# Europos Sąjungos C 412/2019

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 412 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 62 metai2019m. gruodžio 9d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 412

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

62 metai2019m. gruodžio 9d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Centrinis Bankas |
| 2019/C 412/01 | 2019 m. rugsėjo 26 d. Europos Sisteminės Rizikos Valdybos Rekomendacija dėl informacijos apie kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialus rinkimo ir keitimosi ja makroprudenciniais tikslais (ESRV/2019/18) | 1 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos Centrinis Bankas

2019/C 412/01

2019 m. rugsėjo 26 d. Europos Sisteminės Rizikos Valdybos Rekomendacija dėl informacijos apie kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialus rinkimo ir keitimosi ja makroprudenciniais tikslais (ESRV/2019/18)

1

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2019/C 412/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (Dokuments attiecas uz EEZ) | 11 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2019/C 412/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (Dokuments attiecas uz EEZ)

11

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2019/C 412/03 | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo | 12 |
| 2019/C 412/04 | Tarybos išvados dėl Eurojusto – Sąjungos teisminio bendradarbiavimo padalinio – skaitmeniniame amžiuje | 16 |
| | Europos Komisija |
| 2019/C 412/05 | 2019 m. gruodžio 6 d. Euro kursas | 20 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2019/C 412/03

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo

12

2019/C 412/04

Tarybos išvados dėl Eurojusto – Sąjungos teisminio bendradarbiavimo padalinio – skaitmeniniame amžiuje

16

Europos Komisija

2019/C 412/05

2019 m. gruodžio 6 d. Euro kursas

20

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2019/C 412/06 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją Byla M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 21 |
| 2019/C 412/07 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9653 – Pon Tyre Group / Gilde Fund V / Gundlach Automotive Corporation) Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 23 |
| 2019/C 412/08 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9586 – SEGRO / PSPIB / 7R Projekt 5) Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 24 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2019/C 412/09 | Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis | 25 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2019/C 412/06

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją Byla M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

21

2019/C 412/07

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9653 – Pon Tyre Group / Gilde Fund V / Gundlach Automotive Corporation) Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

23

2019/C 412/08

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9586 – SEGRO / PSPIB / 7R Projekt 5) Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

24

KITI AKTAI

Europos Komisija

2019/C 412/09

Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos Centrinis Bankas

| 9.12.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 412/1

---

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS REKOMENDACIJA

2019 m. rugsėjo 26 d.

dėl informacijos apie kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialus rinkimo ir keitimosi ja makroprudenciniais tikslais

(ESRV/2019/18)

(2019/C 412/01)

EUROPOS SISTEMINĖS RIZIKOS VALDYBOS BENDROJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo  (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalies b, d ir f punktus ir 16–18 straipsnius,

atsižvelgdama į 2011 m. sausio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos sprendimą ESRV/2011/1, kuriuo patvirtinamos Europos sisteminės rizikos valdybos darbo tvarkos taisyklės  (2), ypač į jo 15 straipsnio 3 dalies e punktą ir 18–20 straipsnius,

kadangi:

| (1) | pagrindinis makroprudencinės politikos tikslas – prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo užtikrinimo, be kita ko, stiprinant jos atsparumą ir mažinant sisteminės rizikos susidarymą; |
| --- | --- |

(1)

pagrindinis makroprudencinės politikos tikslas – prisidėti prie visos finansų sistemos stabilumo užtikrinimo, be kita ko, stiprinant jos atsparumą ir mažinant sisteminės rizikos susidarymą;

| (2) | Reglamentu (ES) Nr. 1092/2010 pripažįstama, kad potencialią sisteminę riziką reikėtų stebėti ir vertinti remiantis įvairiais svarbiais makroekonominiais ir mikrofinansiniais duomenimis ir rodikliais, ir Europos sisteminės rizikos valdybai (ESRV) suteikiama prieiga prie visos informacijos, kuri būtina jos pareigoms, susijusioms su makroprudencine priežiūra, vykdyti, kartu užtikrinant tos informacijos konfidencialumą, kaip to yra reikalaujama; |
| --- | --- |

(2)

Reglamentu (ES) Nr. 1092/2010 pripažįstama, kad potencialią sisteminę riziką reikėtų stebėti ir vertinti remiantis įvairiais svarbiais makroekonominiais ir mikrofinansiniais duomenimis ir rodikliais, ir Europos sisteminės rizikos valdybai (ESRV) suteikiama prieiga prie visos informacijos, kuri būtina jos pareigoms, susijusioms su makroprudencine priežiūra, vykdyti, kartu užtikrinant tos informacijos konfidencialumą, kaip to yra reikalaujama;

| (3) | kitos institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, įskaitant institucijas, kurios atlieka makroprudencinės politikos sprendimus pagrindžiančią analizę, taip pat turėtų turėti prieigą prie atitinkamų duomenų rinkinio ir rodiklių, kurių reikia jų užduotims atlikti. Atitinkamoms institucijoms prieinamos informacijos apie jų teritorijose esančius filialus apimtis ir teikimo dažnumas įvairiose valstybėse narėse skiriasi; |
| --- | --- |

