# Euroopa Liidu C 400/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 400 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik26. november 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 400

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik26. november 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 400/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9568 – Marcegaglia Plates / Evraz Palini Bertoli) (
  1
  ) | 1 |
| 2019/C 400/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9370 – Telenor/DNA) (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 400/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.8658 – UTC / Rockwell Collins) (
  1
  ) | 3 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2019/C 400/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9568 – Marcegaglia Plates / Evraz Palini Bertoli) (
  1
  )

1

1

2019/C 400/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9370 – Telenor/DNA) (
  1
  )

1

2

2019/C 400/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.8658 – UTC / Rockwell Collins) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2019/C 400/04 | Teatis teatavatele isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 4 |
| 2019/C 400/05 | Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas | 5 |
| 2019/C 400/06 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas | 6 |
| 2019/C 400/07 | Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/1693 (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2019/1944) ning nõukogu määruses (EL) 2016/1686 (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2019/1943), milles käsitletakse ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid | 7 |
| 2019/C 400/08 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/1693 ning nõukogu määruses (EL) 2016/1686, milles käsitletakse ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid | 8 |
| 2019/C 400/09 | Nõukogu järeldused heaolumajanduse kohta | 9 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 400/10 | Euro vahetuskurss — 25. november 2019 | 15 |
| | Kontrollikoda |
| 2019/C 400/11 | Eriaruanne nr 18/2019 ELi kasvuhoonegaaside heide: aruandlus toimib, kuid heite vähendamise kohta tulevikus on vaja paremat teavet | 16 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2019/C 400/04

Teatis teatavatele isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

4

2019/C 400/05

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

5

2019/C 400/06

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

6

2019/C 400/07

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/1693 (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2019/1944) ning nõukogu määruses (EL) 2016/1686 (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2019/1943), milles käsitletakse ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid

7

2019/C 400/08

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/1693 ning nõukogu määruses (EL) 2016/1686, milles käsitletakse ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid

8

2019/C 400/09

Nõukogu järeldused heaolumajanduse kohta

9

Euroopa Komisjon

2019/C 400/10

Euro vahetuskurss — 25. november 2019

15

Kontrollikoda

2019/C 400/11

Eriaruanne nr 18/2019 ELi kasvuhoonegaaside heide: aruandlus toimib, kuid heite vähendamise kohta tulevikus on vaja paremat teavet

16

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 400/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9622 – EUROVIA Industrie / ASA-Bau / JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 17 |
| 2019/C 400/13 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9672 – Apollo/Gamenet) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 19 |
| 2019/C 400/14 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9583 – TPG / Hong Leong Group / Columbia Asia Healthcare) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 20 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2019/C 400/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9622 – EUROVIA Industrie / ASA-Bau / JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

17

2019/C 400/13

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9672 – Apollo/Gamenet) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

19

2019/C 400/14

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9583 – TPG / Hong Leong Group / Columbia Asia Healthcare) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 26.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9568 – Marcegaglia Plates / Evraz Palini Bertoli)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 400/01)

19. novembril 2019 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9568 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9568 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 26.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9370 – Telenor/DNA)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 400/02)

15. juulil 2019 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9370 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9370 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 26.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.8658 – UTC / Rockwell Collins)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 400/03)

4. mail 2018 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b koostoimes sama määruse artikli 6 lõikega 2. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32018M8658 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32018M8658 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 26.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/4

---

Teatis teatavatele isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2019/C 400/04)

Alljärgnev teave tehakse teatavaks järgmistele isikutele: Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (nr 4), Pyotr Anatoliyovych ZIMA (nr 6), Sergey Pavlovych TSEKOV (nr 8), Viktor Alekseevich OZEROV (nr 9), Sergey Yurievich GLAZYEV (nr 23), Mikhail Grigorievich MALYSHEV (nr 30), Oleg Genrikhovich SAVELYEV (nr 36), Olga Fedorovna KOVITIDI (nr 38), Igor Vsevolodovich GIRKIN (nr 48), Vladimir Nikolaevich PLIGIN (nr 51), Viacheslav PONOMARIOV (nr 54), Aleksey Vyacheslavovich KARYAKIN (nr 68), Boris Vyacheslavovich GRYZLOV (nr 77), Vladimir ANTYUFEYEV (nr 87), Sergey Vadimovich ABISOV (nr 91), Vladimir Petrovich KONONOV (nr 97), Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (nr 108), Viktor Petrovich VODOLATSKY (nr 109), Yuriy Viktorovich SIVOKONENKO (nr 123), Aleksandr Igorevich KOFMAN (nr 124), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (nr 131), Ekaterina Vladimirovna FILIPPOVA (nr 141), Viktor Vyacheslavovich YATSENKO (nr 144), Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV (nr 161), Inna Nikolayevna GUZEYEVA (nr 162), Natalya Ivanovna BEZRUCHENKO (nr 163), Miroslav Aleksandrovich POGORELOV (nr 165), Anastasiya Nikolayevna KAPRANOVA (nr 166), Sergey Alekseevich SHCHERBAKOV (nr 182) ning nn Luganski omakaitse (nr 8) ja Kalmiuse pataljon (nr 35), ning Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega seotud piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse 2014/145/ÜVJP (1) lisas ja nõukogu määruse (EL) nr 269/2014 (2) I lisas loetletud teatavad isikud ja üksused.

Nõukogu kavatseb uute põhjendustega säilitada piiravad meetmed eespool nimetatud isikute ja üksuste suhtes. Nimetatud isikuid ja üksusi teavitatakse käesolevaga, et nad võivad esitada kavandatud loetellu kandmise põhjenduste saamiseks nõukogule enne 4. detsembrit 2019 taotluse järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(2)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

---

| 26.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/5

---

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

(2019/C 400/05)

Järgnev teave tehakse teatavaks Viktor Ivanovych Ratushniakile, kelle nimi esineb nõukogu otsuse 2014/119/ÜVJP (1) lisas ja nõukogu määruse (EL) nr 208/2014 (2) (teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas) I lisas.

Nõukogu kavatseb säilitada piiravad meetmed eespool nimetatud isiku suhtes. Nimetatud isikut teavitatakse käesolevaga, et ta võib esitada nõukogule enne 6. detsembrit 2019 taotluse, et saada elemendid, mida nõukogu hoiab oma toimikus seoses tema loetellu kandmisega, järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-post: sanctions@consilium.europa.eu

Sellega seoses juhitakse asjaomase isiku tähelepanu sellele, et nõukogu vaatab otsuses 2014/119/ÜVJP ja määruses (EL) nr 208/2014 esitatud isikute loetelu regulaarselt läbi.

---

(1)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 26.

(2)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 1.

---

| 26.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/6

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

(2019/C 400/06)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õiguslik alus on nõukogu otsus 2014/119/ÜVJP (2) ja nõukogu määrus (EL) nr 208/2014 (3).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on nõukogu peasekretariaadi välisasjade, laienemise ja elanikkonnakaitse peadirektoraadi (RELEX) üksus RELEX.1.C, kellega on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi / Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi / Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu peasekretariaadi andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel aadressil:

Data Protection Officer

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele 2014/119/ÜVJP ja määrusele (EL) nr 208/2014.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses 2014/119/ÜVJP ja määruses (EL) nr 208/2014 kehtestatud kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid nendega seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid võib vajaduse korral jagada Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 sätestatud piiranguid, toimub vastamine juurdepääsutaotlustele, parandamistaotlustele ja vastuväidetele, mille andmesubjektid oma õiguste teostamiseks on esitanud, kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

Isikuandmeid säilitatakse viis aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, või alates hetkest, mil kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või seni kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 26.

(3)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 1.

---

| 26.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/7

---

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/1693 (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2019/1944) ning nõukogu määruses (EL) 2016/1686 (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2019/1943), milles käsitletakse ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid

(2019/C 400/07)

Alljärgnev teave tehakse teatavaks Guillaume PIROTTE’ile, kes on kantud loetellu, mis on esitatud nõukogu otsuse (ÜVJP) 2016/1693 (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2019/1944 (2)) lisas ning nõukogu määruse (EL) 2016/1686 (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2019/1943 (4)) I lisas, milles käsitletakse ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid.

Euroopa Liidu Nõukogu otsustas, et eespool nimetatud lisades esitatud isik tuleks kanda loetelusse, kuhu on kantud isikud, rühmitused, ettevõtjad ja üksused, kelle suhtes kohaldatakse otsuses (ÜVJP) 2016/1693 ja määruses (EL) 2016/1686 sätestatud piiravaid meetmeid.

Asjaomase isiku tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, mis on loetletud määruse (EL) 2016/1686 II lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või konkreetseteks makseteks kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 5.

Asjaomane isik võib esitada taotluse, et saada nõukogu põhjendused tema eespool nimetatud loetelusse kandmise kohta. Taotlus tuleks saata järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi / Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi / Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-post: sanctions@consilium.europa.eu

Asjaomane isik võib eespool toodud aadressil igal ajal esitada nõukogule taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus tema kandmise kohta eespool nimetatud loetellu läbi vaadataks. Sellega seoses juhitakse asjaomase isiku tähelepanu asjaolule, et nõukogu vaatab nimetatud loetelu korrapäraselt läbi kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2016/1693 artikli 6 lõikega 2 ning määruse (EL) 2016/1686 artikli 4 lõikega 4. Selleks, et taotlusi käsitletaks järgmise läbivaatamise käigus, tuleks need esitada 31. juuliks 2020.

Samuti juhitakse asjaomase isiku tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 255, 21.9.2016, lk 25.

(2)  ELT L 303 I, 25.11.2019, lk 3.

