | 9 | 52 | — | 5 | 417 | 1 780 | 2 199 | 4 502 |
| | Tehnična pomoč | 1 | 1 | 0 | 2 | 27 | 37 | 60 | 124 | 251 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | — | — | — | 0 | 36 | 300 | 415 | 554 | 1 304 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | — | — | — | 0 | 397 | 413 | 413 | 431 | 1 655 |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | — | — | — | 279 | 550 | 1 608 | 1 510 | 1 648 | 5 595 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 0 | — | — | 1 | 1 | 4 | 9 | 6 | 20 |
| | Razdelek 1 VFO skupaj | 1 355 | 744 | 5 867 | 3 807 | 13 803 | 37 234 | 65 049 | 79 131 | 206 991 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | — | — | — | 0 | 3 | 9 | 55 | 282 | 349 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 34 | — | 293 | 198 | 1 567 | 7 296 | 11 072 | 14 134 | 34 594 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 9 | 3 | 96 | 4 | 358 | 760 | 1 000 | 1 049 | 3 280 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | — | — | — | — | — | 3 | 5 | 7 | 15 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 142 | 53 | 72 | 107 | 209 | 229 | 273 | 682 | 1 768 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | 0 | 3 | 3 |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | 5 | 15 | 28 |
| | Posebni ukrepi | — | — | — | 0 | 0 | — | — | — | 0 |
| | Razdelek 2 VFO skupaj | 186 | 56 | 461 | 311 | 2 138 | 8 301 | 12 411 | 16 173 | 40 037 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 20 | 17 | 29 | 4 | 37 | 491 | 1 094 | 969 | 2 662 |
| | Potrošniki | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | 14 | 20 | 40 |
| | Ustvarjalna Evropa | — | — | 1 | 4 | 6 | 22 | 61 | 124 | 219 |
| | Nujna pomoč v Uniji | — | — | — | — | — | 13 | 9 | 40 | 62 |
| | Sklad za notranjo varnost | 19 | 42 | 13 | 12 | 26 | 266 | 589 | 777 | 1 746 |
| | Informacijski sistemi | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 25 | 12 | 46 |
| | Pravosodje | 1 | 1 | 4 | 4 | 8 | 16 | 21 | 35 | 90 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 3 | 4 | 2 | 4 | 7 | 12 | 19 | 54 | 105 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | — | 0 | — | 1 | 2 | 6 | 12 | 21 | 43 |
| | Evropa za državljane | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 1 | 7 | 12 | 21 |
| | Hrana in krma | 1 | 0 | 2 | 6 | 9 | 27 | 52 | 221 | 319 |
| | Zdravje | 4 | 1 | 2 | 5 | 14 | 22 | 33 | 52 | 133 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | 0 | 12 | 114 | 115 | 242 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 | 3 | 4 | 9 | 24 |
| | Posebni ukrepi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 15 | 65 | 82 |
| | Razdelek 3 VFO skupaj | 50 | 67 | 56 | 45 | 118 | 901 | 2 069 | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 349 | 94 | 522 | 437 | 971 | 1 475 | 1 702 | 1 875 | 7 425 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | — | — | — | — | — | — | 40 | 5 | 45 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | — | — | — | 2 | 2 | 2 | 6 | 4 | 15 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | — | — | — | 7 | 3 | 2 | 4 | 6 | 22 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | — | — | — | — | — | — | — | 325 | 325 |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 426 | 341 | 485 | 594 | 783 | 1 367 | 1 716 | 2 120 | 7 833 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 250 | 178 | 453 | 564 | 938 | 1 424 | 2 198 | 2 751 | 8 755 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 0 | 8 | 13 | 37 | 42 | 70 | 82 | 133 | 386 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 5 | 2 | 9 | 20 | 35 | 61 | 90 | 137 | 358 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 7 | 9 | 20 | 36 | 67 | 88 | 141 | 258 | 627 |
| | Humanitarna pomoč | 9 | 13 | 14 | 8 | 11 | 117 | 267 | 456 | 893 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 4 | 14 | 2 | 24 | 23 | 21 | 43 | 134 | 266 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 7 | 4 | 7 | 10 | 12 | 18 | 18 | 32 | 107 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Drugi ukrepi in programi | 5 | 4 | 2 | 13 | 23 | 31 | 36 | 39 | 152 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 3 | 1 | 0 | 1 | 3 | 0 | 5 | 2 | 16 |
| | Posebni ukrepi | 1 | 2 | 1 | 2 | 7 | 20 | 37 | 57 | 126 |
| | Razdelek 4 VFO skupaj | 1 065 | 671 | 1 526 | 1 753 | 2 920 | 4 697 | 6 385 | 8 335 | 27 352 |
| 5 | Pokojnine | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropske šole | — | — | — | — | — | — | 0 | 2 | 2 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | — | — | — | — | — | 0 | 3 | 3 | 6 |
| | Upravni odhodki Komisije | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 365 | 366 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 587 | 587 |
| | Razdelek 5 VFO skupaj | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 3 | 957 | 961 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Razdelek 6 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Razdelek 8 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Razdelek 9 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Skupaj | 2 656 | 1 538 | 7 910 | 5 916 | 18 979 | 51 133 | 85 917 | 107 126 | 281 175 |

(v milijonih EUR)

Program

< 2012

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Skupaj

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

—

—

—

—

0

4

687

2 022

2 714

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

0

0

—

—

47

112

564

501

1 224

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

—

—

546

—

15

306

267

321

1 454

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

—

—

—

0

0

3

12

227

243

Evropska solidarnostna enota (ESC)

—

—

—

—

—

—

—

17

17

Jedrska varnost in razgradnja

—

—

97

72

77

103

108

139

596

Obzorje 2020

246

273

784

1 440

2 120

2 908

4 320

8 450

20 541

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

8

1

2

7

24

35

48

150

275

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

2

4

181

6

46

113

242

350

943

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

0

0

1

23

43

93

199

497

855

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

2

4

6

7

13

14

60

116

222

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

—

0

—

1

4

15

44

109

175

IPE – energetika

5

2

2

245

235

387

532

664

2 072

IPE – promet

13

—

6

226

192

705

1 166

1 934

4 241

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

—

0

—

21

34

135

85

173

448

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

254

—

—

—

—

—

—

—

254

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

0

1

15

35

52

Drugi ukrepi in programi

22

4

14

14

23

35

103

189

404

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

2

1

2

0

3

8

23

68

107

Posebne pristojnosti Komisije

0

0

4

5

5

17

46

91

169

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

510

445

3 057

651

5 465

16 652

27 416

30 997

85 194

Regije v prehodu

38

—

—

149

1 594

4 066

6 102

6 553

18 502

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

53

—

626

327

1 766

5 071

9 040

9 640

26 523

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

—

—

—

9

38

74

222

246

588

Kohezijski sklad

159

—

487

321

1 046

3 598

9 561

10 678

25 851

Evropsko teritorialno sodelovanje

40

9

52

—

5

417

1 780

2 199

4 502

Tehnična pomoč

1

1

0

2

27

37

60

124

251

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

—

—

—

0

36

300

415

554

1 304

Pobuda za zaposlovanje mladih

—

—

—

0

397

413

413

431

1 655

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

—

—

—

279

550

1 608

1 510

1 648

5 595

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

0

—

—

1

1

4

9

6

20

Razdelek 1 VFO skupaj

Razdelek 1 VFO skupaj

1 355

1 355

744

744

5 867

5 867

3 807

3 807

13 803

13 803

37 234

37 234

65 049

65 049

79 131

79 131

206 991

206 991

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

—

—

—

0

3

9

55

282

349

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

34

—

293

198

1 567

7 296

11 072

14 134

34 594

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

9

3

96

4

358

760

1 000

1 049

3 280

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

—

—

—

—

—

3

5

7

15

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

142

53

72

107

209

229

273

682

1 768

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

0

3

3

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

0

0

0

2

1

4

5

15

28

Posebni ukrepi

—

—

—

0

0

—

—

—

0

Razdelek 2 VFO skupaj

Razdelek 2 VFO skupaj

186

186

56

56

461

461

311

311

2 138

2 138

8 301

8 301

12 411

12 411

16 173

16 173

40 037

40 037

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

20

17

29

4

37

491

1 094

969

2 662

Potrošniki

—

0

0

1

2

4

14

20

40

Ustvarjalna Evropa

—

—

1

4

6

22

61

124

219

Nujna pomoč v Uniji

—

—

—

—

—

13

9

40

62

Sklad za notranjo varnost

19

42

13

12

26

266

589

777

1 746

Informacijski sistemi

1

0

0

1

2

3

25

12

46

Pravosodje

1

1

4

4

8

16

21

35

90

Pravice, enakost in državljanstvo

3

4

2

4

7

12

19

54

105

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

—

0

—

1

2

6

12

21

43

Evropa za državljane

0

—

0

0

0

1

7

12

21

Hrana in krma

1

0

2

6

9

27

52

221

319

Zdravje

4

1

2

5

14

22

33

52

133

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

0

12

114

115

242

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

0

1

1

2

3

3

4

9

24

Posebni ukrepi

0

0

0

0

0

2

15

65

82

Razdelek 3 VFO skupaj

Razdelek 3 VFO skupaj

50

50

67

67

56

56

45

45

118

118

901

901

2 069

2 069

2 528

2 528

5 834

5 834

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

349

94

522

437

971

1 475

1 702

1 875

7 425

Makrofinančna pomoč (MFA)

—

—

—

—

—

—

40

5

45

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

—

—

—

2

2

2

6

4

15

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

—

—

—

7

3

2

4

6

22

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

—

—

—

—

—

—

—

325

325

Evropski instrument sosedstva (ENI)

426

341

485

594

783

1 367

1 716

2 120

7 833

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

250

178

453

564

938

1 424

2 198

2 751

8 755

Instrument partnerstva (PI)