(3)

kitos institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, įskaitant institucijas, kurios atlieka makroprudencinės politikos sprendimus pagrindžiančią analizę, taip pat turėtų turėti prieigą prie atitinkamų duomenų rinkinio ir rodiklių, kurių reikia jų užduotims atlikti. Atitinkamoms institucijoms prieinamos informacijos apie jų teritorijose esančius filialus apimtis ir teikimo dažnumas įvairiose valstybėse narėse skiriasi;

| (4) | Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2011/3 (3), be kita ko, buvo rekomenduota valstybėms narėms užtikrinti, kad makroprudencinės institucijos turėtų teisę reikalauti ir laiku gauti visus nacionalinius duomenis ir informaciją, reikalingus jų uždaviniams vykdyti; tokia informacija apima informaciją iš mikroprudencinių institucijų ir vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų, informaciją ne iš reguliavimo srities ir informaciją apie konkrečias institucijas, jei pateikiamas pagrįstas prašymas ir imamasi tinkamų priemonių konfidencialumui užtikrinti. Tačiau minėtoje rekomendacijoje nebuvo galima iš anksto numatyti įvairių institucinių priemonių, susijusių su makroprudencinės politikos nustatymu ir vykdymu, pasikeitimų valstybėse narėse nuo 2011 m. Dėl to rekomendacija tiesiogiai nesprendė klausimo dėl tam tikrų institucinių priemonių, kurių gali reikėti, siekiant užtikrinti, kad makroprudencinės institucijos galėtų gauti informaciją, kuri laikoma būtina jų užduotims atlikti, tačiau nėra joms prieinama; |
| --- | --- |

(4)

Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2011/3 (3), be kita ko, buvo rekomenduota valstybėms narėms užtikrinti, kad makroprudencinės institucijos turėtų teisę reikalauti ir laiku gauti visus nacionalinius duomenis ir informaciją, reikalingus jų uždaviniams vykdyti; tokia informacija apima informaciją iš mikroprudencinių institucijų ir vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų, informaciją ne iš reguliavimo srities ir informaciją apie konkrečias institucijas, jei pateikiamas pagrįstas prašymas ir imamasi tinkamų priemonių konfidencialumui užtikrinti. Tačiau minėtoje rekomendacijoje nebuvo galima iš anksto numatyti įvairių institucinių priemonių, susijusių su makroprudencinės politikos nustatymu ir vykdymu, pasikeitimų valstybėse narėse nuo 2011 m. Dėl to rekomendacija tiesiogiai nesprendė klausimo dėl tam tikrų institucinių priemonių, kurių gali reikėti, siekiant užtikrinti, kad makroprudencinės institucijos galėtų gauti informaciją, kuri laikoma būtina jų užduotims atlikti, tačiau nėra joms prieinama;

| (5) | šiuo metu tarpvalstybinių finansinių paslaugų teikimas per kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialus yra svarbi daugelio valstybių narių finansų sistemos dalis. Šiose valstybėse narėse tam tikri filialai a) kompetentingų institucijų buvo priskirti svarbiems pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (4) 51 straipsnį, b) atitinka kitų sisteminės svarbos įstaigų kriterijus pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnį, c) teikia ypatingos svarbos funkcijas pagal Europos gaivinimo ir pertvarkymo sistemą arba d) turi didelę rinkos, susijusios su finansinio stabilumo požiūriu svarbia veikla, dalį (toliau – finansiniam stabilumui svarbūs filialai). Sąjungos teisėje nėra suderintos finansiniam stabilumui svarbių filialų apibrėžties. Toliau vykstant finansinei integracijai Europos Sąjungoje, tarpvalstybinių finansinių paslaugų teikimas per tokius filialus ateityje turėtų didėti. Bet kuri institucija, kuriai pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, turi turėti galimybę gauti tam tikrą pagrindinę informaciją apie visus jos jurisdikcijoje veiklą vykdančius filialus, kurių patronuojančiųjų kredito įstaigų pagrindinės buveinės yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje. To reikia tam, kad institucija galėtų bent jau įvertinti, ar šie filialai yra svarbūs finansiniam stabilumui toje šalyje, kurioje jie vykdo veiklą. Jeigu institucija mano, kad taip yra, ji taip pat turi turėti galimybę gauti išsamesnės informacijos apie tų filialų veiklą; |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu tarpvalstybinių finansinių paslaugų teikimas per kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialus yra svarbi daugelio valstybių narių finansų sistemos dalis. Šiose valstybėse narėse tam tikri filialai a) kompetentingų institucijų buvo priskirti svarbiems pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES (4) 51 straipsnį, b) atitinka kitų sisteminės svarbos įstaigų kriterijus pagal Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnį, c) teikia ypatingos svarbos funkcijas pagal Europos gaivinimo ir pertvarkymo sistemą arba d) turi didelę rinkos, susijusios su finansinio stabilumo požiūriu svarbia veikla, dalį (toliau – finansiniam stabilumui svarbūs filialai). Sąjungos teisėje nėra suderintos finansiniam stabilumui svarbių filialų apibrėžties. Toliau vykstant finansinei integracijai Europos Sąjungoje, tarpvalstybinių finansinių paslaugų teikimas per tokius filialus ateityje turėtų didėti. Bet kuri institucija, kuriai pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, turi turėti galimybę gauti tam tikrą pagrindinę informaciją apie visus jos jurisdikcijoje veiklą vykdančius filialus, kurių patronuojančiųjų kredito įstaigų pagrindinės buveinės yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje. To reikia tam, kad institucija galėtų bent jau įvertinti, ar šie filialai yra svarbūs finansiniam stabilumui toje šalyje, kurioje jie vykdo veiklą. Jeigu institucija mano, kad taip yra, ji taip pat turi turėti galimybę gauti išsamesnės informacijos apie tų filialų veiklą;