(3)  ELT L 255, 21.9.2016, lk 1.

(4)  ELT L 303 I, 25.11.2019, lk 1.

---

| 26.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/8

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/1693 ning nõukogu määruses (EL) 2016/1686, milles käsitletakse ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid

(2019/C 400/08)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (1) artikliga 16 juhitakse andmesubjektide tähelepanu järgmisele teabele.

Töötlemistoimingu õigusliku aluse moodustavad nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/1693, (2) mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2019/1944, (3) ning nõukogu määrus (EL) 2016/1686, (4) mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2019/1943 (5).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on nõukogu peasekretariaadi välisasjade, laienemise ja elanikkonnakaitse peadirektoraadi (RELEX) üksus RELEX.1.C, kellega on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu peasekretariaadi andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel aadressil:

Data Protection Officer

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele (ÜVJP) 2016/1693, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2019/1944, ning määrusele (EL) 2016/1686, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2019/1943.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses (ÜVJP) 2016/1693 ja määruses (EL) 2016/1686 kehtestatud kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid jagatakse vajaduse korral Euroopa välisteenistusega ning komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 sätestatud piiranguid, toimub vastamine juurdepääsutaotlustele, parandamistaotlustele ja vastuväidetele, mille andmesubjektid oma õiguste teostamiseks on esitanud, kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

Isikuandmeid säilitatakse viis aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, või alates hetkest, mil kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või seni, kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 255, 21.9.2016, lk 25.

(3)  ELT L 303 I, 25.11.2019, lk 3.

(4)  ELT L 255, 21.9.2016, lk 1.

(5)  ELT L 303 I, 25.11.2019, lk 1.

---

| 26.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/9

---

Nõukogu järeldused heaolumajanduse kohta

(2019/C 400/09)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TUNNISTADES, ET:

| 1. | Heaolumajandus on poliitiline suund ja juhtimisalane lähenemisviis, mille eesmärk on asetada inimesed ja nende heaolu poliitika ja otsuste tegemise keskmesse. Kuigi inimeste heaolu on väärtus omaette, rõhutatakse heaolumajandusega heaolu ja majanduskasvu vastastikku tugevdavat olemust. Heaolu arvessevõtmine kõigis poliitikavaldkondades on eluliselt tähtis liidu majanduskasvu, tootlikkuse, eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse ja ühiskonna stabiilsuse jaoks. |
| --- | --- |

1.

Heaolumajandus on poliitiline suund ja juhtimisalane lähenemisviis, mille eesmärk on asetada inimesed ja nende heaolu poliitika ja otsuste tegemise keskmesse. Kuigi inimeste heaolu on väärtus omaette, rõhutatakse heaolumajandusega heaolu ja majanduskasvu vastastikku tugevdavat olemust. Heaolu arvessevõtmine kõigis poliitikavaldkondades on eluliselt tähtis liidu majanduskasvu, tootlikkuse, eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse ja ühiskonna stabiilsuse jaoks.

| 2. | Inimeste heaolu on Euroopa Liidu peamine eesmärk. Heaolumajandus toob tähelepanu keskmesse liidu olemasolu mõtte, mis on sätestatud aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Heaolumajanduse keskseks osaks on luua keskkond, mis võimaldab inimestel saavutada oma täieliku potentsiaali ja kasutada oma põhiõigusi. Samal ajal aitavad kestlik ja kaasav majanduskasv ja vastupanuvõime kaasa inimeste, ühiskonna ja planeedi heaolule. |
| --- | --- |

2.

Inimeste heaolu on Euroopa Liidu peamine eesmärk. Heaolumajandus toob tähelepanu keskmesse liidu olemasolu mõtte, mis on sätestatud aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Heaolumajanduse keskseks osaks on luua keskkond, mis võimaldab inimestel saavutada oma täieliku potentsiaali ja kasutada oma põhiõigusi. Samal ajal aitavad kestlik ja kaasav majanduskasv ja vastupanuvõime kaasa inimeste, ühiskonna ja planeedi heaolule.

| 3. | Heaolumajanduse saavutamiseks on äärmiselt oluline horisontaalne lähenemisviis, mis põhineb eri poliitikavaldkondade vahelisel valdkonnaülesel koostööl. Vajadus tegutseda sektoriüleselt on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa sotsiaalhartas ning sellele viidati osana „Tervis kõikides poliitikavaldkondades“ lähenemisviisist, mis sisaldus varasemates nõukogu järeldustes (2006). Heaolumajanduse põhimõtte järgimine ei nõua liidu tasandi meetmete jaoks uusi pädevusi või struktuure, kuid selleks on vajalik liidu ja selle liikmesriikide volituste kooskõlastatud ja parem kasutamine ning heaolu peamistele teguritele täiendava tähelepanu pööramine. |
| --- | --- |

3.

Heaolumajanduse saavutamiseks on äärmiselt oluline horisontaalne lähenemisviis, mis põhineb eri poliitikavaldkondade vahelisel valdkonnaülesel koostööl. Vajadus tegutseda sektoriüleselt on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa sotsiaalhartas ning sellele viidati osana „Tervis kõikides poliitikavaldkondades“ lähenemisviisist, mis sisaldus varasemates nõukogu järeldustes (2006). Heaolumajanduse põhimõtte järgimine ei nõua liidu tasandi meetmete jaoks uusi pädevusi või struktuure, kuid selleks on vajalik liidu ja selle liikmesriikide volituste kooskõlastatud ja parem kasutamine ning heaolu peamistele teguritele täiendava tähelepanu pööramine.

| 4. | Heaolumajandus põhineb usaldusväärsel ja kestlikul majanduspoliitikal. Heaolumajandus toob esile, kui oluline on investeerida tulemuslikesse, tõhusatesse ja õiglastesse poliitilistesse meetmetesse ja struktuuridesse, mis tagavad kõigile inimestele juurdepääsu avalikele teenustele, sealhulgas tervishoiu- ja sotsiaalteenustele, pikaajalisele hooldusele, tervise- ja ennetusmeetmete edendamisele, sotsiaalkaitsele ning haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele. Selles asetatakse rõhk tööhõivele, aktiivsele tööturupoliitikale ning töötervishoiule ja -ohutusele ning inimväärsetele töötingimustele, mis on meetmed, millega tagatakse heaolu tööl. See tähendab võrdseid võimalusi, soolist võrdõiguslikkust ja sotsiaalset kaasatust. |
| --- | --- |

4.

Heaolumajandus põhineb usaldusväärsel ja kestlikul majanduspoliitikal. Heaolumajandus toob esile, kui oluline on investeerida tulemuslikesse, tõhusatesse ja õiglastesse poliitilistesse meetmetesse ja struktuuridesse, mis tagavad kõigile inimestele juurdepääsu avalikele teenustele, sealhulgas tervishoiu- ja sotsiaalteenustele, pikaajalisele hooldusele, tervise- ja ennetusmeetmete edendamisele, sotsiaalkaitsele ning haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele. Selles asetatakse rõhk tööhõivele, aktiivsele tööturupoliitikale ning töötervishoiule ja -ohutusele ning inimväärsetele töötingimustele, mis on meetmed, millega tagatakse heaolu tööl. See tähendab võrdseid võimalusi, soolist võrdõiguslikkust ja sotsiaalset kaasatust.

| 5. | Teadmistepõhine poliitikakujundamine eeldab selgeid eesmärke ning piisavate kvaliteetsete näitajate, põhjalike mõjuhinnangute ning lühi-, keskmise ja pika perspektiivi kulutõhususe hindamiste kasutamist. Üldiselt valitseb seisukoht, et SKP üksi ei anna terviklikku pilti inimeste heaolust. Seetõttu on vaja teha täiendavat koostööd ja suuremaid jõupingutusi kõigis sektorites, et kasutada paremini ära ja parandada olemasolevaid vahendeid ning tugineda neile, et arendada edasi ühist lähenemisviisi, mille abil mõõta heaolumajanduse erinevaid mõõtmeid. |
| --- | --- |

5.

Teadmistepõhine poliitikakujundamine eeldab selgeid eesmärke ning piisavate kvaliteetsete näitajate, põhjalike mõjuhinnangute ning lühi-, keskmise ja pika perspektiivi kulutõhususe hindamiste kasutamist. Üldiselt valitseb seisukoht, et SKP üksi ei anna terviklikku pilti inimeste heaolust. Seetõttu on vaja teha täiendavat koostööd ja suuremaid jõupingutusi kõigis sektorites, et kasutada paremini ära ja parandada olemasolevaid vahendeid ning tugineda neile, et arendada edasi ühist lähenemisviisi, mille abil mõõta heaolumajanduse erinevaid mõõtmeid.

| 6. | Euroopa integratsiooni keskmes on tasakaal majanduskasvu ja sotsiaalse progressi vahel. See on põhjapaneva tähtsusega sotsiaalse turumajanduse jaoks, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, ning see eristab liitu kogu maailmas. Euroopa sotsiaalõiguste sammas (edaspidi „sammas“) annab suuna ülespoole suunatud lähenemiseks paremate töö- ja elutingimuste poole liidus. Samba elluviimine on liidu ja liikmesriikide ühine poliitiline tahe ja vastutus ning selleks on vaja mõlemapoolseid pidevaid edusamme ja põhjalikke meetmeid kooskõlas nende vastava pädevusega. Heaolumajandus aitab kaasa samba eesmärkide saavutamisele ja samba elluviimisele kooskõlas uue ELi strateegilise tegevuskavaga aastateks 2019–2024. Lisaks toetab see Euroopa sotsiaalmudelit, võimestades kõiki inimesi, edendades ülespoole suunatud sotsiaalset ja majanduslikku lähenemist. |
| --- | --- |

6.