0

8

13

37

42

70

82

133

386

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

5

2

9

20

35

61

90

137

358

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

7

9

20

36

67

88

141

258

627

Humanitarna pomoč

9

13

14

8

11

117

267

456

893

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

4

14

2

24

23

21

43

134

266

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

7

4

7

10

12

18

18

32

107

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Drugi ukrepi in programi

5

4

2

13

23

31

36

39

152

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

3

1

0

1

3

0

5

2

16

Posebni ukrepi

1

2

1

2

7

20

37

57

126

Razdelek 4 VFO skupaj

Razdelek 4 VFO skupaj

1 065

1 065

671

671

1 526

1 526

1 753

1 753

2 920

2 920

4 697

4 697

6 385

6 385

8 335

8 335

27 352

27 352

5

Pokojnine

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Evropske šole

—

—

—

—

—

—

0

2

2

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

—

—

—

—

—

0

3

3

6

Upravni odhodki Komisije

—

—

0

0

—

0

0

365

366

Upravni odhodki drugih institucij

0

0

0

0

0

0

0

587

587

Razdelek 5 VFO skupaj

Razdelek 5 VFO skupaj

—

—

0

0

0

0

—

0

0

3

3

957

957

961

961

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 6 VFO skupaj

Razdelek 6 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 8 VFO skupaj

Razdelek 8 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 9 VFO skupaj

Razdelek 9 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

0

0

0

0

0

0

Skupaj

Skupaj

2 656

2 656

1 538

1 538

7 910

7 910

5 916

5 916

18 979

18 979

51 133

51 133

85 917

85 917

107 126

107 126

281 175

281 175

5.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA PO INSTITUCIJAH

5.1   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Institucija | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Iz upravičenosti za tekoče leto | Iz prenesenih upravičenosti | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 | 7 | 8 = 6 + 7 | 9 = 8 / 2 | 10 = 5 – 8 |
| Evropski parlament | 164 | 164 | 197 | 19 | 217 | 191 | 3 | 194 | 118 % | 23 |
| Evropski svet in Svet | 53 | 53 | 79 | 2 | 81 | 79 | 1 | 80 | 151 % | 1 |
| Komisija | 144 315 | 144 401 | 164 179 | 8 210 | 172 389 | 157 870 | 773 | 158 643 | 110 % | 13 747 |
| Sodišče Evropske unije | 56 | 56 | 53 | 0 | 53 | 53 | 0 | 53 | 96 % | 0 |
| Računsko sodišče | 21 | 21 | 21 | 0 | 21 | 21 | — | 21 | 101 % | 0 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 12 | 12 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 136 % | — |
| Odbor regij | 9 | 9 | 11 | 0 | 11 | 11 | 0 | 11 | 124 % | 0 |
| Evropski varuh človekovih pravic | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 86 % | 0 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 78 % | — |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 49 | 49 | 296 | 2 | 297 | 295 | 2 | 297 | 607 % | 1 |
| Skupaj | 144 681 | 144 768 | 164 856 | 8 234 | 173 090 | 158 539 | 779 | 159 318 | 110 % | 13 771 |

(v milijonih EUR)

Institucija

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Iz upravičenosti za tekoče leto

Iz prenesenih upravičenosti

Skupaj

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6

7

8 = 6 + 7

9 = 8 / 2

10 = 5 – 8

Evropski parlament

164

164

197

19

217

191

3

194

118 %

23

Evropski svet in Svet

53

53

79

2

81

79

1

80

151 %

1

Komisija

144 315

144 401

164 179

8 210

172 389

157 870

773

158 643

110 %

13 747

Sodišče Evropske unije

56

56

53

0

53

53

0

53

96 %

0

Računsko sodišče

21

21

21

0

21

21

—

21

101 %

0

Ekonomsko-socialni odbor

12

12

16

0

16

16

0

16

136 %

—

Odbor regij

9

9

11

0

11

11

0

11

124 %

0

Evropski varuh človekovih pravic

1

1

1

0

1

1

0

1

86 %

0

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

1

1

1

0

1

1

0

1

78 %

—

Evropska služba za zunanje delovanje

49

49

296

2

297

295

2

297

607 %

1

Skupaj

Skupaj

144 681

144 681

144 768

144 768

164 856

164 856

8 234

8 234

173 090

173 090

158 539

158 539

779

779

159 318

159 318

110 %

110 %

13 771

13 771

Konsolidirana poročila o izvrševanju splošnega proračuna EU prikazujejo, tako kot prejšnja leta, izvrševanje proračuna v vseh institucijah, saj je v proračunu EU določen ločen proračun za vsako institucijo.

Proračun agencij in njegovo izvrševanje se ne konsolidirata v okviru proračuna EU. Subvencija Komisije je del proračuna EU.

Glede ESZD je treba opozoriti, da ta služba poleg lastnega proračuna prejema tudi prispevke od Komisije v višini 141,7 milijona EUR (leta 2017: 144 milijonov EUR) ter iz ERS in skrbniških skladov v višini 70,1 milijona EUR (leta 2017: 72 milijonov EUR), kar pokrije stroške osebja Komisije v delegacijah, ki se financirajo iz ERS in skrbniških skladov, vključno z namenskimi prejemki, ustvarjenimi iz teh prispevkov v zadevnem letu. Ta proračunska sredstva so ESZD na voljo (kot namenski prejemki) predvsem za pokrivanje stroškov osebja Komisije v delegacijah EU, ki jih administrativno upravlja ESZD.

5.2   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Institucija | Razpoložljive 
  odobritve 
  skupaj | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2019 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Iz namenskih prejemkov | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 +3 + 4 | 6 = 5 / 1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 | 13 = 10 + 11 + 12 |
| Evropski parlament | 2 031 | 1 934 | 3 | 56 | 1 993 | 98 % | 22 | 0 | 22 | 16 | — | 0 | 16 |
| Evropski svet in Svet | 629 | 527 | 4 | 24 | 555 | 88 % | 23 | 0 | 23 | 46 | 5 | 0 | 51 |
| Komisija | 174 003 | 155 941 | 866 | 12 051 | 168 859 | 97 % | 4 386 | 525 | 4 911 | 215 | 18 | 0 | 233 |
| Sodišče Evropske unije | 411 | 407 | 0 | 1 | 407 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Računsko sodišče | 146 | 140 | 0 | 0 | 141 | 96 % | 0 | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 140 | 134 | 0 | 4 | 138 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Odbor regij | 98 | 95 | 0 | 2 | 97 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Evropski varuh človekovih pravic | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 95 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 14 | 14 | 0 | 0 | 14 | 94 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 984 | 678 | 0 | 247 | 925 | 94 % | 59 | 0 | 59 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Skupaj | 178 468 | 159 881 | 873 | 12 385 | 173 139 | 97 % | 4 491 | 525 | 5 015 | 291 | 23 | 0 | 314 |

(v milijonih EUR)

Institucija

Razpoložljive

odobritve

skupaj

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2019

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Iz namenskih prejemkov

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5 = 2 +3 + 4

6 = 5 / 1

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12

13 = 10 + 11 + 12

Evropski parlament

2 031

1 934

3

56

1 993

98 %

22

0

22

16

—

0

16

Evropski svet in Svet

629

527

4

24

555

88 %

23

0

23

46

5

0

51

Komisija

174 003

155 941

866

12 051

168 859

97 %

4 386

525

4 911

215

18

0

233

Sodišče Evropske unije

411

407

0

1

407

99 %

1

0

1

3

0

0

3

Računsko sodišče

146

140

0

0

141

96 %

0

0

0

6

0

0

6

Ekonomsko-socialni odbor

140

134

0

4

138

99 %

0

0

0

2

0

0

2

Odbor regij

98

95

0

2

97

99 %

0

0

0

1

0

0

1

Evropski varuh človekovih pravic

11

10

0

0

10

95 %

0

0

0

1

0

0

1

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

14

14

0

0

14

94 %

0

0

0

1

0

0

1

Evropska služba za zunanje delovanje

984

678

0

247

925

94 %

59

0

59

1

0

0

1

Skupaj

Skupaj

178 468

178 468

159 881

159 881

873

873

12 385

12 385

173 139

173 139

97 %

97 %

4 491

4 491

525

525

5 015

5 015

291

291

23

23

0

0

314

314

5.3   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Institucija | Razpoložljive 
  odobritve 
  skupaj | Izvršena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2019 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz 
  končnega 
  sprejetega 
  proračuna | Iz 
  prenosov | Iz 
  namenskih 
  prejemkov | Skupaj | % | Samodejni 
  prenosi | Prenosi 
  na  
  podlagi 
  sklepa | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | Iz 
  končnega 
  sprejetega 
  proračuna | Iz 
  prenosov | Iz 
  namenskih 
  prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 +3 + 4 | 6 = 5 / 1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 +8 + 9 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Evropski parlament | 2 321 | 1 637 | 268 | 28 | 1 933 | 83 % | 298 | 0 | 50 | 347 | 16 | 24 | 0 | 41 |
| Evropski svet in Svet | 681 | 470 | 43 | 23 | 536 | 79 % | 61 | 0 | 24 | 84 | 46 | 14 | 0 | 60 |
| Komisija | 161 390 | 139 260 | 1 394 | 11 879 | 152 533 | 95 % | 706 | 465 | 7 294 | 8 465 | 322 | 68 | 2 | 392 |
| Sodišče Evropske unije | 432 | 386 | 18 | 1 | 404 | 94 % | 21 | 0 | 1 | 22 | 3 | 3 | 0 | 6 |
| Računsko sodišče | 154 | 133 | 7 | 0 | 140 | 91 % | 7 | 0 | 0 | 8 | 6 | 1 | 0 | 6 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 150 | 126 | 8 | 3 | 137 | 91 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 2 | 2 | 0 | 4 |
| Odbor regij | 108 | 87 | 8 | 1 | 96 | 90 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Evropski varuh človekovih pravic | 12 | 10 | 1 | 0 | 11 | 91 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 16 | 11 | 1 | 0 | 12 | 75 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 1 090 | 575 | 93 | 202 | 870 | 80 % | 102 | 0 | 105 | 208 | 1 | 11 | — | 12 |
| Skupaj | 166 353 | 142 695 | 1 840 | 12 138 | 156 673 | 94 % | 1 214 | 465 | 7 475 | 9 154 | 398 | 126 | 2 | 526 |

(v milijonih EUR)

Institucija

Razpoložljive

odobritve

skupaj

Izvršena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2019

Odobritve, ki zapadejo

Iz

končnega

sprejetega

proračuna

Iz

prenosov

Iz

namenskih

prejemkov

Skupaj

%

Samodejni

prenosi

Prenosi

na

podlagi

sklepa

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

Iz

končnega

sprejetega

proračuna

Iz

prenosov

Iz

namenskih

prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5 = 2 +3 + 4

6 = 5 / 1

7

8

9

10 = 7 +8 + 9

11

12

13

14

Evropski parlament

2 321

1 637

268

28

1 933

83 %

298

0

50

347

16

24

0

41

Evropski svet in Svet

681

470

43

23

536

79 %

61

0

24

84

46

14

0

60

Komisija

161 390

139 260

1 394

11 879

152 533

95 %

706

465

7 294

8 465

322

68

2

392

Sodišče Evropske unije

432

386

18

1

404

94 %

21

0

1

22

3

3

0

6

Računsko sodišče

154

133

7

0

140

91 %

7

0

0

8

6

1

0

6

Ekonomsko-socialni odbor

150

126

8

3

137

91 %

8

0

1

9

2

2

0

4

Odbor regij

108

87

8

1

96

90 %

8

0

1

9

1

1

0

2

Evropski varuh človekovih pravic

12

10

1

0

11

91 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

16

11

1

0

12

75 %

2

0

0

2

1

1

0

2

Evropska služba za zunanje delovanje

1 090

575

93

202

870

80 %

102

0

105

208

1

11

—

12

Skupaj

Skupaj

166 353

166 353

142 695

142 695

1 840

1 840

12 138

12 138

156 673

156 673

94 %

94 %

1 214

1 214

465

465

7 475

7 475

9 154

9 154

398

398

126

126

2

2

526

526

6.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA AGENCIJ

V spodnjih poročilih so prikazani prihodki in odhodki decentraliziranih (oziroma tradicionalnih) in izvajalskih agencij.