| (6) | kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialai yra skirtingo dydžio ir svarbos. Tais atvejais, kai tie filialai yra laikomi svarbiais šalies, kurioje jie veikia, finansiniam stabilumui, reikia stiprinti atitinkamų priimančiųjų valstybių narių ir buveinės valstybių narių institucijų bendradarbiavimą. Tokiais atvejais būtina keistis atrinkta informacija apie patronuojančiąsias įstaigas ir grupes, kurioms šie filialai priklauso, siekiant įvertinti galimą sustiprinantį poveikį, kurį tokie filialai gali turėti pernelyg didelio kredito augimo ar krizės laikotarpiais. Keistis tokia atrinkta informacija apie tas patronuojančiąsias įstaigas ir grupes, t. y. informacija apie nuosavas lėšas ir svertą (įskaitant atitinkamus rezervo reikalavimus), finansavimo ir likvidumo riziką, verslo strategiją ir tam tikrus gaivinimo planų aspektus, taip pat būtina, siekiant užtikrinti makroprudencinės politikos veiksmingumą tokių filialų priimančiosiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(6)

kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialai yra skirtingo dydžio ir svarbos. Tais atvejais, kai tie filialai yra laikomi svarbiais šalies, kurioje jie veikia, finansiniam stabilumui, reikia stiprinti atitinkamų priimančiųjų valstybių narių ir buveinės valstybių narių institucijų bendradarbiavimą. Tokiais atvejais būtina keistis atrinkta informacija apie patronuojančiąsias įstaigas ir grupes, kurioms šie filialai priklauso, siekiant įvertinti galimą sustiprinantį poveikį, kurį tokie filialai gali turėti pernelyg didelio kredito augimo ar krizės laikotarpiais. Keistis tokia atrinkta informacija apie tas patronuojančiąsias įstaigas ir grupes, t. y. informacija apie nuosavas lėšas ir svertą (įskaitant atitinkamus rezervo reikalavimus), finansavimo ir likvidumo riziką, verslo strategiją ir tam tikrus gaivinimo planų aspektus, taip pat būtina, siekiant užtikrinti makroprudencinės politikos veiksmingumą tokių filialų priimančiosiose valstybėse narėse;

| (7) | dėl šių priežasčių laikoma, kad C rekomendacijoje nurodytą informacijos rinkinį pateikti yra būtina tam, kad institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, galėtų vykdyti savo įgaliojimus. Tokia informacija turėtų būti teikiama, toms institucijoms pateikus pagrįstą prašymą, laikantis principo „būtina žinoti“ ir neperžengiant taikytinos Sąjungos ir nacionalinės teisės ribų. Jeigu šioms institucijoms reikia papildomos informacijos, kad jos galėtų vykdyti savo užduotis ir stebėti ar vertinti sisteminę riziką arba kurti naujas politikos priemones, tokia papildoma informacija, pateikus pagrįstą prašymą, joms turėtų būti suteikta; |
| --- | --- |

(7)

dėl šių priežasčių laikoma, kad C rekomendacijoje nurodytą informacijos rinkinį pateikti yra būtina tam, kad institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, galėtų vykdyti savo įgaliojimus. Tokia informacija turėtų būti teikiama, toms institucijoms pateikus pagrįstą prašymą, laikantis principo „būtina žinoti“ ir neperžengiant taikytinos Sąjungos ir nacionalinės teisės ribų. Jeigu šioms institucijoms reikia papildomos informacijos, kad jos galėtų vykdyti savo užduotis ir stebėti ar vertinti sisteminę riziką arba kurti naujas politikos priemones, tokia papildoma informacija, pateikus pagrįstą prašymą, joms turėtų būti suteikta;

| (8) | nei Direktyva 2013/36/ES, visų pirma jos 56 straipsnis, nei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (5) neužkerta kelio ar nesudaro kliūčių kompetentingoms institucijoms ir institucijoms ar įstaigoms, atsakingoms už finansų sistemos stabilumo palaikymą valstybėse narėse, keistis informacija joms vykdant savo priežiūros funkcijas. Nepaisant to, kad Sąjungos teisėje yra numatyta sistema, pagal kurią atitinkamos institucijos informacija keičiasi mikroprudenciniais tikslais, nėra sistemos, pagal kurią informacija būtų keičiamasi makroprudenciniais tikslais; |
| --- | --- |

(8)

nei Direktyva 2013/36/ES, visų pirma jos 56 straipsnis, nei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 (5) neužkerta kelio ar nesudaro kliūčių kompetentingoms institucijoms ir institucijoms ar įstaigoms, atsakingoms už finansų sistemos stabilumo palaikymą valstybėse narėse, keistis informacija joms vykdant savo priežiūros funkcijas. Nepaisant to, kad Sąjungos teisėje yra numatyta sistema, pagal kurią atitinkamos institucijos informacija keičiasi mikroprudenciniais tikslais, nėra sistemos, pagal kurią informacija būtų keičiamasi makroprudenciniais tikslais;

| (9) | centriniai bankai renka informaciją apie kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialus. Europos centrinių bankų sistemos nacionaliniai centriniai bankai raginami dalytis tokia informacija su atitinkamomis institucijomis, šioms pateikus pagrįstą prašymą ir vadovaujantis principu „būtina žinoti“, nes laikoma, kad tai yra veiksmingas būdas palengvinti jų užduočių vykdymą; |
| --- | --- |