Euroopa integratsiooni keskmes on tasakaal majanduskasvu ja sotsiaalse progressi vahel. See on põhjapaneva tähtsusega sotsiaalse turumajanduse jaoks, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, ning see eristab liitu kogu maailmas. Euroopa sotsiaalõiguste sammas (edaspidi „sammas“) annab suuna ülespoole suunatud lähenemiseks paremate töö- ja elutingimuste poole liidus. Samba elluviimine on liidu ja liikmesriikide ühine poliitiline tahe ja vastutus ning selleks on vaja mõlemapoolseid pidevaid edusamme ja põhjalikke meetmeid kooskõlas nende vastava pädevusega. Heaolumajandus aitab kaasa samba eesmärkide saavutamisele ja samba elluviimisele kooskõlas uue ELi strateegilise tegevuskavaga aastateks 2019–2024. Lisaks toetab see Euroopa sotsiaalmudelit, võimestades kõiki inimesi, edendades ülespoole suunatud sotsiaalset ja majanduslikku lähenemist.

| 7. | Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (1) on rõhutanud, et investeerimine tervishoiu, hariduse, tööhõive, soolise võrdõiguslikkuse ja sotsiaalkaitse parandamisse kõigi ühiskonnaliikmete jaoks aitab kaasa majanduskasvule. Lisaks sellele aitab suurema isikliku heaoluga seotud sotsiaalne kasu (sealhulgas suurem usaldus ning suurem ühiskondlik kaasatus ja sotsiaalne ühtekuuluvus) suurendada majanduskasvu, suurendades tootmistegurite kogutootlikkust, finants- ja poliitilist stabiilsust ning vastupanuvõimet negatiivsete šokkide suhtes. |
| --- | --- |

7.

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (1) on rõhutanud, et investeerimine tervishoiu, hariduse, tööhõive, soolise võrdõiguslikkuse ja sotsiaalkaitse parandamisse kõigi ühiskonnaliikmete jaoks aitab kaasa majanduskasvule. Lisaks sellele aitab suurema isikliku heaoluga seotud sotsiaalne kasu (sealhulgas suurem usaldus ning suurem ühiskondlik kaasatus ja sotsiaalne ühtekuuluvus) suurendada majanduskasvu, suurendades tootmistegurite kogutootlikkust, finants- ja poliitilist stabiilsust ning vastupanuvõimet negatiivsete šokkide suhtes.

| 8. | Heaolumajandus on kesksel kohal ka ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030, millega on seotud kõik liikmesriigid. Tervishoidu, sotsiaalkaitsesse ja haridusse investeerimise tähtsust on tunnistanud mitu rahvusvahelist organisatsiooni, nimelt Maailmapanga Grupp, (2) Rahvusvaheline Valuutafond, (3) Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (4) ja Maailma Terviseorganisatsioon (5). |
| --- | --- |

8.

Heaolumajandus on kesksel kohal ka ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030, millega on seotud kõik liikmesriigid. Tervishoidu, sotsiaalkaitsesse ja haridusse investeerimise tähtsust on tunnistanud mitu rahvusvahelist organisatsiooni, nimelt Maailmapanga Grupp, (2) Rahvusvaheline Valuutafond, (3) Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (4) ja Maailma Terviseorganisatsioon (5).

TULETADES MEELDE, ET:

| 9. | Suur hulk eurooplasi elab heal järjel. Vaatamata erinevustele liikmesriikide vahel ja sees on liidus elavad inimesed keskmiselt kõrgema haridustasemega ning nad on jõukamad, tervemad ja pikema elueaga kui kunagi varem. |
| --- | --- |

9.

Suur hulk eurooplasi elab heal järjel. Vaatamata erinevustele liikmesriikide vahel ja sees on liidus elavad inimesed keskmiselt kõrgema haridustasemega ning nad on jõukamad, tervemad ja pikema elueaga kui kunagi varem.

VÕTTES ARVESSE, et:

| 10. | Vaesus ning tööturult ja ühiskonnast tõrjutus süvendavad ebavõrdsust ja segregatsiooni, mis võib põhjustada polariseerumist ja ebastabiilsust ühiskonnas. Vaatamata erinevatele positiivsetele arengutele seisavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad inimesed silmitsi mitmete probleemidega ja võimaluste vähesusega. ELis on iga neljas laps vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus. Kodutus kasvab paljudes liikmesriikides ja see puudutab erinevaid inimrühmi, eelkõige linnakeskkonnas. Kuid linnad võivad pakkuda võimalusi ka inimeste heaoluks. Piisav sissetulekutoetus, juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiu- ja sotsiaalteenustele, pikaajaline hooldus ning alusharidus ja lapsehoid, taskukohase eluaseme pakkumine ning tööturule integreerimise ja taasintegreerimise toetamine on olulised selleks, et ennetada vaesust ja tõrjutust ning nendega tegeleda ning samal ajal tagada kõigile võrdsed võimalused. Oluline roll on ka sotsiaalmajandusel, sotsiaalsel innovatsioonil ja sotsiaalsetel investeeringutel. |
| --- | --- |

10.

Vaesus ning tööturult ja ühiskonnast tõrjutus süvendavad ebavõrdsust ja segregatsiooni, mis võib põhjustada polariseerumist ja ebastabiilsust ühiskonnas. Vaatamata erinevatele positiivsetele arengutele seisavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad inimesed silmitsi mitmete probleemidega ja võimaluste vähesusega. ELis on iga neljas laps vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus. Kodutus kasvab paljudes liikmesriikides ja see puudutab erinevaid inimrühmi, eelkõige linnakeskkonnas. Kuid linnad võivad pakkuda võimalusi ka inimeste heaoluks. Piisav sissetulekutoetus, juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiu- ja sotsiaalteenustele, pikaajaline hooldus ning alusharidus ja lapsehoid, taskukohase eluaseme pakkumine ning tööturule integreerimise ja taasintegreerimise toetamine on olulised selleks, et ennetada vaesust ja tõrjutust ning nendega tegeleda ning samal ajal tagada kõigile võrdsed võimalused. Oluline roll on ka sotsiaalmajandusel, sotsiaalsel innovatsioonil ja sotsiaalsetel investeeringutel.

| 11. | Muutuvas töömaailmas on vaja kohanemisvõimet ja mitmekesisust ning kvalifikatsiooni ja oskuste pidevat arenemist. Seega on haridusel ja koolitusel keskne roll konkurentsivõime, kohanemisvõime ning tööturul ja ühiskonnas osalemise edendamisel. Tuleb teha jõupingutusi, et hõlbustada kõigi juurdepääsu elukestvale õppele ning oskuste ja pädevuste omandamisele, et vastata digitaliseerimise ja uute töövormide põhjustatud väljakutsetele ja kasutada ära nende pakutavad võimalused. Kliimamuutused mõjutavad töömaailma. Euroopa Ülemkogu on kutsunud nõukogu ja komisjoni üles tegema tööd tingimuste, stiimulite ja tugiraamistiku loomiseks, et tagada kooskõlas Pariisi kokkuleppega üleminek kliimaneutraalsele ELile, mis muu hulgas säilitab Euroopa konkurentsivõime ning on õiglane ja sotsiaalselt tasakaalustatud, võttes samas arvesse liikmesriikide olukorda. Tööhõive seisukohast toob üleminek kliimaneutraalsusele nii võimalusi kui ka väljakutseid. |
| --- | --- |

11.

Muutuvas töömaailmas on vaja kohanemisvõimet ja mitmekesisust ning kvalifikatsiooni ja oskuste pidevat arenemist. Seega on haridusel ja koolitusel keskne roll konkurentsivõime, kohanemisvõime ning tööturul ja ühiskonnas osalemise edendamisel. Tuleb teha jõupingutusi, et hõlbustada kõigi juurdepääsu elukestvale õppele ning oskuste ja pädevuste omandamisele, et vastata digitaliseerimise ja uute töövormide põhjustatud väljakutsetele ja kasutada ära nende pakutavad võimalused. Kliimamuutused mõjutavad töömaailma. Euroopa Ülemkogu on kutsunud nõukogu ja komisjoni üles tegema tööd tingimuste, stiimulite ja tugiraamistiku loomiseks, et tagada kooskõlas Pariisi kokkuleppega üleminek kliimaneutraalsele ELile, mis muu hulgas säilitab Euroopa konkurentsivõime ning on õiglane ja sotsiaalselt tasakaalustatud, võttes samas arvesse liikmesriikide olukorda. Tööhõive seisukohast toob üleminek kliimaneutraalsusele nii võimalusi kui ka väljakutseid.

| 12. | Haavatavad rühmad ja tõrjutuse ohus inimesed seisavad sageli silmitsi raskustega tööturul ja ühiskonnas ning neil võivad olla erivajadused töökohal ja tööelus. Mittediskrimineerimise põhimõte on nende vajaduste rahuldamiseks põhjapaneva tähtsusega. Puuetega inimeste kaasamine tööturule ja ühiskonda tervikuna on kooskõlas inimväärse töö ja inimõiguste põhimõttega. Lisaks pakub pikaealisus võimalusi tööturul ja majanduses ning vajab toetavaid meetmeid, mis võimaldavad kõigil inimestel anda aktiivse panuse ühiskonda ja tööellu. |
| --- | --- |

12.