Prihodki in odhodki agencij se ne konsolidirajo v okviru proračuna EU. Subvencija Komisije je del proračuna EU.

Drugi viri prihodkov in odhodkov agencij se ne dodajajo v računovodske izkaze proračuna EU. Vsaka agencija predstavi lastne računovodske izkaze. Informacije v spodnjih razpredelnicah zagotavljajo splošno finančno sliko teh organov EU.

6.1   PRORAČUNSKI PRIHODKI

PRORAČUNSKI PRIHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Agencija | Področje financiranja Komisije | Končni sprejeti proračun | Prejeti zneski |
| Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – ACER | 6 | 14 | 14 |
| Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC | 9 | 4 | 4 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte – CPVO | 17 | 17 | 18 |
| Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano – CHAFEA | 17 | 11 | 11 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo – EACEA | 15 | 50 | 50 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu – EU-OSHA | 4 | 15 | 15 |
| Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice – eu-LISA | 18 | 94 | 97 |
| Evropski azilni podporni urad – EASO | 18 | 98 | 98 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu – EASA | 6 | 198 | 155 |
| Evropski bančni organ – EBA | 12 | 43 | 44 |
| Evropska agencija za mejno in obalno stražo – Frontex | 18 | 289 | 306 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni – ECDC | 17 | 58 | 58 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja – CEDEFOP | 15 | 18 | 18 |
| Evropska agencija za kemikalije – ECHA | 2 | 119 | 121 |
| Evropska agencija za okolje – EEA | 7 | 66 | 66 |
| Evropska agencija za nadzor ribištva – EFCA | 11 | 17 | 17 |
| Evropska agencija za varnost hrane – EFSA | 17 | 80 | 80 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer – Eurofound | 4 | 21 | 21 |
| Agencija za evropski GNSS | 6 | 33 | 746 |
| Evropski inštitut za enakost spolov – EIGE | 4 | 8 | 8 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo – EIT | 15 | 370 | 345 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine – EIOPA | 12 | 25 | 25 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost – EMSA | 6 | 77 | 103 |
| Evropska agencija za zdravila – EMA | 2 | 338 | 317 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami – EMCDDA | 18 | 16 | 16 |
| Evropski policijski urad | 18 | 137 | 137 |
| Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta – ERCEA | 8 | 49 | 49 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge – ESMA | 12 | 44 | 44 |
| Evropska fundacija za usposabljanje – ETF | 15 | 20 | 20 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice – FRA | 18 | 23 | 23 |
| Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj – CEPOL | 18 | 9 | 14 |
| Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij – ENISA | 9 | 11 | 12 |
| Agencija Evropske unije za železnice | 6 | 29 | 29 |
| Urad Evropske unije za intelektualno lastnino – EUIPO | 12 | 403 | 245 |
| Urad za evropsko pravosodno sodelovanje – Eurojust | 33 | 38 | 38 |
| Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja – EASME | 6 | 44 | 44 |
| Fuzija za energijo – F4E | 8 | 795 | 831 |
| Izvajalska agencija za inovacije in omrežja – INEA | 6 | 27 | 27 |
| Izvajalska agencija za raziskave – REA | 8 | 70 | 70 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 15 | 47 | 41 |
| Skupaj | | 3 822 | 4 377 |

(v milijonih EUR)

Agencija

Področje financiranja Komisije

Končni sprejeti proračun

Prejeti zneski

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – ACER

6

14

14

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC

9

4

4

Urad Skupnosti za rastlinske sorte – CPVO

17

17

18

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano – CHAFEA

17

11

11

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo – EACEA

15

50

50

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu – EU-OSHA

4

15

15

Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice – eu-LISA

18

94

97

Evropski azilni podporni urad – EASO

18

98

98

Evropska agencija za varnost v letalstvu – EASA

6

198

155

Evropski bančni organ – EBA

12

43

44

Evropska agencija za mejno in obalno stražo – Frontex

18

289

306

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni – ECDC

17

58

58

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja – CEDEFOP

15

18

18

Evropska agencija za kemikalije – ECHA

2

119

121

Evropska agencija za okolje – EEA

7

66

66

Evropska agencija za nadzor ribištva – EFCA

11

17

17

Evropska agencija za varnost hrane – EFSA

17

80

80

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer – Eurofound

4

21

21

Agencija za evropski GNSS

6

33

746

Evropski inštitut za enakost spolov – EIGE

4

8

8

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo – EIT

15

370

345

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine – EIOPA

12

25

25

Evropska agencija za pomorsko varnost – EMSA

6

77

103

Evropska agencija za zdravila – EMA

2

338

317

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami – EMCDDA

18

16

16

Evropski policijski urad

18

137

137

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta – ERCEA

8

49

49

Evropski organ za vrednostne papirje in trge – ESMA

12

44

44

Evropska fundacija za usposabljanje – ETF

15

20

20

Agencija Evropske unije za temeljne pravice – FRA

18

23

23

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj – CEPOL

18

9

14

Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij – ENISA

9

11

12

Agencija Evropske unije za železnice

6

29

29

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino – EUIPO

12

403

245

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje – Eurojust

33

38

38

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja – EASME

6

44

44

Fuzija za energijo – F4E

8

795

831

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja – INEA

6

27

27

Izvajalska agencija za raziskave – REA

8

70

70

Prevajalski center za organe Evropske unije

15

47

41

Skupaj

Skupaj

3 822

3 822

4 377

4 377

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta prihodkov | Končni sprejeti proračun | Prejeti zneski |
| Subvencija Komisije | 1 424 | 1 425 |
| Prihodki iz nadomestil | 746 | 726 |
| Drugi prihodki | 1 652 | 2 226 |
| Skupaj | 3 822 | 4 377 |

(v milijonih EUR)

Vrsta prihodkov

Končni sprejeti proračun

Prejeti zneski

Subvencija Komisije

1 424

1 425

Prihodki iz nadomestil

746

726

Drugi prihodki

1 652

2 226

Skupaj

Skupaj

3 822

3 822

4 377

4 377

6.2   ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Agencija | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – ACER | 14 | 13 | 17 | 14 |
| Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte – CPVO | 19 | 17 | 18 | 16 |
| Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano – CHAFEA | 11 | 10 | 13 | 10 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo – EACEA | 50 | 49 | 56 | 48 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu – EU-OSHA | 16 | 16 | 20 | 14 |
| Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice – eu-LISA | 211 | 154 | 107 | 94 |
| Evropski azilni podporni urad – EASO | 103 | 94 | 106 | 86 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu – EASA | 237 | 179 | 244 | 151 |
| Evropski bančni organ – EBA | 44 | 44 | 47 | 41 |
| Evropska agencija za mejno in obalno stražo – Frontex | 318 | 306 | 406 | 293 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni – ECDC | 59 | 58 | 69 | 57 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja – CEDEFOP | 18 | 18 | 19 | 18 |
| Evropska agencija za kemikalije – ECHA | 121 | 117 | 133 | 114 |
| Evropska agencija za okolje – EEA | 97 | 78 | 102 | 61 |
| Evropska agencija za nadzor ribištva – EFCA | 18 | 17 | 22 | 19 |
| Evropska agencija za varnost hrane – EFSA | 80 | 80 | 87 | 80 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer – Eurofound | 21 | 21 | 25 | 21 |
| Agencija za evropski GNSS | 3 522 | 2 428 | 1 270 | 828 |
| Evropski inštitut za enakost spolov – EIGE | 8 | 8 | 9 | 8 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo – EIT | 459 | 395 | 380 | 340 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine – EIOPA | 25 | 25 | 28 | 24 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost – EMSA | 126 | 114 | 122 | 91 |
| Evropska agencija za zdravila – EMA | 344 | 312 | 392 | 302 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami – EMCDDA | 16 | 16 | 17 | 17 |
| Evropski policijski urad | 143 | 132 | 156 | 129 |
| Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta – ERCEA | 49 | 49 | 51 | 48 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge – ESMA | 46 | 46 | 51 | 44 |
| Evropska fundacija za usposabljanje – ETF | 20 | 20 | 21 | 20 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice – FRA | 23 | 23 | 30 | 23 |
| Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj – CEPOL | 14 | 13 | 15 | 11 |
| Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij – ENISA | 12 | 12 | 13 | 11 |
| Agencija Evropske unije za železnice | 30 | 30 | 34 | 30 |
| Urad Evropske unije za intelektualno lastnino – EUIPO | 422 | 245 | 445 | 235 |
| Urad za evropsko pravosodno sodelovanje – Eurojust | 40 | 40 | 47 | 41 |
| Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja – EASME | 44 | 44 | 49 | 45 |
| Fuzija za energijo – F4E | 1 019 | 1 008 | 847 | 814 |
| Izvajalska agencija za inovacije in omrežja – INEA | 27 | 27 | 28 | 26 |
| Izvajalska agencija za raziskave – REA | 70 | 70 | 73 | 67 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 47 | 45 | 51 | 45 |
| Skupaj | 7 946 | 6 376 | 5 625 | 4 342 |

(v milijonih EUR)