(9)

centriniai bankai renka informaciją apie kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialus. Europos centrinių bankų sistemos nacionaliniai centriniai bankai raginami dalytis tokia informacija su atitinkamomis institucijomis, šioms pateikus pagrįstą prašymą ir vadovaujantis principu „būtina žinoti“, nes laikoma, kad tai yra veiksmingas būdas palengvinti jų užduočių vykdymą;

| (10) | tinkamai parengtos priemonės, reglamentuojančios keitimąsi informacija apie kredito įstaigų, kurių pagrindinės buveinės yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialus, galėtų padėti institucijoms, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, vykdyti jų užduotis. Naudojant susitarimo memorandumus, atsirastų vieningumas ir nuspėjamumas ir būtų bendrai sutarta dėl to, kas yra laikoma svarbia informacija, reikalinga jų užduotims vykdyti; susitarimo memorandumai taip pat yra veiksminga ir efektyvi priemonė, siekiant sukurti keitimosi informacija tarp atitinkamų institucijų makroprudenciniais tikslais kultūrą. Šiuo požiūriu Šiaurės ir Baltijos šalių makroprudencinis forumas (6) ir naujausias Šiaurės ir Baltijos regiono susitarimo memorandumas dėl bendradarbiavimo ir koordinavimo tarpvalstybinio finansinio stabilumo klausimais (7) galėtų būti atskaitos tašku kuriant glaudaus atitinkamų institucijų bendradarbiavimo sistemą; |
| --- | --- |

(10)

tinkamai parengtos priemonės, reglamentuojančios keitimąsi informacija apie kredito įstaigų, kurių pagrindinės buveinės yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialus, galėtų padėti institucijoms, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, vykdyti jų užduotis. Naudojant susitarimo memorandumus, atsirastų vieningumas ir nuspėjamumas ir būtų bendrai sutarta dėl to, kas yra laikoma svarbia informacija, reikalinga jų užduotims vykdyti; susitarimo memorandumai taip pat yra veiksminga ir efektyvi priemonė, siekiant sukurti keitimosi informacija tarp atitinkamų institucijų makroprudenciniais tikslais kultūrą. Šiuo požiūriu Šiaurės ir Baltijos šalių makroprudencinis forumas (6) ir naujausias Šiaurės ir Baltijos regiono susitarimo memorandumas dėl bendradarbiavimo ir koordinavimo tarpvalstybinio finansinio stabilumo klausimais (7) galėtų būti atskaitos tašku kuriant glaudaus atitinkamų institucijų bendradarbiavimo sistemą;

| (11) | remiantis subsidiarumo principu, atitinkamą instituciją, kuri rinktų informaciją finansinio stabilumo ar makroprudenciniais tikslais, turėtų pasirinkti atitinkama valstybė narė; |
| --- | --- |

(11)

remiantis subsidiarumo principu, atitinkamą instituciją, kuri rinktų informaciją finansinio stabilumo ar makroprudenciniais tikslais, turėtų pasirinkti atitinkama valstybė narė;

| (12) | pagal Direktyvos 2013/36/ES 40 straipsnį priimančiųjų valstybių narių kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad visos kredito įstaigos, turinčios filialų jų teritorijose, periodiškai praneštų joms apie savo veiklą tose priimančiosiose valstybėse narėse. Ši informacija gali būti reikalinga i) informacijos ir statistiniams tikslams, ii) siekiant identifikuoti svarbius filialus arba iii) pagal Direktyvą 2013/36/ES priimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai patikėtiems priežiūros tikslams. Nėra aišku, ar pagal tą straipsnį surinkta informacija taip pat gali būti naudojama ir makroprudenciniais tikslais, nes atitinkamoje nuostatoje neišskiriama mikroprudencinė ir makroprudencinė priežiūra. Todėl Europos Komisija, atlikdama Reglamento (ES) Nr. 575/2013 513 straipsnyje numatytą peržiūrą, turėtų apsvarstyti, ar reikėtų peržiūrėti Sąjungos teisę, t. y. siekiant patikslinti, kad informacija iš filialų taip pat gali būti renkama makroprudenciniais tikslais; |
| --- | --- |

(12)

pagal Direktyvos 2013/36/ES 40 straipsnį priimančiųjų valstybių narių kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad visos kredito įstaigos, turinčios filialų jų teritorijose, periodiškai praneštų joms apie savo veiklą tose priimančiosiose valstybėse narėse. Ši informacija gali būti reikalinga i) informacijos ir statistiniams tikslams, ii) siekiant identifikuoti svarbius filialus arba iii) pagal Direktyvą 2013/36/ES priimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai patikėtiems priežiūros tikslams. Nėra aišku, ar pagal tą straipsnį surinkta informacija taip pat gali būti naudojama ir makroprudenciniais tikslais, nes atitinkamoje nuostatoje neišskiriama mikroprudencinė ir makroprudencinė priežiūra. Todėl Europos Komisija, atlikdama Reglamento (ES) Nr. 575/2013 513 straipsnyje numatytą peržiūrą, turėtų apsvarstyti, ar reikėtų peržiūrėti Sąjungos teisę, t. y. siekiant patikslinti, kad informacija iš filialų taip pat gali būti renkama makroprudenciniais tikslais;