Haavatavad rühmad ja tõrjutuse ohus inimesed seisavad sageli silmitsi raskustega tööturul ja ühiskonnas ning neil võivad olla erivajadused töökohal ja tööelus. Mittediskrimineerimise põhimõte on nende vajaduste rahuldamiseks põhjapaneva tähtsusega. Puuetega inimeste kaasamine tööturule ja ühiskonda tervikuna on kooskõlas inimväärse töö ja inimõiguste põhimõttega. Lisaks pakub pikaealisus võimalusi tööturul ja majanduses ning vajab toetavaid meetmeid, mis võimaldavad kõigil inimestel anda aktiivse panuse ühiskonda ja tööellu.

| 13. | Õiglane töötasu, õiglased ja head töötingimused, kvaliteetsed töökohad, lugupidavad töökeskkonnad ja mittediskrimineerimine töökohal võimaldavad inimestel omada võrdset juurdepääsu tööturule ja jääda tööturule, vältida ennetähtaegselt pensionile jäämist ning tagada kogu tööjõu oskuste kasutamine. Sotsiaalsete õiguste ja tööelu piisav kaitse tugevdab liidu sotsiaalset mõõdet ning mängib olulist rolli võitluses ebavõrdsuse ja palgavaesuse vastu. Uutes töövormides tuleks samuti tagada õiglased ja head töötingimused ning piisav sotsiaalne kaitse. Ohutud ja tervislikud töökohad toovad kaasa suurema tootlikkuse, paranenud tööga rahulolu ja pikema tööelu, samuti hoiavad nad ära tööga seotud haigused, õnnetused ja nendega kaasnevad suured kulud. Tööturu osapooltel on nende poliitikameetmete kujundamisel oluline roll. |
| --- | --- |

13.

Õiglane töötasu, õiglased ja head töötingimused, kvaliteetsed töökohad, lugupidavad töökeskkonnad ja mittediskrimineerimine töökohal võimaldavad inimestel omada võrdset juurdepääsu tööturule ja jääda tööturule, vältida ennetähtaegselt pensionile jäämist ning tagada kogu tööjõu oskuste kasutamine. Sotsiaalsete õiguste ja tööelu piisav kaitse tugevdab liidu sotsiaalset mõõdet ning mängib olulist rolli võitluses ebavõrdsuse ja palgavaesuse vastu. Uutes töövormides tuleks samuti tagada õiglased ja head töötingimused ning piisav sotsiaalne kaitse. Ohutud ja tervislikud töökohad toovad kaasa suurema tootlikkuse, paranenud tööga rahulolu ja pikema tööelu, samuti hoiavad nad ära tööga seotud haigused, õnnetused ja nendega kaasnevad suured kulud. Tööturu osapooltel on nende poliitikameetmete kujundamisel oluline roll.

| 14. | Soolise võrdõiguslikkuse edendamine, naiste tööhõivevõimaluste parandamine, võrdse töö eest võrdse tasu maksmise tagamine, töö, hoolduse ja eraelu ühitamise hõlbustamine naiste ja meeste jaoks ning naistevastase vägivalla ennetamine ja selle vastu võitlemine on kestliku ja kaasava majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja heaolu jaoks hädavajalikud. Õiglasema ja kaasavama majanduse eelduseks on sooliste tööhõive-, palga- ja pensionierinevuste vähendamine ning naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine. |
| --- | --- |

14.

Soolise võrdõiguslikkuse edendamine, naiste tööhõivevõimaluste parandamine, võrdse töö eest võrdse tasu maksmise tagamine, töö, hoolduse ja eraelu ühitamise hõlbustamine naiste ja meeste jaoks ning naistevastase vägivalla ennetamine ja selle vastu võitlemine on kestliku ja kaasava majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja heaolu jaoks hädavajalikud. Õiglasema ja kaasavama majanduse eelduseks on sooliste tööhõive-, palga- ja pensionierinevuste vähendamine ning naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine.

| 15. | Kõigi jaoks mõeldud hästi kavandatud, piisavad ja kestlikud sotsiaalkaitsesüsteemid võivad olla tulemuslikud üksikisikute kaitsmisel. Investeeringud sotsiaalkaitsesüsteemidesse annavad pikas perspektiivis väärtuslikke sotsiaalseid ja majanduslikke tulemusi. Sotsiaalkaitse toetab sotsiaal-majanduslikku vastupanuvõimet ja inimkapitali. Lisaks on selliste süsteemide abil võimalik saavutada paremaid tulemusi tööturul, toetades tööjõu üleviimist majanduse tärkavatesse ja dünaamilistesse sektoritesse. |
| --- | --- |

15.

Kõigi jaoks mõeldud hästi kavandatud, piisavad ja kestlikud sotsiaalkaitsesüsteemid võivad olla tulemuslikud üksikisikute kaitsmisel. Investeeringud sotsiaalkaitsesüsteemidesse annavad pikas perspektiivis väärtuslikke sotsiaalseid ja majanduslikke tulemusi. Sotsiaalkaitse toetab sotsiaal-majanduslikku vastupanuvõimet ja inimkapitali. Lisaks on selliste süsteemide abil võimalik saavutada paremaid tulemusi tööturul, toetades tööjõu üleviimist majanduse tärkavatesse ja dünaamilistesse sektoritesse.

| 16. | Haridus, koolitus ja elukestev õpe on olulised heaolupoliitika meetmed. Kättesaadav ja kvaliteetne haridus ja koolitus, mis on kaasavad, on olulised ühiskonna ja majanduse jaoks, mis peavad muutustega kohanema ja neid ära kasutama. Haridusse ja koolitusse investeerimisel on suur majanduslik ja sotsiaalne kasu; sellega toetatakse majanduse stabiilsust ja kasvu ning see on ka peamine panus meie majanduste ja ühiskondade vastupanuvõimesse ja nende tulevasse jõukusse. |
| --- | --- |

16.

Haridus, koolitus ja elukestev õpe on olulised heaolupoliitika meetmed. Kättesaadav ja kvaliteetne haridus ja koolitus, mis on kaasavad, on olulised ühiskonna ja majanduse jaoks, mis peavad muutustega kohanema ja neid ära kasutama. Haridusse ja koolitusse investeerimisel on suur majanduslik ja sotsiaalne kasu; sellega toetatakse majanduse stabiilsust ja kasvu ning see on ka peamine panus meie majanduste ja ühiskondade vastupanuvõimesse ja nende tulevasse jõukusse.

| 17. | Inimeste heaolu ohustavaid probleeme saab kõige paremini lahendada varases etapis ja kogu elu jooksul. Need meetmed hõlmavad muu hulgas kvaliteetset ja taskukohast sünnituseelset hooldust, alusharidust ja lapsehoidu, tervislike eluviiside edendamist, sealhulgas kehalise tegevuse ja tervisliku toitumise edendamist, ning ennetavaid meetmeid ja soodsat keskkonda. Investeerimine tervisealasesse teadlikkusse on oluline, et inimesed saaksid teha tervislikke valikuid. |
| --- | --- |

17.

Inimeste heaolu ohustavaid probleeme saab kõige paremini lahendada varases etapis ja kogu elu jooksul. Need meetmed hõlmavad muu hulgas kvaliteetset ja taskukohast sünnituseelset hooldust, alusharidust ja lapsehoidu, tervislike eluviiside edendamist, sealhulgas kehalise tegevuse ja tervisliku toitumise edendamist, ning ennetavaid meetmeid ja soodsat keskkonda. Investeerimine tervisealasesse teadlikkusse on oluline, et inimesed saaksid teha tervislikke valikuid.

| 18. | Kõigi juurdepääs tervishoiuteenustele, pikaajalisele hooldusele, tervise edendamisele ja haiguste ennetamisele, mida pakub kestlik tervishoiusüsteem, on heaolu äärmiselt olulised elemendid, mis tegelevad ka tervisealase ebavõrdsusega ning aitavad seega kaasa majandusele ja ühiskonnale. Investeeringud rahva tervise turvalisusesse aitavad kaasa terviseohtude tõhusale ja õigeaegsele ennetamisele ja avastamisele ning nendele reageerimisele. Näiteks antimikroobne resistentsus, vaktsiinikõhklus ja katastroofide kasvav levik kliimamuutuste ja haiguspuhangute tõttu võivad põhjustada suurt kahju rahvatervisele ja riikide majandusele. Suurem vaktsineerimine on kulutõhus meede paljude nakkushaiguste ennetamiseks. Suuremad jõupingutused hea vaimse tervise edendamiseks ning vaimse tervise häirete ennetamiseks, varajaseks diagnoosimiseks, raviks ja häbimärgistamise kaotamiseks parandaksid miljonite eurooplaste elu kogu nende eluea jooksul ning toetaksid mittediskrimineerivat töökeskkonda, paremaid töötingimusi ja seega tugevamat majandust. |
| --- | --- |

18.