Agencija

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – ACER

14

13

17

14

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC

4

4

5

4

Urad Skupnosti za rastlinske sorte – CPVO

19

17

18

16

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano – CHAFEA

11

10

13

10

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo – EACEA

50

49

56

48

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu – EU-OSHA

16

16

20

14

Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice – eu-LISA

211

154

107

94

Evropski azilni podporni urad – EASO

103

94

106

86

Evropska agencija za varnost v letalstvu – EASA

237

179

244

151

Evropski bančni organ – EBA

44

44

47

41

Evropska agencija za mejno in obalno stražo – Frontex

318

306

406

293

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni – ECDC

59

58

69

57

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja – CEDEFOP

18

18

19

18

Evropska agencija za kemikalije – ECHA

121

117

133

114

Evropska agencija za okolje – EEA

97

78

102

61

Evropska agencija za nadzor ribištva – EFCA

18

17

22

19

Evropska agencija za varnost hrane – EFSA

80

80

87

80

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer – Eurofound

21

21

25

21

Agencija za evropski GNSS

3 522

2 428

1 270

828

Evropski inštitut za enakost spolov – EIGE

8

8

9

8

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo – EIT

459

395

380

340

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine – EIOPA

25

25

28

24

Evropska agencija za pomorsko varnost – EMSA

126

114

122

91

Evropska agencija za zdravila – EMA

344

312

392

302

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami – EMCDDA

16

16

17

17

Evropski policijski urad

143

132

156

129

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta – ERCEA

49

49

51

48

Evropski organ za vrednostne papirje in trge – ESMA

46

46

51

44

Evropska fundacija za usposabljanje – ETF

20

20

21

20

Agencija Evropske unije za temeljne pravice – FRA

23

23

30

23

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj – CEPOL

14

13

15

11

Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij – ENISA

12

12

13

11

Agencija Evropske unije za železnice

30

30

34

30

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino – EUIPO

422

245

445

235

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje – Eurojust

40

40

47

41

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja – EASME

44

44

49

45

Fuzija za energijo – F4E

1 019

1 008

847

814

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja – INEA

27

27

28

26

Izvajalska agencija za raziskave – REA

70

70

73

67

Prevajalski center za organe Evropske unije

47

45

51

45

Skupaj

Skupaj

7 946

7 946

6 376

6 376

5 625

5 625

4 342

4 342

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta odhodkov | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| Upravni odhodki | 368 | 352 | 445 | 334 |
| Zaposleni | 1 220 | 1 188 | 1 236 | 1 181 |
| Odhodki iz poslovanja | 6 358 | 4 836 | 3 944 | 2 826 |
| Skupaj | 7 946 | 6 376 | 5 625 | 4 342 |

(v milijonih EUR)

Vrsta odhodkov

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

Upravni odhodki

368

352

445

334

Zaposleni

1 220

1 188

1 236

1 181

Odhodki iz poslovanja

6 358

4 836

3 944

2 826

Skupaj

Skupaj

7 946

7 946

6 376

6 376

5 625

5 625

4 342

4 342

GLOSAR

Aktuarske predpostavke

Aktuarske predpostavke

Predpostavke, ki se uporabljajo za izračun stroškov prihodnjih dogodkov, ki vplivajo na pokojninske obveznosti.

Aktuarski dobički in izgube

Aktuarski dobički in izgube

Pri shemi z zagotovljenimi prejemki spremembe v aktuarskem primanjkljaju ali presežkih, ki nastanejo zaradi razlik med prejšnjimi aktuarskimi predpostavkami in nastalimi dejstvi ter zaradi učinkov sprememb aktuarskih predpostavk.

Upravne odobritve

Upravne odobritve

Upravne odobritve pokrivajo stroške poslovanja institucij in subjektov (osebje, zgradbe, pisarniška oprema).

Sprejeti proračun

Sprejeti proračun

Predlog proračuna postane sprejeti proračun, ko ga odobri proračunski organ.

Sprememba proračuna

Sprememba proračuna

Sklep, sprejet med proračunskim letom, ki omogoča spremembo (povečanje, zmanjšanje, prerazporeditev) določenih vidikov sprejetega proračuna za navedeno leto.

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

Stroški, ki so nastali med poročevalnim obdobjem, ki jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov, tj. s strani držav članic EU. To je posledica soobstoja računovodskih izkazov na podlagi nastanka poslovnega dogodka in proračuna na podlagi denarnega toka.

Letno poročilo o dejavnostih

Letno poročilo o dejavnostih

Letna poročila o dejavnostih kažejo rezultate poslovanja, med drugim glede na določene cilje, z njimi povezana tveganja in strukturo notranje kontrole. T. i. odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil mora od proračunskega leta 2001 za Komisijo in od leta 2003 za vse institucije Evropske unije svoji instituciji predložiti letno poročilo o dejavnostih v zvezi z izpolnjevanjem svojih obveznosti, skupaj s finančnimi in poslovodnimi informacijami.

Odobritve

Odobritve

Proračunska sredstva. V proračunu so predvidene tako obveznosti kot plačila (gotovinska ali bančna nakazila upravičencem). Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve za plačila se pogosto razlikujejo (diferencirana sredstva), ker so za večletne programe in projekte običajno v celoti prevzete obveznosti v letu, ko je sprejeta odločitev o njih, in se plačujejo več let na podlagi napredka pri izvajanju teh programov in projektov. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za upravne odhodke, podporo kmetijskim trgom ter neposredna plačila, pri čemer so odobritve plačil enakovredne odobritvam za obveznosti.

Namenski prejemki

Namenski prejemki

Prejemki, namenjeni financiranju posebnih postavk odhodkov. Glavni vir zunanjih namenskih prejemkov so finančni prispevki tretjih držav za programe, ki jih financira Unija. Glavni vir notranjih namenskih prejemkov so prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali delo, dobavljeno na njihovo zahtevo, prihodki iz vračil nepravilno izplačanih zneskov in prihodki od prodaje publikacij in filmov.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Vsa finančna sredstva (razen izvedenih finančnih instrumentov), ki se v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor merijo po pošteni vrednosti in pri katerih se spremembe poštene vrednosti pripoznajo v rezervi v čistih sredstvih do odprave pripoznanja (ali oslabitve).

Proračunska vrstica

Proračunska vrstica

Kar zadeva strukturo proračuna, so prihodki in odhodki v proračunu prikazani v skladu z zavezujočo nomenklaturo, ki kaže naravo in namen vsake postavke, kot jih je določil proračunski organ. Posamezne postavke (naslov, poglavje, člen ali vrstica) zagotavljajo uradni opis nomenklature.

Razveljavljene odobritve

Razveljavljene odobritve

Neporabljene odobritve, ki se ne smejo več porabiti.

Prenos odobritev v naslednje proračunsko leto

Prenos odobritev v naslednje proračunsko leto

Izjema od načela enoletnosti, tako da se lahko odobritve, ki jih ni bilo mogoče porabiti v danem proračunskem letu, pod strogimi pogoji izjemoma prenesejo za uporabo v naslednjem letu.

Obveznost

Obveznost

Pravna zaveza za zagotovitev financiranja, če so izpolnjeni določeni pogoji. EU se zaveže, da bo plačala svoj delež stroškov projekta, ki ga financira EU. Današnje obveznosti pomenijo jutrišnja plačila, današnja plačila pa so včerajšnje obveznosti.

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti pokrivajo celotne stroške pravnih obveznosti (pogodbe ter sporazume/sklepe o dodelitvi nepovratnih sredstev), ki bi bile lahko podpisane v tekočem proračunskem letu.

Stroški tekočega službovanja

Stroški tekočega službovanja

Povečanje obveznosti sistema, ki je posledica službovanja v tekočem proračunskem letu.

Sprostitev obveznosti

Sprostitev obveznosti

Dejanje, s katerim se prejšnja obveznost (ali njen del) razveljavi.

Shema z zagotovljenimi prejemki

Shema z zagotovljenimi prejemki

Pokojninska ali druga shema pokojninskih prejemkov, pri kateri pravila sheme opredeljujejo prejemke neodvisno od prispevkov, ki jih je treba plačati, in prejemki niso neposredno povezani z naložbami v shemo. Shema je lahko naložbena shema ali shema brez skladov.

Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti

Finančni instrumenti, katerih vrednost je povezana s spremembami vrednosti drugega finančnega instrumenta, kazalnika ali blaga. V nasprotju z imetnikom osnovnega finančnega instrumenta (npr. državne obveznice), ki ima brezpogojno pravico do prejetja denarnih sredstev (ali druge gospodarske koristi) v prihodnosti, ima imetnik izvedenega finančnega instrumenta samo pogojeno pravico do prejetja take koristi. Primer izvedenega finančnega instrumenta je valutna nestandardizirana terminska pogodba.

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Način izvrševanja proračuna. V okviru neposrednega upravljanja proračun izvršujejo neposredno službe Komisije, izvajalske agencije ali skrbniški skladi.

Diskontna stopnja

Diskontna stopnja

Stopnja, ki se uporablja za prilagoditev za časovno vrednost denarja. Diskontiranje je metoda za primerjavo stroškov in koristi, ki se pojavijo v različnih časovnih obdobjih.

Efektivna obrestna mera

Efektivna obrestna mera

Obrestna mera, ki diskontira ocenjeni tok prihodnjih denarnih plačil ali prejemkov v pričakovanem obdobju trajanja finančnega sredstva ali finančne obveznosti na neto knjigovodsko vrednost sredstva ali obveznosti.

Finančna sredstva ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Vsa finančna sredstva ali obveznosti, ki se v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor merijo po pošteni vrednosti in pri katerih se spremembe poštene vrednosti pripoznajo v presežku ali primanjkljaju zadevnega obdobja (tj. izvedeni finančni instrumenti).

Finančni popravek

Finančni popravek

Finančni popravki so namenjeni zaščiti proračuna EU pred bremenitvijo z napačnimi ali nepravilnimi odhodki. Pri odhodkih v okviru deljenega upravljanja so za izterjavo nepravilnih plačil v prvi vrsti odgovorne države članice.

„Potrjen“ finančni popravek je zadevna država članica sprejela. „Sprejet“ finančni popravek je bil sprejet s sklepom Komisije in je vedno neto popravek, pri katerem mora država članica vrniti nepravilno izplačana sredstva v proračun EU, kar povzroči dokončno znižanje sredstev, dodeljenih zadevni državi članici. O potrjenih in sprejetih finančnih popravkih se v tem dokumentu poroča kot o eni kategoriji.

Z „izvedenim“ finančnim popravkom je bila ugotovljena nepravilnost popravljena.

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Način izvrševanja proračuna. V okviru posrednega upravljanja Komisija prenese naloge izvrševanja proračuna na organe, ustanovljene v skladu z zakonodajo EU ali nacionalno zakonodajo.

Prekinitve in začasne ustavitve

Prekinitve in začasne ustavitve

Komisija lahko prekine ali začasno ustavi plačila, če na podlagi svojega dela ali informacij, ki jih sporočijo revizijski organi, ugotovi, da neka država članica ni odpravila resnih pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora ter/ali ni popravila nepravilnih odhodkov, ki so bili prijavljeni in potrjeni.

Nepravilnost

Nepravilnost

Nepravilnost je ravnanje, ki ni v skladu s pravili EU in ima lahko negativne posledice za finančne interese EU, vendar je lahko posledica nenamernih napak, ki jih naredijo upravičenci sredstev ali organi, ki izplačujejo sredstva. Če je nepravilnost namerna, je goljufija.