| (13) | kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra trečiojoje šalyje, filialams taikoma tik nacionalinė teisė, o nacionalinės teisės aktai šiuo klausimu nėra suderinti Sąjungos teisės lygmeniu. Atsižvelgiant į dalinius pakeitimus, neseniai padarytus Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/878 (8), Direktyvos 2013/36/ES 47 straipsnis dabar numato, kad nacionalinės kompetentingos institucijos iš kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra trečiojoje šalyje, filialų turi surinkti būtiną informaciją, papildytą bet kokia kita informacija, kuri laikoma būtina, kad būtų galima išsamiai stebėti filialo veiklą. Kai įmanoma ir tinkama, tokia informacija turėtų būti dalijamasi su institucijomis, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis. Atlikdama Reglamento (ES) Nr. 575/2013 513 straipsnyje numatytą ir pirmiau minėtą peržiūrą, kuria siekiama patikslinti, ar reikėtų peržiūrėti Sąjungos teisę, t. y. siekiant patikslinti, kad informacija iš filialų taip pat gali būti renkama makroprudenciniais tikslais, Komisija taip pat turėtų apsvarstyti, ar būtų įmanoma tokiais tikslais rinkti duomenis iš kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra trečiojoje šalyje, filialų; |
| --- | --- |

(13)

kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra trečiojoje šalyje, filialams taikoma tik nacionalinė teisė, o nacionalinės teisės aktai šiuo klausimu nėra suderinti Sąjungos teisės lygmeniu. Atsižvelgiant į dalinius pakeitimus, neseniai padarytus Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/878 (8), Direktyvos 2013/36/ES 47 straipsnis dabar numato, kad nacionalinės kompetentingos institucijos iš kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra trečiojoje šalyje, filialų turi surinkti būtiną informaciją, papildytą bet kokia kita informacija, kuri laikoma būtina, kad būtų galima išsamiai stebėti filialo veiklą. Kai įmanoma ir tinkama, tokia informacija turėtų būti dalijamasi su institucijomis, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis. Atlikdama Reglamento (ES) Nr. 575/2013 513 straipsnyje numatytą ir pirmiau minėtą peržiūrą, kuria siekiama patikslinti, ar reikėtų peržiūrėti Sąjungos teisę, t. y. siekiant patikslinti, kad informacija iš filialų taip pat gali būti renkama makroprudenciniais tikslais, Komisija taip pat turėtų apsvarstyti, ar būtų įmanoma tokiais tikslais rinkti duomenis iš kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra trečiojoje šalyje, filialų;

| (14) | pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013 (9) (toliau – BPM reglamentas) ECB yra kompetentinga institucija svarbių kredito įstaigų atžvilgiu bendro priežiūros mechanizmo (BPM) kontekste. Todėl ECB yra atsakingas už svarbių kredito įstaigų priežiūrą ir glaudžiai bendradarbiauja su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, vykdydamas savo užduotis per jungtines priežiūros grupes, kurias sudaro ECB ir atitinkamų nacionalinių kompetentingų institucijų darbuotojai. Tai leidžia sklandžiai ir greitai keistis informacija, susijusia su prižiūrimomis kredito įstaigomis. Institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, gali prašyti ir gauti informaciją iš ECB, kai jis atlieka kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje, filialų priežiūrą; |
| --- | --- |

(14)

pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013 (9) (toliau – BPM reglamentas) ECB yra kompetentinga institucija svarbių kredito įstaigų atžvilgiu bendro priežiūros mechanizmo (BPM) kontekste. Todėl ECB yra atsakingas už svarbių kredito įstaigų priežiūrą ir glaudžiai bendradarbiauja su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, vykdydamas savo užduotis per jungtines priežiūros grupes, kurias sudaro ECB ir atitinkamų nacionalinių kompetentingų institucijų darbuotojai. Tai leidžia sklandžiai ir greitai keistis informacija, susijusia su prižiūrimomis kredito įstaigomis. Institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, gali prašyti ir gauti informaciją iš ECB, kai jis atlieka kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje, filialų priežiūrą;

| (15) | pagal BPM reglamento 5 straipsnio 2 dalį ECB yra atsakingas už nacionalinių institucijų priimtų makroprudencinių priemonių vertinimą ir, kai to reikia, už griežtesnių kapitalo rezervų reikalavimų ir griežtesnių priemonių taikymą. Šiuo atžvilgiu informacija apie kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialus patenka į informacijos, kuri gali būti reikalinga ECB šioms užduotims atlikti, kategoriją; |
| --- | --- |

(15)

pagal BPM reglamento 5 straipsnio 2 dalį ECB yra atsakingas už nacionalinių institucijų priimtų makroprudencinių priemonių vertinimą ir, kai to reikia, už griežtesnių kapitalo rezervų reikalavimų ir griežtesnių priemonių taikymą. Šiuo atžvilgiu informacija apie kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialus patenka į informacijos, kuri gali būti reikalinga ECB šioms užduotims atlikti, kategoriją;

| (16) | BPM nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingos institucijos gali bendradarbiauti ir keistis informacija apie prižiūrimas kredito įstaigas priežiūros institucijų kolegijose, kurios įsteigtos pagal Direktyvos 2013/36/ES 51 ir 116 straipsnius ir kurios naudojamos priežiūros užduotims, susijusioms su kredito įstaigos vykdoma tarpvalstybine veikla, koordinuoti; |
| --- | --- |