Kõigi juurdepääs tervishoiuteenustele, pikaajalisele hooldusele, tervise edendamisele ja haiguste ennetamisele, mida pakub kestlik tervishoiusüsteem, on heaolu äärmiselt olulised elemendid, mis tegelevad ka tervisealase ebavõrdsusega ning aitavad seega kaasa majandusele ja ühiskonnale. Investeeringud rahva tervise turvalisusesse aitavad kaasa terviseohtude tõhusale ja õigeaegsele ennetamisele ja avastamisele ning nendele reageerimisele. Näiteks antimikroobne resistentsus, vaktsiinikõhklus ja katastroofide kasvav levik kliimamuutuste ja haiguspuhangute tõttu võivad põhjustada suurt kahju rahvatervisele ja riikide majandusele. Suurem vaktsineerimine on kulutõhus meede paljude nakkushaiguste ennetamiseks. Suuremad jõupingutused hea vaimse tervise edendamiseks ning vaimse tervise häirete ennetamiseks, varajaseks diagnoosimiseks, raviks ja häbimärgistamise kaotamiseks parandaksid miljonite eurooplaste elu kogu nende eluea jooksul ning toetaksid mittediskrimineerivat töökeskkonda, paremaid töötingimusi ja seega tugevamat majandust.

| 19. | Tervishoiukulude pidev kasv on kõikides Euroopa riikides väljakutse riikide majandusele. Seetõttu on väga oluline käsitleda tervist mõjutavaid sotsiaalseid, kaubanduslikke, majanduslikke ja keskkonnaga seotud tegureid ning mittenakkuslikest haigustest tulenevat koormust, võttes arvesse selliseid riskitegureid nagu halb ja ebatervislik toitumine, vähene kehaline aktiivsus ning alkoholi ja tubaka kahjustav kasutamine. Tarbimise ja käitumise suunamiseks võib kasutada fiskaalmeetmeid. |
| --- | --- |

19.

Tervishoiukulude pidev kasv on kõikides Euroopa riikides väljakutse riikide majandusele. Seetõttu on väga oluline käsitleda tervist mõjutavaid sotsiaalseid, kaubanduslikke, majanduslikke ja keskkonnaga seotud tegureid ning mittenakkuslikest haigustest tulenevat koormust, võttes arvesse selliseid riskitegureid nagu halb ja ebatervislik toitumine, vähene kehaline aktiivsus ning alkoholi ja tubaka kahjustav kasutamine. Tarbimise ja käitumise suunamiseks võib kasutada fiskaalmeetmeid.

| 20. | Paljude meditsiiniseadmete ja ravimite nappus ja kõrged hinnad koos analoogravimite ja sarnaste bioloogiliste ravimite ebaefektiivse kasutamisega võivad ohustada riikide tervishoiusüsteemide kestlikkust ja rahastamist. Oluline on parandada ravimite kättesaadavust ja kulutasuvust, patsientide ohutust ning ravi järjepidevust. Lisaks on oluline jätkata poliitilist arutelu taskukohasuse ja varustuskindluse üle. |
| --- | --- |

20.

Paljude meditsiiniseadmete ja ravimite nappus ja kõrged hinnad koos analoogravimite ja sarnaste bioloogiliste ravimite ebaefektiivse kasutamisega võivad ohustada riikide tervishoiusüsteemide kestlikkust ja rahastamist. Oluline on parandada ravimite kättesaadavust ja kulutasuvust, patsientide ohutust ning ravi järjepidevust. Lisaks on oluline jätkata poliitilist arutelu taskukohasuse ja varustuskindluse üle.

| 21. | Tehnoloogia areng, eelkõige digitaliseerimine ja tehisintellekt, muudab inimeste heaolu edendamise ning tervishoiu- ja sotsiaalteenuste osutamise võimalusi. See võib suurendada teenuste kulutõhusust, tulemuslikkust ja kvaliteeti ning vähendada juurdepääsu ja tulemuste ebavõrdsust. Oluline on parandada inimeste juurdepääsu oma tervishoiu- ja sotsiaalandmetele ning suurendada teadlikkust tervishoiu ja sotsiaalandmete kaitse valdkonnas. Rahvatervise, teadusuuringute ja innovatsiooni edendamiseks on oluline kasutada tervise- ja sotsiaalandmete potentsiaali, järgides samal ajal täielikult kohaldatavaid andmekaitse-eeskirju ja eetilisi põhimõtteid. |
| --- | --- |

21.

Tehnoloogia areng, eelkõige digitaliseerimine ja tehisintellekt, muudab inimeste heaolu edendamise ning tervishoiu- ja sotsiaalteenuste osutamise võimalusi. See võib suurendada teenuste kulutõhusust, tulemuslikkust ja kvaliteeti ning vähendada juurdepääsu ja tulemuste ebavõrdsust. Oluline on parandada inimeste juurdepääsu oma tervishoiu- ja sotsiaalandmetele ning suurendada teadlikkust tervishoiu ja sotsiaalandmete kaitse valdkonnas. Rahvatervise, teadusuuringute ja innovatsiooni edendamiseks on oluline kasutada tervise- ja sotsiaalandmete potentsiaali, järgides samal ajal täielikult kohaldatavaid andmekaitse-eeskirju ja eetilisi põhimõtteid.

| 22. | Euroopa poolaasta on raamistik liikmesriikide majanduspoliitika koordineerimiseks ning see on oluline vahend strateegia „Euroopa 2020“ ja samba alla kuuluvate peamiste valdkondade rakendamise jälgimiseks. Sotsiaal-, tööhõive-, haridus-, koolitus- ja võrdõiguslikkuse poliitika, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse, pensionide, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud konkreetsete soovituste arv on kasvanud järk-järgult ning praegu moodustavad need teemad peaaegu poole soovituste koguarvust. Hästi kavandatud ja jätkusuutlik sotsiaal-, tööhõive-, haridus- ja tervishoiupoliitika ning sooline võrdõiguslikkus on kestliku ja kaasava pikaajalise majanduskasvu jaoks hädavajalikud. Valdkonnaülene koostöö ning majanduspoliitika ja nimetatud poliitikavaldkondade vaheline hea tasakaal mängivad seega olulist rolli Euroopa poolaasta protsessis. |
| --- | --- |

22.

Euroopa poolaasta on raamistik liikmesriikide majanduspoliitika koordineerimiseks ning see on oluline vahend strateegia „Euroopa 2020“ ja samba alla kuuluvate peamiste valdkondade rakendamise jälgimiseks. Sotsiaal-, tööhõive-, haridus-, koolitus- ja võrdõiguslikkuse poliitika, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse, pensionide, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud konkreetsete soovituste arv on kasvanud järk-järgult ning praegu moodustavad need teemad peaaegu poole soovituste koguarvust. Hästi kavandatud ja jätkusuutlik sotsiaal-, tööhõive-, haridus- ja tervishoiupoliitika ning sooline võrdõiguslikkus on kestliku ja kaasava pikaajalise majanduskasvu jaoks hädavajalikud. Valdkonnaülene koostöö ning majanduspoliitika ja nimetatud poliitikavaldkondade vaheline hea tasakaal mängivad seega olulist rolli Euroopa poolaasta protsessis.

| 23. | Struktuurireformid kuuluvad liikmesriikide vastutusalasse. Liidu struktuurifondid võivad toetada täiendavat kestlikku arengut liikmesriikide heaolupoliitikas. Neid fonde saab kasutada, et edendada liikmesriikide meetmeid, mis on kindlaks määratud majandus- ja tööhõivepoliitika koondsuunistes ja Euroopa poolaasta riigipõhistes soovitustes. |
| --- | --- |

23.

Struktuurireformid kuuluvad liikmesriikide vastutusalasse. Liidu struktuurifondid võivad toetada täiendavat kestlikku arengut liikmesriikide heaolupoliitikas. Neid fonde saab kasutada, et edendada liikmesriikide meetmeid, mis on kindlaks määratud majandus- ja tööhõivepoliitika koondsuunistes ja Euroopa poolaasta riigipõhistes soovitustes.

| 24. | Seepärast on oluline, et liit töötaks välja uue pikaajalise 2020. aasta järgse strateegia tagamaks, et liidust saab maailma kõige konkurentsivõimelisem ja sotsiaalselt kaasavam, kliimaneutraalne majandus, mis kajastab heaolumajandust. On oluline, et liit näitaks üles ülemaailmset juhtpositsiooni, võttes vastu ambitsioonika ja tasakaalustatud uue horisontaalse strateegia, mis on kooskõlas samba ja ÜRO tegevuskava 2030 raames võetud kohustustega. |
| --- | --- |

24.

Seepärast on oluline, et liit töötaks välja uue pikaajalise 2020. aasta järgse strateegia tagamaks, et liidust saab maailma kõige konkurentsivõimelisem ja sotsiaalselt kaasavam, kliimaneutraalne majandus, mis kajastab heaolumajandust. On oluline, et liit näitaks üles ülemaailmset juhtpositsiooni, võttes vastu ambitsioonika ja tasakaalustatud uue horisontaalse strateegia, mis on kooskõlas samba ja ÜRO tegevuskava 2030 raames võetud kohustustega.

KUTSUB liikmesriike ÜLES:

| 25. | TÖÖTAMA VÄLJA valdkonnaülese heaolule avaldatava mõju hindamise, et tugevdada teadmistepõhist poliitikat ja otsuste tegemist. |
| --- | --- |

25.

TÖÖTAMA VÄLJA valdkonnaülese heaolule avaldatava mõju hindamise, et tugevdada teadmistepõhist poliitikat ja otsuste tegemist.

| 26. | KAALUMA heaoluga seotud näitajate kasutamist, et jälgida riikide eelarveprotsesse ja nendest aru anda ning kasutada teadmistepõhist otsustusprotsessi. Kõik need näitajad tuleks jaotada soo alusel. |
| --- | --- |

26.

KAALUMA heaoluga seotud näitajate kasutamist, et jälgida riikide eelarveprotsesse ja nendest aru anda ning kasutada teadmistepõhist otsustusprotsessi. Kõik need näitajad tuleks jaotada soo alusel.

| 27. | TÕHUSTAMA tööturul osalemist, parandades konkreetsete toetusmeetmete suunatust tööturult kõrvalejäänud või tööturult kõrvalejäämise ohus isikutele kooskõlas aktiivse kaasamise lähenemisviisiga. |
| --- | --- |

27.