Zapadle odobritve

Zapadle odobritve

Neporabljene odobritve, ki se ob koncu proračunskega leta razveljavijo. Zapadlost pomeni popolno ali delno razveljavitev dovoljenja za ustvarjanje odhodkov in/ali obveznosti, ki ga predstavljajo odobritve. Samo za skupna podjetja, kakor je določeno v njihovih finančnih pravilih, se lahko neporabljene odobritve vnesejo v načrt prihodkov in odhodkov za največ naslednja tri proračunska leta (tako imenovano pravilo „N + 3“). Zapadle odobritve za skupna podjetja se torej lahko znova aktivirajo do proračunskega leta „N + 3“.

Lastna sredstva

Lastna sredstva

Predstavljajo glavni vir financiranja za institucije in organe EU in so opredeljena v uredbi o virih lastnih sredstev (Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014). Lastna sredstva sestavljajo sredstva iz naslova BND, sredstva iz naslova DDV in tradicionalna lastna sredstva.

Odobritve plačil

Odobritve plačil

Odobritve plačil zajemajo odhodke, ki jih je treba plačati v tekočem letu in izhajajo iz pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem in/ali predhodnih letih.

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v skladu z določbami dane pogodbe, sklepa, sporazuma ali temeljnega pravnega akta. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo.

Preventivni ukrepi

Preventivni ukrepi

Preventivni ukrepi, ki so na voljo Komisiji za zaščito proračuna EU, ko se zave morebitnih pomanjkljivosti, vključujejo prekinitve in začasne ustavitve plačil iz proračuna EU za operativni program.

Neporavnane obveznosti (reste à liquider – RAL)

Neporavnane obveznosti (reste à liquider – RAL)

Predstavljajo znesek, za katerega je bila prevzeta proračunska obveznost, poznejše plačilo pa še ni izvršeno. Predstavljajo plačilne obveznosti EU v prihodnjih letih in so neposredna posledica obstoja večletnih programov ter neskladja med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil.

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

Način izvrševanja proračuna. V okviru deljenega upravljanja se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Na ta način se izvrši približno 80 % odhodkov EU.

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Ta predstavljajo prihodek za EU in so del „lastnih sredstev“, s katerimi se financirajo dejavnosti EU. Tradicionalna lastna sredstva so opredeljena v uredbi o virih lastnih sredstev (Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014) ter zajemajo carine in prelevmane na sladkor.

Prerazporeditve (med proračunskimi vrsticami)

Prerazporeditve (med proračunskimi vrsticami)

Prerazporeditve med proračunskimi vrsticami pomenijo premestitev odobritev iz ene proračunske vrstice v drugo med proračunskim letom in so zato izjema od proračunskega načela specifikacije. Vendar jih izrecno dovoljuje Pogodba o delovanju Evropske unije pod pogoji, določenimi v finančni uredbi. Finančna uredba opredeljuje različne vrste prerazporeditev glede na to, ali gre za prerazporeditve med proračunskimi naslovi, poglavji, členi ali postavkami ali znotraj njih, zahtevajo pa se tudi različne ravni odobritve.

SEZNAM KRATIC

| AAR | „Annual Activity Report“ – letno poročilo o dejavnostih |
| --- | --- |
| ABB | „Activity Based Budgeting“ – oblikovanje proračuna po dejavnostih |
| ABM | „Activity Based Management“ – upravljanje po dejavnostih |
| ACER | Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev |
| AMIF | Sklad za azil, migracije in vključevanje |
| AOD | „Authorising Officers by Delegation“ – odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil |
| ARTEMIS | „Advanced Research & Technology for EMbedded Intelligent Systems“ –napredne raziskave in tehnologija za vgrajene pametne sisteme |
| ATM | „Air Traffic Management“ – upravljanje zračnega prometa |
| BBI | „Bio-Based Industries Joint Undertaking“ – skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase |
| BEREC | Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije |
| BIC | „Bio-based Industries Consortium“ –konzorcij industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase |
| BIS | „Bank for International Settlements“ – Banka za mednarodne poravnave |
| BOP | „Balance of Payments“ – plačilna bilanca |
| Sklad BUFI | Sklad „Budget Fines“ (proračunske globe) |
| SKP | Skupna kmetijska politika |
| CCS LGF | „Cultural and Creative Sector Guarantee Facility“ – Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor |
| CEDEFOP | Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja |
| IPE | Instrument za povezovanje Evrope |
| IPE DI | „Connecting Europe Facility Debt Instrument“ – dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope |
| CEPOL | Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj |
| KS | Kohezijski sklad |
| CHAFEA | Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano |
| CIP | „Competitiveness and Innovation Framework Programme“ – okvirni program za konkurenčnost in inovativnost |
| COM | Komisija |
| COSME | Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja |
| COSO | „Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission“ – odbor sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije |
| CPR | „Common Provisions Regulation“ –uredba o skupnih določbah |
| CPVO | Urad Skupnosti za rastlinske sorte |
| R&RO | „Decommissioning and Waste Management“ – razgradnja in ravnanje z odpadki |
| EACEA | Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo |
| EKSRP | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja |
| EKJS | Evropski kmetijski jamstveni sklad |
| EKUJS | Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad |
| EASA | Evropska agencija za varnost v letalstvu |
| EaSI | Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije |
| EASME | Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja |
| EASO | Evropski azilni podporni urad |
| EBA | Evropski bančni organ |
| EBRD | Evropska banka za obnovo in razvoj |
| ERS | Evropsko računsko sodišče |
| ECB | Evropska centralna banka |
| ECDC | Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni |
| ECHA | Evropska agencija za kemikalije |
| ECOFIN | Svet za ekonomske in finančne zadeve |
| ESPJ | Evropska skupnost za premog in jeklo |
| ECSEL | Skupno podjetje ECSEL (Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj) |
| ERS | Evropski razvojni sklad |
| EDIF | Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu |
| EGP | Evropski gospodarski prostor |
| EEA | Evropska agencija za okolje |
| ESZD | Evropska služba za zunanje delovanje |
| EFCA | Evropska agencija za nadzor ribištva |
| ESR | Evropski sklad za ribištvo |
| EFSA | Evropska agencija za varnost hrane |
| EFSD | Evropski sklad za trajnostni razvoj |
| EFSE | Evropski sklad za jugovzhodno Evropo |
| EFSF | Evropski instrument za finančno stabilnost |
| EFSI | Evropski sklad za strateške naložbe |
| EMFS | Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo |
| EFTA | Evropsko združenje za prosto trgovino |
| EGNOS | Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev |
| EIB | Evropska investicijska banka |
| EIS | Evropski investicijski sklad |
| EIGE | Evropski inštitut za enakost spolov |
| EIOPA | Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine |
| EIT | Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo |
| ElectriFI | Pobuda za financiranje elektrifikacije |
| EMA | Evropska agencija za zdravila |
| EMCDDA | Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami |
| ESPR | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo |
| EMSA | Evropska agencija za pomorsko varnost |
| EMU | Ekonomska in monetarna unija |
| ENEF | Sklad za financiranje rasti podjetij |
| ENIAC | Posvetovalni svet Evropske pobude za nanoelektroniko |
| ENIF | Sklad za financiranje podjetniških inovacij |
| ENISA | Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij |
| ENPI | Evropski instrument sosedstva in partnerstva |
| EP | Evropski parlament |
| ERCEA | Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta |
| ESRR | Evropski sklad za regionalni razvoj |
| ESA | Evropska vesoljska agencija |
| ESS | Evropski socialni sklad |
| Skladi ESI | Evropski strukturni in investicijski skladi |
| EMS | Evropski mehanizem za stabilnost |
| ESMA | Evropski organ za vrednostne papirje in trge |
| ETF | Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998 |
| ETF | Evropska fundacija za usposabljanje |
| EU | Evropska unija |
| EUIPO | Urad Evropske unije za intelektualno lastnino |
| eu-LISA | Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice |
| EUMETSAT | Evropska organizacija za uporabo meteoroloških satelitov |
| EU-OSHA | Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu |
| Euratom | Evropska skupnost za atomsko energijo |
| Eurofound | Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer |
| EUROJUST | Urad za evropsko pravosodno sodelovanje |
| EUROPOL | Evropski policijski urad |
| F4E | Fuzija za energijo |
| GCV | Skupno podjetje za gorivne celice in vodik |
| FIUR | Finančni instrument za usmerjanje ribištva |
| Načelo FIFO | Načelo „prvi noter, prvi ven“ („First-in, First-out“) |
| 7. OP | Sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti |
| FU | Finančna uredba |
| FRA | Agencija Evropske unije za temeljne pravice |
| Frontex | Evropska agencija za mejno in obalno stražo |
| FSDA | „Financial Statement Discussion and Analysis“ – razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza |
| BDP | Bruto domači proizvod |
| GMES | Globalno spremljanje okolja in varnosti |
| BND | Bruto nacionalni dohodek |
| GNSS | Globalni satelitski navigacijski sistem |
| H2020 | Obzorje 2020 |
| ICSLT | „International Civil Servants Life Table“ – tablice umrljivosti za mednarodne javne uslužbence |
| IFRP | „Integrated Financial Reporting Package“ – celovit sveženj finančnih poročil |
| IIW | „Infrastructure and Innovation Window“ – del za infrastrukturo in inovacije |
| MDS | Mednarodni denarni sklad |
| IMI | Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila |
| INEA | Izvajalska agencija za inovacije in omrežja |
| IPA II | Instrument za predpristopno pomoč |
| MRSJS | Mednarodni računovodski standardi za javni sektor |
| ISF | Sklad za notranjo varnost |
| IT | Informacijska tehnologija |
| ITER | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor |
| SAN | Skupni akcijski načrt |
| JRC | Skupno raziskovalno središče |
| SP | Skupno podjetje |
| LGTT | „Loan Guarantee Instrument for TEN-T projects“ – instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T |
| VLP | Večletni program – program finančnega vključevanja srednjih podjetij |
| MEP | „Member of the European Parliament“ – poslanec Evropskega parlamenta |
| MFA | Makrofinančna pomoč |
| VFO | Večletni finančni okvir |
| MMSP | Mikro, mala in srednja podjetja |
| NEET | Mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo |
| SLS | Sklep o lastnih sredstvih |
| PBI | „Project Bond Initiative“ – pobuda za projektne obveznice |
| PF4EE | „Private Finance for Energy Efficiency Instrument“ – instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost |
| PGF | „Participants Guarantee Fund“ – Jamstveni sklad za udeležence |
| PMF | „European Progress Microfinance Facility“ – evropski mikrofinančni instrument Progress |
| PPP | „Public-Private Partnership“ – javno-zasebno partnerstvo |
| PSEO | „Pension Scheme of European Officials“ – pokojninski sistem za evropske uradnike |
| R&I | Raziskave in inovacije |
| RAL | Neporavnane obveznosti („reste à liquider“) |
| REA | Izvajalska agencija za raziskave |
| RSFF | Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja |
| RTD | Raziskave, tehnološki razvoj in predstavitev |
| S&P | Standard & Poor’s Financial Services LLC |
| SANAD | Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA |
| SAPARD | Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| SEMED | Program za finančno vključevanje MMSP iz držav južnega in vzhodnega Sredozemlja |
| SESAR | Skupno podjetje Raziskave ATM v okviru enotnega evropskega neba |
| SIUGI | „SME Initiative Uncapped Guarantee Instrument“ – instrument neomejenega jamstva pobude za MSP |
| MSP | Mala in srednja podjetja |
| SMEW | „Small and Medium-sized Enterprises Window“ – del za mala in srednja podjetja |
| PDEU | Pogodba o delovanju Evropske unije |
| TLS | Tradicionalna lastna sredstva |
| TRDI | „Temporary Rural Development Instrument“ – začasni instrument za razvoj podeželja |
| DDV | Davek na dodano vrednost |
| YEI | „Youth Employment Initiative“ – pobuda za zaposlovanje mladih |