(16)

BPM nedalyvaujančių valstybių narių kompetentingos institucijos gali bendradarbiauti ir keistis informacija apie prižiūrimas kredito įstaigas priežiūros institucijų kolegijose, kurios įsteigtos pagal Direktyvos 2013/36/ES 51 ir 116 straipsnius ir kurios naudojamos priežiūros užduotims, susijusioms su kredito įstaigos vykdoma tarpvalstybine veikla, koordinuoti;

| (17) | šis tarpvalstybinis dalijimosi informacija mechanizmas skirtas mikroprudencinės priežiūros tikslams. Todėl Direktyvos 2013/36/ES 51 ir 116 straipsniuose ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2016/98 (10), kuriuose nustatytos bendrosios priežiūros institucijų kolegijų veiklos sąlygos, konkrečiai nenumatyta, kad institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, dalyvautų atitinkamose priežiūros institucijų kolegijose. Nepaisant to, atitinkama buveinės valstybės narės kompetentinga institucija iš principo turi galimybę kviesti kitus subjektus dalyvauti priežiūros institucijų kolegijų posėdžiuose, jei su tuo sutinka visi kolegijos nariai. Tam tikra informacija, susijusi su kredito įstaiga, kuriai priklauso filialas, ir kuria dalijamasi priežiūros institucijų kolegijose, gali būti svarbi makroprudenciniams tikslams. Šiuo atžvilgiu kompetentingos institucijos yra raginamos pakviesti atitinkamas institucijas, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, dalyvauti svarstant konkrečias makroprudencinio pobūdžio temas, kurios aptariamos priežiūros institucijų kolegijose. Tiesiogiai įtraukus tokias atitinkamas institucijas į priežiūros institucijų kolegijas galimų stebėtojų teisėmis pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2016/98, atsirastų daugiau tikrumo dėl šio vaidmens. Kviesti makroprudencinių institucijų atstovus dalyvauti priežiūros institucijų kolegijų posėdžiuose, kuriuose jie informuotų kitus dalyvius apie makroprudencinę riziką arba reguliavimo pokyčius makroprudencinėse srityse, taip pat gali būti naudinga diskusijoms priežiūros institucijų kolegijose; |
| --- | --- |

(17)

šis tarpvalstybinis dalijimosi informacija mechanizmas skirtas mikroprudencinės priežiūros tikslams. Todėl Direktyvos 2013/36/ES 51 ir 116 straipsniuose ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2016/98 (10), kuriuose nustatytos bendrosios priežiūros institucijų kolegijų veiklos sąlygos, konkrečiai nenumatyta, kad institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, dalyvautų atitinkamose priežiūros institucijų kolegijose. Nepaisant to, atitinkama buveinės valstybės narės kompetentinga institucija iš principo turi galimybę kviesti kitus subjektus dalyvauti priežiūros institucijų kolegijų posėdžiuose, jei su tuo sutinka visi kolegijos nariai. Tam tikra informacija, susijusi su kredito įstaiga, kuriai priklauso filialas, ir kuria dalijamasi priežiūros institucijų kolegijose, gali būti svarbi makroprudenciniams tikslams. Šiuo atžvilgiu kompetentingos institucijos yra raginamos pakviesti atitinkamas institucijas, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, dalyvauti svarstant konkrečias makroprudencinio pobūdžio temas, kurios aptariamos priežiūros institucijų kolegijose. Tiesiogiai įtraukus tokias atitinkamas institucijas į priežiūros institucijų kolegijas galimų stebėtojų teisėmis pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2016/98, atsirastų daugiau tikrumo dėl šio vaidmens. Kviesti makroprudencinių institucijų atstovus dalyvauti priežiūros institucijų kolegijų posėdžiuose, kuriuose jie informuotų kitus dalyvius apie makroprudencinę riziką arba reguliavimo pokyčius makroprudencinėse srityse, taip pat gali būti naudinga diskusijoms priežiūros institucijų kolegijose;

| (18) | siekiant užtikrinti nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų keitimąsi informacija šios rekomendacijos tikslais, Europos bankininkystės institucija (EBI), bendradarbiaudama su ESRV, turėtų parengti gaires dėl keitimosi informacija ir stebėti, kaip keičiamasi šia informacija. Kad būtų pasiektas tam tikras iš atitinkamų suinteresuotųjų subjektų gautos informacijos konvergencijos lygis, EBI, bendradarbiaudama su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, turėtų nustatyti bendrą susitarimo memorandumų sistemą; |
| --- | --- |

(18)

siekiant užtikrinti nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų keitimąsi informacija šios rekomendacijos tikslais, Europos bankininkystės institucija (EBI), bendradarbiaudama su ESRV, turėtų parengti gaires dėl keitimosi informacija ir stebėti, kaip keičiamasi šia informacija. Kad būtų pasiektas tam tikras iš atitinkamų suinteresuotųjų subjektų gautos informacijos konvergencijos lygis, EBI, bendradarbiaudama su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, turėtų nustatyti bendrą susitarimo memorandumų sistemą;

| (19) | ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje; |
| --- | --- |