TÕHUSTAMA tööturul osalemist, parandades konkreetsete toetusmeetmete suunatust tööturult kõrvalejäänud või tööturult kõrvalejäämise ohus isikutele kooskõlas aktiivse kaasamise lähenemisviisiga.

| 28. | TAGAMA riiklikke olusid arvestades kõigi juurdepääsu piisavale sotsiaalkaitsele ning kvaliteetsetele, taskukohastele ja kestlikele teenustele. |
| --- | --- |

28.

TAGAMA riiklikke olusid arvestades kõigi juurdepääsu piisavale sotsiaalkaitsele ning kvaliteetsetele, taskukohastele ja kestlikele teenustele.

| 29. | SUUNAMA oma sektoriülese tegevuse heaoluga seotud probleemide lahendamisele varajases etapis ja üksikisikute kogu eluea jooksul, võttes eelkõige arvesse tervise- ja ennetusmeetmete edendamisest saadavat kasu. |
| --- | --- |

29.

SUUNAMA oma sektoriülese tegevuse heaoluga seotud probleemide lahendamisele varajases etapis ja üksikisikute kogu eluea jooksul, võttes eelkõige arvesse tervise- ja ennetusmeetmete edendamisest saadavat kasu.

| 30. | EDENDAMA terviklikku elukestva õppe poliitikat ning oskuste ja pädevuste arendamist kogu elu jooksul. |
| --- | --- |

30.

EDENDAMA terviklikku elukestva õppe poliitikat ning oskuste ja pädevuste arendamist kogu elu jooksul.

| 31. | EDENDAMA struktuurireforme, mis soodustavad sotsiaalset kaasatust, kodanikuosalust ja sotsiaalmajanduslikku vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

31.

EDENDAMA struktuurireforme, mis soodustavad sotsiaalset kaasatust, kodanikuosalust ja sotsiaalmajanduslikku vastupanuvõimet.

| 32. | TÕHUSTAMA sektoriteülest perspektiivi Euroopa poolaastaga tegelevate erinevate nõukogu ettevalmistavate organite väljendatud poliitilistes seisukohtades, et tagada tasakaalustatud horisontaalne analüüs vastavalt heaolumajanduse põhimõttele. |
| --- | --- |

32.

TÕHUSTAMA sektoriteülest perspektiivi Euroopa poolaastaga tegelevate erinevate nõukogu ettevalmistavate organite väljendatud poliitilistes seisukohtades, et tagada tasakaalustatud horisontaalne analüüs vastavalt heaolumajanduse põhimõttele.

KUTSUB liikmesriike ja Euroopa Komisjoni ÜLES, kooskõlas nende vastavate pädevustega ning võttes arvesse riiklikke olusid ning austades tööturu osapoolte rolli ja autonoomiat:

| 33. | LISAMA heaolumajanduse aspekti horisontaalselt riikide ja liidu poliitikasse ning asetama inimesed ja nende heaolu poliitika kujundamise keskmesse. |
| --- | --- |

33.

LISAMA heaolumajanduse aspekti horisontaalselt riikide ja liidu poliitikasse ning asetama inimesed ja nende heaolu poliitika kujundamise keskmesse.

| 34. | RAKENDAMA riiklikul ja liidu tasandil tõenditel põhinevaid ja tõhusaid poliitilisi meetmeid, et lahendada heaoluga seotud ühiseid probleeme. |
| --- | --- |

34.

RAKENDAMA riiklikul ja liidu tasandil tõenditel põhinevaid ja tõhusaid poliitilisi meetmeid, et lahendada heaoluga seotud ühiseid probleeme.

| 35. | JÄTKAMA vaesuse kaotamist, tegeledes eelkõige laste vaesuse ja vaesuse ühelt põlvkonnalt teisele ülekandumisega, uurides sealhulgas uusi meetmeid. |
| --- | --- |

35.

JÄTKAMA vaesuse kaotamist, tegeledes eelkõige laste vaesuse ja vaesuse ühelt põlvkonnalt teisele ülekandumisega, uurides sealhulgas uusi meetmeid.

| 36. | JÄTKAMA selliste meetmete kavandamist ja rakendamist, millega tunnistatakse ja käsitletakse kodutust ning EDENDAMA kõigi juurdepääsu taskukohase hinnaga eluasemele. |
| --- | --- |

36.

JÄTKAMA selliste meetmete kavandamist ja rakendamist, millega tunnistatakse ja käsitletakse kodutust ning EDENDAMA kõigi juurdepääsu taskukohase hinnaga eluasemele.

| 37. | EDENDAMA sektoriülest koostööd ja jätkama tööhõive-, sotsiaal-, tervishoiu- ja hariduspoliitika rolli tugevdamist Euroopa poolaasta protsessis. |
| --- | --- |

37.

EDENDAMA sektoriülest koostööd ja jätkama tööhõive-, sotsiaal-, tervishoiu- ja hariduspoliitika rolli tugevdamist Euroopa poolaasta protsessis.

| 38. | TEOSTAMA Euroopa poolaasta raames horisontaalseid analüüse, et edendada laiaulatuslikke ja pikaajalisi poliitilisi väljavaateid ning anda tasakaalustatud poliitilisi soovitusi. |
| --- | --- |

38.

TEOSTAMA Euroopa poolaasta raames horisontaalseid analüüse, et edendada laiaulatuslikke ja pikaajalisi poliitilisi väljavaateid ning anda tasakaalustatud poliitilisi soovitusi.

| 39. | JÄTKAMA kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete andmete hoolsat kogumist ja statistiliste meetodite väljatöötamist inimeste heaolu mõõtmiseks ja korrapäraseks jälgimiseks, et tagada koos majandusnäitajatega Euroopa poolaasta raames põhjalik analüüs, mis on poliitika ja otsuste tegemise aluseks. |
| --- | --- |

39.

JÄTKAMA kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete andmete hoolsat kogumist ja statistiliste meetodite väljatöötamist inimeste heaolu mõõtmiseks ja korrapäraseks jälgimiseks, et tagada koos majandusnäitajatega Euroopa poolaasta raames põhjalik analüüs, mis on poliitika ja otsuste tegemise aluseks.

| 40. | EDENDAMA samba põhimõtete rakendamist, mis on oluline samm heaolumajanduse saavutamise suunas. |
| --- | --- |

40.

EDENDAMA samba põhimõtete rakendamist, mis on oluline samm heaolumajanduse saavutamise suunas.

| 41. | TAGAMA digitaliseerimisest saadava kasu inimeste heaoluks, kiirendades näiteks tööd innovatiivsete ja ülesehituselt turvaliste digitaalsete lahenduste väljatöötamiseks, et edendada tervisealast, tervishoiu- ja sotsiaalpoliitikat, tugevdades vajaduse korral praeguseid algatusi, mis on seotud tervishoiu ja sotsiaalkaitse andmete koostalitlusvõimelise piiriülese vahetamisega ning kasutades uuenduslikke andmetehnoloogiaid, sealhulgas tehisintellekti, järgides samal ajal andmekaitse-eeskirju, andmeturvet ja seonduvaid eetilisi põhimõtteid ning EDENDAMA e-kaasatust. |
| --- | --- |

41.

TAGAMA digitaliseerimisest saadava kasu inimeste heaoluks, kiirendades näiteks tööd innovatiivsete ja ülesehituselt turvaliste digitaalsete lahenduste väljatöötamiseks, et edendada tervisealast, tervishoiu- ja sotsiaalpoliitikat, tugevdades vajaduse korral praeguseid algatusi, mis on seotud tervishoiu ja sotsiaalkaitse andmete koostalitlusvõimelise piiriülese vahetamisega ning kasutades uuenduslikke andmetehnoloogiaid, sealhulgas tehisintellekti, järgides samal ajal andmekaitse-eeskirju, andmeturvet ja seonduvaid eetilisi põhimõtteid ning EDENDAMA e-kaasatust.

| 42. | NÄGEMA ETTE demograafiliste muutuste mõju, eelkõige rahvastiku vananemise ja pikaealisuse mõju, ja EDENDAMA kõigis poliitikavaldkondades tervena ja aktiivsena vananemist. |
| --- | --- |

42.

NÄGEMA ETTE demograafiliste muutuste mõju, eelkõige rahvastiku vananemise ja pikaealisuse mõju, ja EDENDAMA kõigis poliitikavaldkondades tervena ja aktiivsena vananemist.

| 43. | RAKENDAMA konkreetseid ja tõhusaid meetmeid, et kaotada sooline tööhõive- ja palgalõhe, ning saavutada enamat kui on ette nähtud soolise palgalõhe vähendamise ELi tegevuskavas, ning KÄSITLEMA nende mõju soolisele pensionilõhele. |
| --- | --- |

43.

RAKENDAMA konkreetseid ja tõhusaid meetmeid, et kaotada sooline tööhõive- ja palgalõhe, ning saavutada enamat kui on ette nähtud soolise palgalõhe vähendamise ELi tegevuskavas, ning KÄSITLEMA nende mõju soolisele pensionilõhele.

| 44. | EDENDAMA kättesaadava, taskukohase ja kvaliteetse alushariduse ja lapsehoiu kõrget taset kooskõlas 2002. aastal Barcelonas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu poolt seatud eesmärkidega lapsehoiu kohta ja nõukogu 2019. aasta soovitusega kvaliteetsete alushariduse ja lapsehoiusüsteemide kohta. |
| --- | --- |

44.