AAR

„Annual Activity Report“ – letno poročilo o dejavnostih

ABB

„Activity Based Budgeting“ – oblikovanje proračuna po dejavnostih

ABM

„Activity Based Management“ – upravljanje po dejavnostih

ACER

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

AMIF

Sklad za azil, migracije in vključevanje

AOD

„Authorising Officers by Delegation“ – odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil

ARTEMIS

„Advanced Research & Technology for EMbedded Intelligent Systems“ –napredne raziskave in tehnologija za vgrajene pametne sisteme

ATM

„Air Traffic Management“ – upravljanje zračnega prometa

BBI

„Bio-Based Industries Joint Undertaking“ – skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase

BEREC

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

BIC

„Bio-based Industries Consortium“ –konzorcij industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase

BIS

„Bank for International Settlements“ – Banka za mednarodne poravnave

BOP

„Balance of Payments“ – plačilna bilanca

Sklad BUFI

Sklad „Budget Fines“ (proračunske globe)

SKP

Skupna kmetijska politika

CCS LGF

„Cultural and Creative Sector Guarantee Facility“ – Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor

CEDEFOP

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

IPE

Instrument za povezovanje Evrope

IPE DI

„Connecting Europe Facility Debt Instrument“ – dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope

CEPOL

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

KS

Kohezijski sklad

CHAFEA

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano

CIP

„Competitiveness and Innovation Framework Programme“ – okvirni program za konkurenčnost in inovativnost

COM

Komisija

COSME

Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja

COSO

„Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission“ – odbor sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije

CPR

„Common Provisions Regulation“ –uredba o skupnih določbah

CPVO

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

R&RO

„Decommissioning and Waste Management“ – razgradnja in ravnanje z odpadki

EACEA

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

EKSRP

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

EKJS

Evropski kmetijski jamstveni sklad

EKUJS

Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad

EASA

Evropska agencija za varnost v letalstvu

EaSI

Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije

EASME

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja

EASO

Evropski azilni podporni urad

EBA

Evropski bančni organ

EBRD

Evropska banka za obnovo in razvoj

ERS

Evropsko računsko sodišče

ECB

Evropska centralna banka

ECDC

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

ECHA

Evropska agencija za kemikalije

ECOFIN

Svet za ekonomske in finančne zadeve

ESPJ

Evropska skupnost za premog in jeklo

ECSEL

Skupno podjetje ECSEL (Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj)

ERS

Evropski razvojni sklad

EDIF

Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu

EGP

Evropski gospodarski prostor

EEA

Evropska agencija za okolje

ESZD

Evropska služba za zunanje delovanje

EFCA

Evropska agencija za nadzor ribištva

ESR

Evropski sklad za ribištvo

EFSA

Evropska agencija za varnost hrane

EFSD

Evropski sklad za trajnostni razvoj

EFSE

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

EFSF

Evropski instrument za finančno stabilnost

EFSI

Evropski sklad za strateške naložbe

EMFS

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo

EFTA

Evropsko združenje za prosto trgovino

EGNOS

Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev

EIB

Evropska investicijska banka

EIS

Evropski investicijski sklad

EIGE

Evropski inštitut za enakost spolov

EIOPA

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

EIT

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

ElectriFI

Pobuda za financiranje elektrifikacije

EMA

Evropska agencija za zdravila

EMCDDA

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

ESPR

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

EMSA

Evropska agencija za pomorsko varnost

EMU

Ekonomska in monetarna unija

ENEF

Sklad za financiranje rasti podjetij

ENIAC

Posvetovalni svet Evropske pobude za nanoelektroniko

ENIF

Sklad za financiranje podjetniških inovacij

ENISA

Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij

ENPI

Evropski instrument sosedstva in partnerstva

EP

Evropski parlament

ERCEA

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

ESRR

Evropski sklad za regionalni razvoj

ESA

Evropska vesoljska agencija

ESS

Evropski socialni sklad

Skladi ESI

Evropski strukturni in investicijski skladi

EMS

Evropski mehanizem za stabilnost

ESMA

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

ETF

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998

ETF

Evropska fundacija za usposabljanje

EU

Evropska unija

EUIPO

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino

eu-LISA

Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice

EUMETSAT

Evropska organizacija za uporabo meteoroloških satelitov

EU-OSHA

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

Euratom

Evropska skupnost za atomsko energijo

Eurofound

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

EUROJUST

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje

EUROPOL

Evropski policijski urad

F4E

Fuzija za energijo

GCV

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik

FIUR

Finančni instrument za usmerjanje ribištva

Načelo FIFO

Načelo „prvi noter, prvi ven“ („First-in, First-out“)

7. OP

Sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti

FU

Finančna uredba

FRA

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

Frontex

Evropska agencija za mejno in obalno stražo

FSDA

„Financial Statement Discussion and Analysis“ – razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza

BDP

Bruto domači proizvod

GMES

Globalno spremljanje okolja in varnosti

BND

Bruto nacionalni dohodek

GNSS

Globalni satelitski navigacijski sistem

H2020

Obzorje 2020

ICSLT

„International Civil Servants Life Table“ – tablice umrljivosti za mednarodne javne uslužbence

IFRP

„Integrated Financial Reporting Package“ – celovit sveženj finančnih poročil

IIW

„Infrastructure and Innovation Window“ – del za infrastrukturo in inovacije

MDS

Mednarodni denarni sklad

IMI

Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila

INEA

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja

IPA II

Instrument za predpristopno pomoč

MRSJS

Mednarodni računovodski standardi za javni sektor

ISF

Sklad za notranjo varnost

IT

Informacijska tehnologija

ITER

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor

SAN

Skupni akcijski načrt

JRC

Skupno raziskovalno središče

SP

Skupno podjetje

LGTT

„Loan Guarantee Instrument for TEN-T projects“ – instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

VLP

Večletni program – program finančnega vključevanja srednjih podjetij

MEP

„Member of the European Parliament“ – poslanec Evropskega parlamenta

MFA

Makrofinančna pomoč

VFO

Večletni finančni okvir

MMSP

Mikro, mala in srednja podjetja

NEET

Mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo

SLS

Sklep o lastnih sredstvih

PBI

„Project Bond Initiative“ – pobuda za projektne obveznice

PF4EE

„Private Finance for Energy Efficiency Instrument“ – instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost

PGF

„Participants Guarantee Fund“ – Jamstveni sklad za udeležence

PMF

„European Progress Microfinance Facility“ – evropski mikrofinančni instrument Progress

PPP

„Public-Private Partnership“ – javno-zasebno partnerstvo

PSEO

„Pension Scheme of European Officials“ – pokojninski sistem za evropske uradnike

R&I

Raziskave in inovacije

RAL

Neporavnane obveznosti („reste à liquider“)

REA

Izvajalska agencija za raziskave

RSFF

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

RTD

Raziskave, tehnološki razvoj in predstavitev

S&P

Standard & Poor’s Financial Services LLC

SANAD

Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA

SAPARD

Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja

SEMED

Program za finančno vključevanje MMSP iz držav južnega in vzhodnega Sredozemlja

SESAR

Skupno podjetje Raziskave ATM v okviru enotnega evropskega neba

SIUGI

„SME Initiative Uncapped Guarantee Instrument“ – instrument neomejenega jamstva pobude za MSP

MSP

Mala in srednja podjetja

SMEW

„Small and Medium-sized Enterprises Window“ – del za mala in srednja podjetja

PDEU

Pogodba o delovanju Evropske unije

TLS

Tradicionalna lastna sredstva

TRDI

„Temporary Rural Development Instrument“ – začasni instrument za razvoj podeželja

DDV

Davek na dodano vrednost

YEI

„Youth Employment Initiative“ – pobuda za zaposlovanje mladih

---

(1)  V skladu z načelom subsidiarnosti Unija ukrepa samo, če in kolikor države članice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov lažje dosežejo na ravni Unije. V skladu z načelom sorazmernosti ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodb. Glej člen 5 PDEU.

1

(2)  Glej sporočilo Komisije „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“, COM(2010) 2020 final z dne 3. marca 2010.

2

(3)  Sporočilo Komisije „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope ‒ Evropsko ukrepanje za trajnost“, SWD(2016) 390 final z dne 22. novembra 2016.

3

(4)  Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 373, 2013, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

5

(6)  Člen 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

6

(7)  Za več informacij glej sporočilo predsednika Junckerja in prvega podpredsednika Timmermansa Komisiji „Upravljanje v Evropski komisiji“ z dne 11. oktobra 2017 (C(2017) 6915 final), na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf.

7

(8)  Npr. standardi notranje kontrole temeljijo na načelih notranje kontrole COSO 2013.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/governance-in-the-commission_en. Za več podrobnosti glej Sporočilo Komisiji C(2018) 7704 „Racionalizacija in krepitev korporativnega upravljanja v Evropski komisiji“, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/streamlining-strengthening-corporate-governance-european-commission_en.pdf.

9

(10)  Posebno poročilo št. 27/2016 „Upravljanje na Evropski komisiji – najboljša praksa?“

10

(11)  Zato se izraz „Evropska komisija“ uporablja tako za institucijo – kolegij –, ki ga sestavljajo člani Komisije, kot za upravo, ki jo vodijo generalni direktorji njenih oddelkov (in vodje drugih upravnih struktur, kot so službe, uradi in izvajalske agencije).

11

(12)  Sklep Evropskega sveta (EU) 2019/476, sprejet v dogovoru z Združenim kraljestvom, z dne 22. marca 2019 o podaljšanju obdobja na podlagi člena 50(3) PEU (UL L 80 I, 22.3.2019, str. 1).

12

(13)  Sklep Evropskega sveta (EU) 2019/584, sprejet v dogovoru z Združenim kraljestvom, z dne 11. aprila 2019 o podaljšanju obdobja na podlagi člena 50(3) PEU (UL L 101, 11.4.2019, str. 1).