(19)

ši rekomendacija nedaro poveikio Sąjungos centrinių bankų įgaliojimams pinigų politikos srityje;

| (20) | ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti ir po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti, |
| --- | --- |

(20)

ESRV rekomendacijos skelbiamos po to, kai adresatams buvo pranešta apie ketinimą paskelbti ir po to, kai Bendroji valdyba praneša Europos Sąjungos Tarybai apie ketinimą tai padaryti ir suteikia Tarybai galimybę reaguoti,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1 SKIRSNIS

REKOMENDACIJOS

A rekomendacija. Bendradarbiavimas ir keitimasis informacija vadovaujantis principu „būtina žinoti“

Rekomenduojama, kad atitinkamos institucijos:

| 1) | veiksmingai ir efektyviai keistųsi informacija apie kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialus priimančiojoje valstybėje narėje, kai ši informacija būtina vykdant jų užduotis, susijusias su makroprudencinės politikos priemonių priėmimu ir (arba) aktyvavimu, arba kitas finansinio stabilumo užduotis. Informacija turėtų būti keičiamasi, gavus pagrįstą prašymą pateikti informaciją, susijusią su tokiais filialais, atsižvelgiant į gaires, kurias parengė EBI pagal C rekomendacijos 1 dalį, kai tokį prašymą pateikė priimančiosios valstybės narės, kuriai pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, atitinkama institucija. Informacija, kuria turi būti keičiamasi, turėtų būti proporcinga filialų svarbai, kurią jie turi finansiniam stabilumui priimančiojoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

1)

veiksmingai ir efektyviai keistųsi informacija apie kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialus priimančiojoje valstybėje narėje, kai ši informacija būtina vykdant jų užduotis, susijusias su makroprudencinės politikos priemonių priėmimu ir (arba) aktyvavimu, arba kitas finansinio stabilumo užduotis. Informacija turėtų būti keičiamasi, gavus pagrįstą prašymą pateikti informaciją, susijusią su tokiais filialais, atsižvelgiant į gaires, kurias parengė EBI pagal C rekomendacijos 1 dalį, kai tokį prašymą pateikė priimančiosios valstybės narės, kuriai pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, atitinkama institucija. Informacija, kuria turi būti keičiamasi, turėtų būti proporcinga filialų svarbai, kurią jie turi finansiniam stabilumui priimančiojoje valstybėje narėje;

| 2) | sudarytų susitarimo memorandumus arba kitų formų savanoriškus susitarimus dėl bendradarbiavimo ir keitimosi informacija tarpusavyje arba su atitinkama trečiosios šalies institucija dėl kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialų priimančiojoje valstybėje narėje, kai manoma, kad tai būtina ir tinkama visoms susijusioms šalims, siekiant palengvinti keitimąsi informacija. |
| --- | --- |

2)

sudarytų susitarimo memorandumus arba kitų formų savanoriškus susitarimus dėl bendradarbiavimo ir keitimosi informacija tarpusavyje arba su atitinkama trečiosios šalies institucija dėl kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialų priimančiojoje valstybėje narėje, kai manoma, kad tai būtina ir tinkama visoms susijusioms šalims, siekiant palengvinti keitimąsi informacija.

B rekomendacija. Sąjungos teisinės sistemos pakeitimai

Rekomenduojama, kad Europos Komisija:

| 1) | įvertintų, ar Sąjungos teisės aktuose yra kliūčių, dėl kurių institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, negali turėti ar gauti apie filialus informacijos, būtinos toms funkcijoms vykdyti arba toms užduotims atlikti; |
| --- | --- |

1)

įvertintų, ar Sąjungos teisės aktuose yra kliūčių, dėl kurių institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, negali turėti ar gauti apie filialus informacijos, būtinos toms funkcijoms vykdyti arba toms užduotims atlikti;

| 2) | siūlytų iš dalies pakeisti Sąjungos teisės aktus, kad būtų pašalintos visos tokios kliūtys, jei Europos Komisija, atlikusi vertinimą, padaro išvadą, kad tokios kliūtys egzistuoja. |
| --- | --- |

2)

siūlytų iš dalies pakeisti Sąjungos teisės aktus, kad būtų pašalintos visos tokios kliūtys, jei Europos Komisija, atlikusi vertinimą, padaro išvadą, kad tokios kliūtys egzistuoja.

C rekomendacija. Keitimosi informacija ir jo stebėsenos gairės

Rekomenduojama, kad Europos bankininkystės institucija:

| 1) | parengtų gaires pagal A rekomendaciją dėl atitinkamų institucijų keitimosi informacija apie kredito įstaigų, kurių pagrindinės buveinės yra kitoje valstybėje narėje, filialus, įskaitant informacijos, kuria turi būti keičiamasi, sąrašą, bent jau pagal principą „būtina žinoti“ ir neperžengiant taikytinos Sąjungos ir nacionalinės teisės ribų. Į sąrašą turėtų būti įtraukti bent jau šie informacijos elementai iš kiekvienos iš toliau nurodytų kategorijų: | filialo lygmeniu:






  a) | turtas ir pozicijos, nurodant jų suskirstymą; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