EDENDAMA kättesaadava, taskukohase ja kvaliteetse alushariduse ja lapsehoiu kõrget taset kooskõlas 2002. aastal Barcelonas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu poolt seatud eesmärkidega lapsehoiu kohta ja nõukogu 2019. aasta soovitusega kvaliteetsete alushariduse ja lapsehoiusüsteemide kohta.

| 45. | TUGEVDAMA sotsiaalmajanduse, sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni rolli sotsiaalse kaasatuse, kvaliteetsete töökohtade loomise ja kättesaadavuse ning sotsiaalsete investeeringute edendamisel. |
| --- | --- |

45.

TUGEVDAMA sotsiaalmajanduse, sotsiaalse ettevõtluse ja sotsiaalse innovatsiooni rolli sotsiaalse kaasatuse, kvaliteetsete töökohtade loomise ja kättesaadavuse ning sotsiaalsete investeeringute edendamisel.

| 46. | TEGEMA tihedat KOOSTÖÖD Euroopa ja riiklike tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonnaga, et edendada heaolumajandust tõhusa sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoogi kaudu. |
| --- | --- |

46.

TEGEMA tihedat KOOSTÖÖD Euroopa ja riiklike tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonnaga, et edendada heaolumajandust tõhusa sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoogi kaudu.

KUTSUB Euroopa Komisjoni ÜLES:

| 47. | TEGEMA aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ lõppemisel ETTEPANEKU liidu uue pikaajalise majanduskasvu strateegia kohta, mille eesmärk on tagada, et liidust saab maailma kõige konkurentsivõimelisem ja sotsiaalselt kaasavam, kliimaneutraalne majandus. |
| --- | --- |

47.

TEGEMA aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ lõppemisel ETTEPANEKU liidu uue pikaajalise majanduskasvu strateegia kohta, mille eesmärk on tagada, et liidust saab maailma kõige konkurentsivõimelisem ja sotsiaalselt kaasavam, kliimaneutraalne majandus.

| 48. | ESITAMA teatise, mis käsitleb heaolumajandust ja milles keskendutakse heaolupoliitika ja majanduskasvu vastastikustele suhetele, tasakaalustatud sektorivahelisele koostööle erinevate poliitikavaldkondade vahel, teadmistepõhisele lähenemisviisile ning ennetusmeetmetele ja varajasele sekkumisele, toetades samba ja ÜRO 2030. aasta tegevuskava rakendamist. |
| --- | --- |

48.

ESITAMA teatise, mis käsitleb heaolumajandust ja milles keskendutakse heaolupoliitika ja majanduskasvu vastastikustele suhetele, tasakaalustatud sektorivahelisele koostööle erinevate poliitikavaldkondade vahel, teadmistepõhisele lähenemisviisile ning ennetusmeetmetele ja varajasele sekkumisele, toetades samba ja ÜRO 2030. aasta tegevuskava rakendamist.

| 49. | TUGEVDAMA seadusandlike ja peamiste poliitikaalgatuste poolt heaolule avaldatava mõju hindamist, sealhulgas majanduspoliitika valdkonnas. |
| --- | --- |

49.

TUGEVDAMA seadusandlike ja peamiste poliitikaalgatuste poolt heaolule avaldatava mõju hindamist, sealhulgas majanduspoliitika valdkonnas.

| 50. | VAATAMA LÄBI ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku, võttes arvesse töömaailma muutumist. |
| --- | --- |

50.

VAATAMA LÄBI ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku, võttes arvesse töömaailma muutumist.

| 51. | VÕTMA VASTU eraldiseisva Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegia ja TUGEVDAMA soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ning soolise võrdõiguslikkusega arvestavat eelarvestamist ja neid tõhusalt rakendama kõigis poliitikavaldkondades. |
| --- | --- |

51.

VÕTMA VASTU eraldiseisva Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegia ja TUGEVDAMA soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ning soolise võrdõiguslikkusega arvestavat eelarvestamist ja neid tõhusalt rakendama kõigis poliitikavaldkondades.

| 52. | EDENDAMA Euroopa koostööd hariduse ja koolituse valdkonnas, et muuta Euroopa juhtivaks õpiühiskonnaks maailmas, toetades kultuuri, mis soodustab, võimestab ja motiveerib inimesi ja ühiskondi õppima kõigil tasanditel, kõigis hariduse ja koolituse vormides ning kõigil eluetappidel. |
| --- | --- |

52.

EDENDAMA Euroopa koostööd hariduse ja koolituse valdkonnas, et muuta Euroopa juhtivaks õpiühiskonnaks maailmas, toetades kultuuri, mis soodustab, võimestab ja motiveerib inimesi ja ühiskondi õppima kõigil tasanditel, kõigis hariduse ja koolituse vormides ning kõigil eluetappidel.

| 53. | TÖÖTAMA VÄLJA uued algatused puuetega inimeste poliitika käsitlemiseks lisaks praegusele Euroopa puuetega inimeste strateegiale 2010–2020. |
| --- | --- |

53.

TÖÖTAMA VÄLJA uued algatused puuetega inimeste poliitika käsitlemiseks lisaks praegusele Euroopa puuetega inimeste strateegiale 2010–2020.

| 54. | UUENDAMA romade kaasamise kohustust, töötades välja uued poliitilised algatused, sealhulgas 2020. aasta järgse Euroopa raamstrateegia vastuvõtmine. |
| --- | --- |

54.

UUENDAMA romade kaasamise kohustust, töötades välja uued poliitilised algatused, sealhulgas 2020. aasta järgse Euroopa raamstrateegia vastuvõtmine.

| 55. | TOETAMA oma pädevusse kuuluvate asjakohaste meetmete abil liikmesriike nende püüdlustes parandada tervishoiuteenuste jätkusuutlikkust ja kättesaadavust, sealhulgas juurdepääsu ravimitele ja meditsiiniseadmetele. |
| --- | --- |

55.

TOETAMA oma pädevusse kuuluvate asjakohaste meetmete abil liikmesriike nende püüdlustes parandada tervishoiuteenuste jätkusuutlikkust ja kättesaadavust, sealhulgas juurdepääsu ravimitele ja meditsiiniseadmetele.

| 56. | TEGEMA ETTEPANEKU Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia kohta, võttes arvesse eri poliitikavaldkondade sektoriülest mõju vaimsele tervisele. |
| --- | --- |

56.

TEGEMA ETTEPANEKU Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia kohta, võttes arvesse eri poliitikavaldkondade sektoriülest mõju vaimsele tervisele.

| 57. | TEGEMA ETTEPANEKU vähktõve vastu võitlemise Euroopa tegevuskava kohta, et toetada liikmesriike nende püüdlustes muu hulgas ennetada vähktõbe, tegeleda varajase diagnoosimise ja raviga ning parandada patsientide ja ellujäänute elutingimusi. |
| --- | --- |

57.

TEGEMA ETTEPANEKU vähktõve vastu võitlemise Euroopa tegevuskava kohta, et toetada liikmesriike nende püüdlustes muu hulgas ennetada vähktõbe, tegeleda varajase diagnoosimise ja raviga ning parandada patsientide ja ellujäänute elutingimusi.

KUTSUB tööhõivekomiteed ja sotsiaalkaitsekomiteed ÜLES:

| 58. | LÕIMIMA heaolumajanduse vaatenurga nende pädevusse kuuluvates poliitikavaldkondades peetavatesse aruteludesse. |
| --- | --- |

58.

LÕIMIMA heaolumajanduse vaatenurga nende pädevusse kuuluvates poliitikavaldkondades peetavatesse aruteludesse.

| 59. | JÄTKAMA teineteise ja majanduspoliitika komiteega tehtava tiheda koostöö tugevdamist ning koostöö tugevdamist teiste asjakohaste nõukogu ettevalmistavate organitega, eelkõige tervishoiu ja hariduse valdkonnas, et tagada tasakaalustatud horisontaalne analüüs. |
| --- | --- |

59.

JÄTKAMA teineteise ja majanduspoliitika komiteega tehtava tiheda koostöö tugevdamist ning koostöö tugevdamist teiste asjakohaste nõukogu ettevalmistavate organitega, eelkõige tervishoiu ja hariduse valdkonnas, et tagada tasakaalustatud horisontaalne analüüs.

| 60. | JÄTKAMA koostöös ELi institutsioonidega usaldusväärsete ja rahvusvaheliselt võrreldavate näitajate parandamist ja arendamist inimeste heaolu mõõtmiseks ja jälgimiseks liidus, võttes arvesse riigipõhiseid olusid ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste osalejate tehtud tööd. |
| --- | --- |

60.

JÄTKAMA koostöös ELi institutsioonidega usaldusväärsete ja rahvusvaheliselt võrreldavate näitajate parandamist ja arendamist inimeste heaolu mõõtmiseks ja jälgimiseks liidus, võttes arvesse riigipõhiseid olusid ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste osalejate tehtud tööd.

---

(1)  Heaolumajandus – OECD taustadokumendi „Inimeste heaolu ja majanduskasvu võimaluste loomine“ kommenteeritud kokkuvõte (10414/19); Heaolumajandus – OECD taustadokument (10414/19 ADD 1).

(2)  Inimkapitali projekt.

(3)  Sotsiaalkulutuste strateegia.

(4)  Sajanda aastapäeva deklaratsioon töö tuleviku kohta.

(5)  Tallinna harta „Tervisesüsteemid tervise ja jõukuse heaks“.