13

(14)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

14

(*1)  Evropski parlament je 12. decembra 2018 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti Unije plačajo iz lastnih sredstev, ki jih poberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2019. Poleg tega v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin.

*1

Evropski parlament je 12. decembra 2018 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti Unije plačajo iz lastnih sredstev, ki jih poberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2019. Poleg tega v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin.

(15)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

15

(16)  Pokojninski sistem za evropske uradnike je hipotetičen (virtualni) sklad z opredeljenimi prejemki, v katerem prispevki zaposlenih služijo financiranju prihodnjih pokojnin. Čeprav dejanski naložbeni sklad ne obstaja, se šteje, da je bil znesek, ki bi se zbral v takem skladu, naložen v dolgoročne obveznice držav članic in se odraža v pokojninskih obveznostih, ki so evidentirane v zaključnem računu Evropske unije. Države članice skupno jamčijo za plačilo prejemkov v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov in členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji (za podroben opis sheme glej dokument COM(2018) 829).

16

(17)  UL L 345, 27.12.2017, str. 34.

17

(18)  UL L 249, 27.9.2017, str. 1.

18

(19)  Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).

19

(20)  UL L 168, 7.6.2014, str. 39.

20

(21)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

21

(*2)  „Nedodeljeno razdelku VFO“ vključuje izvrševanje proračuna subjektov, vključenih v konsolidacijo, in konsolidacijske izločitve, zunajproračunske dejavnosti in nedodeljene programe s posameznimi nepomembnimi zneski.

*2

„Nedodeljeno razdelku VFO“ vključuje izvrševanje proračuna subjektov, vključenih v konsolidacijo, in konsolidacijske izločitve, zunajproračunske dejavnosti in nedodeljene programe s posameznimi nepomembnimi zneski.

(22)  Sklep (EU) 2018/412 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2018 o spremembi Sklepa št. 466/2014/EU o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri financiranju v podporo naložbenim projektom zunaj Unije (UL L 76, 19.3.2018, str. 30).

22

(23)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

23

(24)  UL L 122, 24.4.2014, str. 44.

24

(25)  UL L 349, 21.12.2013, str. 100.

25

(26)  UL L 347, 20.12.2013, str. 1.

26

(27)  UL L 70, 12.3.2019, str. 1.

27

(28)  UL L 291, 16.11.2018, str. 3.

28

(29)  UL L 132, 21.5.2016, str. 85.

29

(*3)  Razen vzajemnih posojil za finančno pomoč.

*3

Razen vzajemnih posojil za finančno pomoč.

(*4)  Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (razen lastniških instrumentov in enotnega sklada).

*4

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (razen lastniških instrumentov in enotnega sklada).

(*5)  Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj.

*5

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj.

(30)  Uredba Sveta (ES) št. 431/2009 z dne 18. maja 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (UL L 128, 27.5.2009, str. 1).

30

(31)  Uredba Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (UL L 118, 12.5.2010, str. 1).

31

(*6)  S korekcijskim koeficientom.

*6

S korekcijskim koeficientom.

(*7)  Se plača prva tri leta po odhodu.

*7

Se plača prva tri leta po odhodu.

(32)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

32

Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

(*8)  Sredstva, predstavljena v tej razpredelnici, vključujejo več postavk računovodskih izkazov (za prodajo razpoložljiva sredstva v višini 4 387 milijonov EUR (od tega lastniški instrumenti znašajo 1 294 milijonov EUR); denarna sredstva in njihovi ustrezniki v višini 1 615 milijonov EUR; posojila v višini 64 milijonov EUR in druge postavke v višini 49 milijonov EUR).

*8

Sredstva, predstavljena v tej razpredelnici, vključujejo več postavk računovodskih izkazov (za prodajo razpoložljiva sredstva v višini 4 387 milijonov EUR (od tega lastniški instrumenti znašajo 1 294 milijonov EUR); denarna sredstva in njihovi ustrezniki v višini 1 615 milijonov EUR; posojila v višini 64 milijonov EUR in druge postavke v višini 49 milijonov EUR).

(*9)  Obveznosti, predstavljene v tej razpredelnici, vključujejo več postavk računovodskih izkazov (rezervacije v višini 1 337 milijonov EUR; obveznosti iz poslovanja v višini 69 milijonov EUR in druge postavke v višini 22 milijonov EUR).

*9

Obveznosti, predstavljene v tej razpredelnici, vključujejo več postavk računovodskih izkazov (rezervacije v višini 1 337 milijonov EUR; obveznosti iz poslovanja v višini 69 milijonov EUR in druge postavke v višini 22 milijonov EUR).

(*10)  Za nekatera jamstva je tveganje, ki ga prevzame EU, v celoti pokrito z oblikovanimi rezervacijami.

*10

Za nekatera jamstva je tveganje, ki ga prevzame EU, v celoti pokrito z oblikovanimi rezervacijami.

(*11)  Brez poslov refinanciranja.

*11

Brez poslov refinanciranja.

(*12)  Brez preventivne pomoči.

*12

Brez preventivne pomoči.

(33)  Za več informacij glej: Evropska komisija, zimska napoved gospodarskih gibanj za leto 2019, na spletnem naslovu https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-winter-2019_en.

33

(34)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

34

(35)  UL L 168, 7.6.2014, str. 29.

35

---

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

| 30.9.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 327/168 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 327/168

---

IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE PREDLOŽI EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU – POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA

(2019/C 327/02)

Mnenje

| I. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | konsolidirani zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2018, ki ga je Komisija odobrila 26. junija 2019, ter |
| --- | --- | --- |

I.

(a)

konsolidirani zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2018, ki ga je Komisija odobrila 26. junija 2019, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Zanesljivost zaključnega računa

| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa









  II. | Po mnenju Sodišča konsolidirani zaključni račun Evropske unije (EU) za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njen finančni položaj na dan 31. decembra 2018 ter njen poslovni izid, denarne tokove in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

II.

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom

Prihodki

| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov









  III. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov

III.

Odhodki

| Mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti odhodkov









  IV. | Razen učinkov zadeve, opisane v odstavku o osnovi za mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, so po mnenju Sodišča odhodki, sprejeti v zaključnem računu za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

Mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti odhodkov

IV.

Osnova za mnenje

| V. | Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI (ISSAI). Odgovornost Sodišča na podlagi teh standardov je natančneje opisana v nadaljevanju v delu z naslovom Revizorjeva odgovornost za revizijo konsolidiranega zaključnega računa in z njim povezanih transakcij. Poleg tega Sodišče izpolnjuje tudi zahteve glede neodvisnosti in svoje etične odgovornosti v skladu z etičnim kodeksom za poklicne računovodje, ki ga je izdal Odbor za mednarodne etične standarde za računovodje (IESBA). Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. |
| --- | --- |

V.

Osnova za mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti odhodkov

| VI. | Sodišče je za leto 2018 ugotovilo, da so na odhodke z visokim tveganjem (zlasti porabo na podlagi povračil, za katero veljajo kompleksna pravila) (3) vplivale pomembne napake. Po oceni Sodišča znaša stopnja napake za odhodke z visokim tveganjem 4,5 %. Skupna ocenjena stopnja napake (2,6 %), ki jo je ugotovilo Sodišče, je še vedno nad pragom pomembnosti, vendar ni vseobsegajoča. Na odhodke z nizkim tveganjem, ki nastanejo predvsem na podlagi pravic, zanje pa veljajo poenostavljena / manj kompleksna pravila, niso vplivale pomembne napake (4). |
| --- | --- |

VI.

Ključne revizijske zadeve

| Sodišče je ocenilo morebitni učinek izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije na zaključni račun za leto 2018









  VII. | Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet, da namerava izstopiti iz EU. Evropski svet se je 10. aprila 2019 strinjal o podaljšanju roka za izstop Združenega kraljestva za kolikor bo potrebno (5), v vsakem primeru pa najpozneje do 31. oktobra 2019. Glede na odločitev Sveta naj bi Združeno kraljestvo izstopilo iz EU prvi dan v mesecu, ki sledi zaključku postopkov ratifikacije, ali 1. novembra 2019, kar nastopi prej. Združeno kraljestvo bo do novega datuma izstopa ostalo država članica z vsemi pravicami in dolžnostmi v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji in ima pravico, da kadar koli prekliče svoje uradno obvestilo o izstopu. |
| --- | --- |

Sodišče je ocenilo morebitni učinek izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije na zaključni račun za leto 2018

VII.

| VIII. | Kot je navedeno v odstavku II, je bil konsolidirani zaključni račun EU za leto 2018 pripravljen tako, da prikazuje finančni položaj EU na dan 31. decembra 2018 ter njen poslovni izid, denarne tokove in spremembe njenih čistih sredstev. Konsolidirani zaključni račun EU za leto 2018 prikazuje stanje pogajanj na dan 31. decembra 2018. Na ta datum in do datuma, ko je Sodišče končalo svoje revizijsko delo, je bilo Združeno kraljestvo še vedno država članica EU. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Sodišče ni odkrilo nobenih dogodkov v zvezi s procesom izstopa, zaradi katerih bi bile potrebne prilagoditve v skladu z mednarodnim računovodskim standardom za dogodke po datumu poročanja (6). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Sodišče bo še naprej ocenjevalo morebitni učinek izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije na konsolidirani zaključni račun EU. Prihodnji konsolidirani zaključni računi EU bodo morali prikazovati stanje ali izid procesa izstopa. Na dan, ko je Sodišče zaključilo revizijo zaključnega računa za leto 2018, še ni bilo znano, ali bo Združeno kraljestvo dejansko izstopilo iz EU, in če bo, na kateri datum in pod katerimi pogoji. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Glede na sedanje stanje ni nobenih finančnih posledic, o katerih bi bilo treba poročati v konsolidiranem zaključnem računu EU za leto 2018, in Sodišče je prišlo do zaključka, da zaključni račun na dan 31. decembra 2018 pravilno prikazuje proces izstopa na ta datum. |
| --- | --- |

XI.