---

Euroopa Komisjon

| 26.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/15

---

Euro vahetuskurss (1)

25. november 2019

(2019/C 400/10)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1008 |
| JPY | Jaapani jeen | 119,88 |
| DKK | Taani kroon | 7,4716 |
| GBP | Inglise nael | 0,85515 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,6158 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0986 |
| ISK | Islandi kroon | 135,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,1065 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,485 |
| HUF | Ungari forint | 335,23 |
| PLN | Poola zlott | 4,2965 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7723 |
| TRY | Türgi liir | 6,3196 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6232 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4648 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6164 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7187 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5030 |
| KRW | Korea vonn | 1 293,96 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,2262 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7454 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4365 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 512,47 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5997 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,915 |
| RUB | Vene rubla | 70,4399 |
| THB | Tai baat | 33,272 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,6295 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,3437 |
| INR | India ruupia | 78,9370 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1008

JPY

Jaapani jeen

119,88

DKK

Taani kroon

7,4716

GBP

Inglise nael

0,85515

SEK

Rootsi kroon

10,6158

CHF

Šveitsi frank

1,0986

ISK

Islandi kroon

135,90

NOK

Norra kroon

10,1065

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,485

HUF

Ungari forint

335,23

PLN

Poola zlott

4,2965

RON

Rumeenia leu

4,7723

TRY

Türgi liir

6,3196

AUD

Austraalia dollar

1,6232

CAD

Kanada dollar

1,4648

HKD

Hongkongi dollar

8,6164

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7187

SGD

Singapuri dollar

1,5030

KRW

Korea vonn

1 293,96

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,2262

CNY

Hiina jüaan

7,7454

HRK

Horvaatia kuna

7,4365

IDR

Indoneesia ruupia

15 512,47

MYR

Malaisia ringit

4,5997

PHP

Filipiini peeso

55,915

RUB

Vene rubla

70,4399

THB

Tai baat

33,272

BRL

Brasiilia reaal

4,6295

MXN

Mehhiko peeso

21,3437

INR

India ruupia

78,9370

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 26.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/16

---

Eriaruanne nr 18/2019

„ELi kasvuhoonegaaside heide: aruandlus toimib, kuid heite vähendamise kohta tulevikus on vaja paremat teavet“

(2019/C 400/11)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 18/2019 „ELi kasvuhoonegaaside heide: aruandlus toimib, kuid heite vähendamise kohta tulevikus on vaja paremat teavet“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 26.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/17

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9622 – EUROVIA Industrie / ASA-Bau / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 400/12)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | EUROVIA Industrie GmbH („EVI“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

EUROVIA Industrie GmbH („EVI“, Saksamaa),

| — | ASA-Bau GmbH („ASA“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

ASA-Bau GmbH („ASA“, Saksamaa),

| — | Hanse-Asphaltmischwerke GmbH („HANSE“, Saksamaa). |
| --- | --- |

—

Hanse-Asphaltmischwerke GmbH („HANSE“, Saksamaa).

EVI ja ASA omandavad HANSE üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | EVI: asfaldisegu tootmine ja müük, tsiviilehitus (sh teedeehitus) mitmel Saksamaa liidumaal, täitematerjalide ja bituumeni tootmine. EVI kuulub gruppi VINCI S.A. (Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

EVI: asfaldisegu tootmine ja müük, tsiviilehitus (sh teedeehitus) mitmel Saksamaa liidumaal, täitematerjalide ja bituumeni tootmine. EVI kuulub gruppi VINCI S.A. (Prantsusmaa).

| — | ASA: asfaldisegu tootmine ja müük, tsiviilehitus (sh teedeehitus) Kirde-Saksamaal. ASA üle on valitsev mõju ettevõtjal Arkil Holding A/S (Taani). |
| --- | --- |

—

ASA: asfaldisegu tootmine ja müük, tsiviilehitus (sh teedeehitus) Kirde-Saksamaal. ASA üle on valitsev mõju ettevõtjal Arkil Holding A/S (Taani).

| — | HANSE: asfaldisegu tootmine ja müük Kirde-Saksamaal. |
| --- | --- |

—

HANSE: asfaldisegu tootmine ja müük Kirde-Saksamaal.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9622 – EUROVIA Industrie / ASA-Bau / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 26.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/19

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9672 –
  Apollo/Gamenet)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 400/13)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Apollo Management, L.P. („Apollo“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Apollo Management, L.P. („Apollo“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Gamenet Group S.p.A („Gamenet“, Itaalia). |
| --- | --- |

—

Gamenet Group S.p.A („Gamenet“, Itaalia).

Apollo omandab Gameneti üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Apollo: investeerib erinevates valdkondades (kemikaalid, haiglad, turvateenused, kindlustus, finantsteenused ja kinnisvara) tegutsevatesse ettevõtjatesse ja nende emiteeritud võlakohustustesse kogu maailmas; |
| --- | --- |

—

Apollo: investeerib erinevates valdkondades (kemikaalid, haiglad, turvateenused, kindlustus, finantsteenused ja kinnisvara) tegutsevatesse ettevõtjatesse ja nende emiteeritud võlakohustustesse kogu maailmas;

| — | Gamenet: pakub mitmekesist tootevalikut neljas tegevussegmendis: i) kihlvedude sõlmimise ja internetimängude kontsessionäärid, ii) tema omandis olevate mängusaalide ja auhindu pakkuvate lõbustusasutuste otsesed haldajad, iii) mänguautomaatide/auhindu pakkuvate terminalide kontsessionäärid ja iv) videoloteriiterminalide kontsessionäärid. |
| --- | --- |

—

Gamenet: pakub mitmekesist tootevalikut neljas tegevussegmendis: i) kihlvedude sõlmimise ja internetimängude kontsessionäärid, ii) tema omandis olevate mängusaalide ja auhindu pakkuvate lõbustusasutuste otsesed haldajad, iii) mänguautomaatide/auhindu pakkuvate terminalide kontsessionäärid ja iv) videoloteriiterminalide kontsessionäärid.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9672 – Apollo/Gamenet

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 26.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/20

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9583 – TPG / Hong Leong Group / Columbia Asia Healthcare)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 400/14)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | TPG Asia VI SF Pte. Ltd („TPG Asia“, Singapur), mis kuulub Ameerika Ühendriikide gruppi TPG Group, |
| --- | --- |

—

TPG Asia VI SF Pte. Ltd („TPG Asia“, Singapur), mis kuulub Ameerika Ühendriikide gruppi TPG Group,

| — | Hong Leong Healthcare Group Sdn Bhd („Hong Leong“, Malaisia), mis kuulub Malaisia gruppi Hong Leong Group, |
| --- | --- |

—

Hong Leong Healthcare Group Sdn Bhd („Hong Leong“, Malaisia), mis kuulub Malaisia gruppi Hong Leong Group,

| — | Columbia Asia Healthcare Pte. Ltd („CAHSG“, Singapur). |
| --- | --- |

—

Columbia Asia Healthcare Pte. Ltd („CAHSG“, Singapur).

TPG Asia ja Hong Leong omandavad CAHSG üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | TPG Asia: kuulub erainvesteerimisühingusse TPG Group, mis ülevõtmiste ja ettevõtete restruktureerimise teel valitseb mitmesugustesse ettevõtetesse investeerivat fondiperekonda. TPG Asia tegutseb platvormil TPG Capital Asia, mis keskendub investeeringute tegemisele Aasias; |
| --- | --- |

—

TPG Asia: kuulub erainvesteerimisühingusse TPG Group, mis ülevõtmiste ja ettevõtete restruktureerimise teel valitseb mitmesugustesse ettevõtetesse investeerivat fondiperekonda. TPG Asia tegutseb platvormil TPG Capital Asia, mis keskendub investeeringute tegemisele Aasias;

| — | Hong Leong: kuulub gruppi Hong Leong Group, mis tegutseb eri ärivaldkondades nagu pangandus- ja finantsteenused, tootmine ja turustamine, kinnisvaraarendus ja investeeringud, majutus ja toitlustus ning vaba aja veetmine. Hong Leong on asutatud 20. augustil 2019 CAHSG omandamise eesmärgil ja keskendub tervishoiusektorile; |
| --- | --- |

—

Hong Leong: kuulub gruppi Hong Leong Group, mis tegutseb eri ärivaldkondades nagu pangandus- ja finantsteenused, tootmine ja turustamine, kinnisvaraarendus ja investeeringud, majutus ja toitlustus ning vaba aja veetmine. Hong Leong on asutatud 20. augustil 2019 CAHSG omandamise eesmärgil ja keskendub tervishoiusektorile;

| — | CAHSG: 1996. aastal asutatud eraõigusliku tervishoiuettevõtja Columbia Asia Groupi valdusüksus, mille eesmärk on pakkuda kättesaadavaid, taskukohaseid ja kvaliteetseid tervishoiuteenuseid Aasia elanikkonnale. Ettevõtjal on Aasias 18 rajatist: kaksteist haiglat Malaisias, kaks haiglat ja üks kliinik Vietnamis ning kolm haiglat Indoneesias. Lisaks käitab ta 11 haiglat Indias, mis aga jäävad käesolevast tehingust kõrvale. |
| --- | --- |

—

CAHSG: 1996. aastal asutatud eraõigusliku tervishoiuettevõtja Columbia Asia Groupi valdusüksus, mille eesmärk on pakkuda kättesaadavaid, taskukohaseid ja kvaliteetseid tervishoiuteenuseid Aasia elanikkonnale. Ettevõtjal on Aasias 18 rajatist: kaksteist haiglat Malaisias, kaks haiglat ja üks kliinik Vietnamis ning kolm haiglat Indoneesias. Lisaks käitab ta 11 haiglat Indias, mis aga jäävad käesolevast tehingust kõrvale.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9583 – TPG / Hong Leong Group / Columbia Asia Healthcare

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---