Sodišče je ocenilo obveznost za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih

| XII. | Bilanca stanja EU vključuje obveznost za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih, ki je konec leta 2018 znašala 80,5 milijarde EUR. To je ena najpomembnejših obveznosti, prikazanih v bilanci stanja, ki znaša več kot tretjino skupnih obveznosti za leto 2018 v višini 235,9 milijarde EUR. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Večina te obveznosti za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih (70,0 milijarde EUR) se nanaša na pokojninski sistem uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije. Obveznost, evidentirana v zaključnem računu, odraža znesek, ki bi bil vključen v pokojninski sklad – če bi bil ta ustanovljen – za plačilo obstoječih obveznosti za starostne pokojnine (7). Poleg starostnih pokojnin zajema tudi invalidske pokojnine in pokojnine, ki se izplačujejo vdovam/otrokom umrlih uslužbencev EU. Zaslužki, izplačani v okviru pokojninske sheme, se knjižijo v breme proračuna EU. Države članice skupaj jamčijo za izplačilo zaslužkov, uslužbenci pa prispevajo tretjino stroškov financiranja sheme. Eurostat to obveznost izračuna v imenu računovodje Komisije z uporabo parametrov, ki jih ocenijo aktuarski svetovalci Komisije. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Drugi najpomembnejši del obveznosti za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih (8,7 milijarde EUR) je ocenjena obveznost EU do skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja (JSIS). Ta obveznost se nanaša na stroške zdravstvenega varstva uslužbencev EU, ki jih je treba plačati v obdobju po prenehanju opravljanja dejavnosti (brez njihovih prispevkov). |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Sodišče je kot del svoje revizije pri obveznosti za pokojnine ocenilo tudi aktuarske predpostavke in iz tega izhajajoče vrednotenje. Ta ocena temelji na delu, ki so ga opravili zunanji aktuarski strokovnjaki za pripravo študije o obveznostih za pokojnine in skupni sistem zdravstvenega zavarovanja. Sodišče je preverilo številčne podatke, aktuarske parametre in izračun obveznosti ter predstavitev v konsolidirani bilanci stanja in pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom. Kot je navedeno v pojasnilu 2.9 h konsolidiranim računovodskim izkazom, si je Komisija še naprej prizadevala za okrepitev svojih procesov za izračun obveznosti za zaslužke zaposlenih, ki jih bo Sodišče še naprej pregledovalo. |
| --- | --- |

XV.

Sodišče je ocenilo bistvene ocene na koncu leta, predstavljene v zaključnem računu

| XVI. | Konec leta 2018 je ocenjena vrednost upravičenih stroškov, ki so nastali pri upravičencih, vendar se o njih še ni poročalo, znašala 99,8 milijarde EUR (konec leta 2017: 100,9 milijarde EUR). Ti zneski so bili evidentirani kot vnaprej vračunani stroški (8). |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Ob koncu leta 2018 je ocenjeni znesek, ki ni bil porabljen v okviru finančnih instrumentov, za katere se uporablja deljeno upravljanje, in shem pomoči, priznanih v zaključnem računu EU, znašal 6,5 milijarde EUR (ob koncu leta 2017: 4,7 milijarde EUR), kar je prikazano v bilanci stanja kot „drugi predujmi državam članicam“. |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Da bi Sodišče ocenilo te ocene ob koncu leta, je preučilo sistem, ki ga je Komisija vzpostavila za izračune za ločitev proračunskih let, in zagotovilo njegovo pravilnost in popolnost v generalnih direktoratih, v katerih se izvrši večina plačil. Med svojim revizijskim delom v zvezi z vzorcem računov in plačili v okviru predfinanciranja je preučilo ustrezne izračune za ločitev proračunskih let, da bi se obravnavalo tveganje napačne navedbe vnaprej vračunanih stroškov. Od računovodskih služb Komisije je zahtevalo dodatna pojasnila o splošni metodologiji za pripravo teh ocen. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Sodišče je prišlo do zaključka, da je ocena skupnega zneska vnaprej vračunanih stroškov in drugih predujmov državam članicam, navedenih v konsolidirani bilanci stanja, poštena. |
| --- | --- |

XIX.

Druge zadeve

| XX | Poslovodstvo je odgovorno za zagotovitev „drugih informacij“. Ta izraz zajema razpravo o računovodskih izkazih in njihovo analizo, ne pa konsolidiranega zaključnega računa in revizijskega poročila Sodišča o tem. Mnenje Sodišča o konsolidiranem zaključnem računu ne zajema teh drugih informacij. O tem tudi ne dajemo nobene izjave o zanesljivosti. Pri reviziji konsolidiranega zaključnega računa je Sodišče odgovorno za to, da prebere druge informacije in razmisli, ali so te pomembno neskladne s konsolidiranim zaključnim računom ali njegovim vedenjem, pridobljenim pri reviziji, ali se zdijo kako drugače pomembno napačno navedene. Če Sodišče pride do zaključka, da so druge informacije pomembno napačno navedene, mora o tem ustrezno poročati. Sodišče v zvezi s tem nima o čem poročati. |
| --- | --- |

XX

Odgovornost poslovodstva

| XXI. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa EU na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom EU, ima Komisija (člen 317 PDEU). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | Pri pripravi zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti EU, da nadaljuje poslovanje, razkritje vseh ustreznih zadev, ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, razen če namerava subjekt likvidirati ali zaustaviti poslovanje ali če nima druge možnosti, kot da napravi eno ali drugo. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Komisija je odgovorna za nadzor nad procesom računovodskega poročanja EU. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | V skladu s finančno uredbo (naslov IX) mora računovodja Komisije za revizijo konsolidirani zaključni račun EU najprej, in sicer do 31. marca naslednjega leta, predložiti kot začasni zaključni račun in do 31. julija kot končni zaključni račun. Začasni zaključni račun bi že moral biti resničen in pošten prikaz finančnega položaja EU. Zato je nujno, da so vse postavke začasnega zaključnega računa predstavljene kot končni izračuni, kar Sodišču omogoča, da svojo nalogo opravi v skladu z naslovom X finančne uredbe in v danih rokih. Kakršne koli spremembe med začasnim in končnim zaključnim računom bi bile običajno samo posledica ugotovitev Sodišča. |
| --- | --- |

XXIV.

Revizorjeva odgovornost za revizijo konsolidiranega zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

| XXV. | Cilj Sodišča je pridobiti razumno zagotovilo o tem, ali je konsolidirani zaključni račun EU brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Razumno zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo nujno odkrijejo vsi primeri pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki lahko obstajajo. Do napačne navedbe ali neskladja lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na kakršne koli ekonomske odločitve, ki bi se sprejele na podlagi tega konsolidiranega zaključnega računa. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | V zvezi s prihodki Sodišče pri preučitvi lastnih sredstev iz naslova DDV in BND izhaja iz makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ta izračunajo, in oceni sisteme Komisije za obdelavo agregatov do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranem zaključnem računu. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih preuči računovodske izkaze carinskih organov in analizira tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v zaključnem računu. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Pri odhodkih preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil razen predujmov ob njihovem nastanku. Predplačila so preučena, ko prejemnik sredstev zagotovi dokaze o njihovi pravilni porabi in institucija ali organ te dokaze sprejme z obračunom predplačila, kar je lahko šele v naslednjem letu. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Kot del revizije v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije (ISSAI) skozi celotno revizijo Sodišče uporablja strokovno presojo in ohranja poklicno nezaupljivost. Poleg tega:






  (a) | ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v konsolidiranem zaključnem računu EU in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami prava EU, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo; |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

(a)

ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v konsolidiranem zaključnem računu EU in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami prava EU, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo;

| (b) | skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol; |
| --- | --- |

(b)

skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol;

| (c) | vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen ter z njimi povezanih razkritij poslovodstva; |
| --- | --- |

(c)

vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen ter z njimi povezanih razkritij poslovodstva;

| (d) | sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti subjekta, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v konsolidiranem zaključnem računu ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje; |
| --- | --- |

(d)

sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti subjekta, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v konsolidiranem zaključnem računu ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje;

| (e) | vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino konsolidiranega zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali konsolidirani zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke; |
| --- | --- |

(e)

vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino konsolidiranega zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali konsolidirani zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke;

| (f) | pridobiva zadostne ustrezne revizijske dokaze o finančnih informacijah o subjektih, ki spadajo v obseg konsolidacije EU, da bi lahko dalo mnenje o konsolidiranem zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah. Sodišče je odgovorno za usmerjanje, nadziranje in izvedbo revizije ter je edino odgovorno za revizijsko mnenje, ki ga izda. |
| --- | --- |

(f)

pridobiva zadostne ustrezne revizijske dokaze o finančnih informacijah o subjektih, ki spadajo v obseg konsolidacije EU, da bi lahko dalo mnenje o konsolidiranem zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah. Sodišče je odgovorno za usmerjanje, nadziranje in izvedbo revizije ter je edino odgovorno za revizijsko mnenje, ki ga izda.

| XXIX. | Sodišče komunicira s poslovodstvom, med drugim glede načrtovanega obsega in časovnega razporeda revizij ter pomembnih revizijskih ugotovitev, vključno z ugotovitvami o morebitnih pomembnih pomanjkljivostih notranjih kontrol. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | Med zadevami, o katerih se razpravlja s Komisijo in drugimi revidiranimi subjekti, Sodišče določi tiste, ki so bile najpomembnejše pri reviziji konsolidiranega zaključnega računa in so zato ključne revizijske zadeve za tekoče obdobje. Te zadeve opiše v poročilu, razen če zakoni ali predpisi prepovedujejo javno razkritje ali, v izredno redkih okoliščinah, če Sodišče ugotovi, da se o zadevi v poročilu ne bi smelo poročati, ker bi bilo smiselno pričakovati, da bodo neugodne posledice tega večje od kakršne koli koristi javnega interesa. |
| --- | --- |

XXX.

18. julij 2019

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  Konsolidirani računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila (skupaj s poročanjem po segmentih).

1

(2)  Poročila o izvrševanju proračuna zajemajo tudi pojasnila.

2

(3)  Ti odhodki so znašali 61,0 milijarde EUR. Dodatne informacije so zagotovljene v odstavkih 1.19 do 1.21 letnega poročila Sodišča za leto 2018.

3

(4)  Ti odhodki so znašali 59,6 milijarde EUR. Dodatne informacije so v odstavku 1.18 letnega poročila Sodišča za leto 2018.

4

(5)  EUCO XT 20013/19 – Sklep Evropskega sveta o podaljšanju obdobja iz člena 50(3) PEU, sprejet v dogovoru z Združenim kraljestvom.

5

(6)  Glej mednarodni računovodski standard za javni sektor IPSAS 14 – dogodki po datumu poročanja.

6

(7)  Glej mednarodni računovodski standard za javni sektor IPSAS 39 – zaslužki zaposlenih. V zvezi s pokojninskim sistemom uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije obveznost za določene zaslužke izkazuje sedanjo vrednost pričakovanih prihodnjih plačil, ki jih bo morala EU izplačati za izpolnitev pokojninskih obveznost, ki izhajajo iz zaposlitve zaposlenih v tekočem in prejšnjih obdobjih.

7

(8)  Ti stroški vključujejo vnaprej vračunane stroške v višini 62,9 milijarde EUR na strani obveznosti v bilanci stanja in 36,9 milijarde EUR na strani sredstev, s katerimi se zmanjša vrednost predfinanciranja.

8

---