parengtų gaires pagal A rekomendaciją dėl atitinkamų institucijų keitimosi informacija apie kredito įstaigų, kurių pagrindinės buveinės yra kitoje valstybėje narėje, filialus, įskaitant informacijos, kuria turi būti keičiamasi, sąrašą, bent jau pagal principą „būtina žinoti“ ir neperžengiant taikytinos Sąjungos ir nacionalinės teisės ribų. Į sąrašą turėtų būti įtraukti bent jau šie informacijos elementai iš kiekvienos iš toliau nurodytų kategorijų:

filialo lygmeniu:

a)

turtas ir pozicijos, nurodant jų suskirstymą;

| b) | turtas, suskirstytas pagal skolininku grįstas priemones; |
| --- | --- |

b)

turtas, suskirstytas pagal skolininku grįstas priemones;

| c) | įsipareigojimai, nurodant jų suskirstymą; |
| --- | --- |

c)

įsipareigojimai, nurodant jų suskirstymą;

| d) | finansų sektoriaus vidaus pozicijos; |
| --- | --- |

d)

finansų sektoriaus vidaus pozicijos;

| e) | informacija, reikalinga nustatyti kitas sisteminės svarbos įstaigas (O-SII); |
| --- | --- |

e)

informacija, reikalinga nustatyti kitas sisteminės svarbos įstaigas (O-SII);

| | patronuojančiosios grupės / patronuojančiosios įstaigos lygmeniu:






  f) | nuosavos lėšos ir svertas; |
| --- | --- | --- |

patronuojančiosios grupės / patronuojančiosios įstaigos lygmeniu:

f)

nuosavos lėšos ir svertas;

| g) | finansavimas ir likvidumas; |
| --- | --- |

g)

finansavimas ir likvidumas;

| h) | svarbi informacija apie filialus, pvz., verslo strategija ir tam tikri kredito įstaigų gaivinimo planų elementai, taip pat aktualūs priežiūros vertinimai; |
| --- | --- |

h)

svarbi informacija apie filialus, pvz., verslo strategija ir tam tikri kredito įstaigų gaivinimo planų elementai, taip pat aktualūs priežiūros vertinimai;

| 2) | bendradarbiaudama su ESRV, reguliariai stebėtų atitinkamų institucijų keitimosi informacija apie kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialus, veiksmingumą ir efektyvumą. |
| --- | --- |

2)

bendradarbiaudama su ESRV, reguliariai stebėtų atitinkamų institucijų keitimosi informacija apie kredito įstaigų, kurių pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialus, veiksmingumą ir efektyvumą.

2 SKIRSNIS

ĮGYVENDINIMAS

1.   Apibrėžtys

Šioje rekomendacijoje vartojamos šios apibrėžtys:

| a) | filialas – veiklos vieta, kuri yra kredito įstaigai teisiškai priklausanti dalis ir kurioje tiesiogiai atliekami visi ar kai kurie kredito įstaigų veiklai būdingi sandoriai; |
| --- | --- |

a)

filialas – veiklos vieta, kuri yra kredito įstaigai teisiškai priklausanti dalis ir kurioje tiesiogiai atliekami visi ar kai kurie kredito įstaigų veiklai būdingi sandoriai;

| b) | kredito įstaiga – kredito įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte; |
| --- | --- |

b)

kredito įstaiga – kredito įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte;

| c) | finansiniam stabilumui svarbus filialas – kredito įstaigos, kurios pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialas priimančiojoje valstybėje narėje, atitinkantis bet kurį iš šių kriterijų:






  i) | priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija nustatė, kad filialas yra laikomas svarbiu pagal Direktyvos 2013/36/ES 51 straipsnį; |
| --- | --- | --- |

c)

finansiniam stabilumui svarbus filialas – kredito įstaigos, kurios pagrindinė buveinė yra kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, filialas priimančiojoje valstybėje narėje, atitinkantis bet kurį iš šių kriterijų:

i)

priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija nustatė, kad filialas yra laikomas svarbiu pagal Direktyvos 2013/36/ES 51 straipsnį;

| ii) | priimančiosios valstybės narės kompetentinga arba paskirtoji institucija nustatė, kad filialas atitinka Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnio 3 dalyje nurodytus kriterijus, pagal kuriuos nustatomos kitos sisteminės svarbos įstaigos (O-SII), kaip nustatyta Europos bankininkystės institucijos gairėse EBA/GL/2014/10 (11); |
| --- | --- |

ii)

priimančiosios valstybės narės kompetentinga arba paskirtoji institucija nustatė, kad filialas atitinka Direktyvos 2013/36/ES 131 straipsnio 3 dalyje nurodytus kriterijus, pagal kuriuos nustatomos kitos sisteminės svarbos įstaigos (O-SII), kaip nustatyta Europos bankininkystės institucijos gairėse EBA/GL/2014/10 (11);

| iii) | priimančiosios valstybės narės nacionalinė pertvarkymo institucija nustatė, kad priimančiojoje valstybėje narėje filialas atlieka ypatingos svarbos funkcijas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/59/ES (12) 2 straipsnio 1 dalies 35 punkte; |
| --- | --- |

iii)

priimančiosios valstybės narės nacionalinė pertvarkymo institucija nustatė, kad priimančiojoje valstybėje narėje filialas atlieka ypatingos svarbos funkcijas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/59/ES (12) 2 straipsnio 1 dalies 35 punkte;

| iv) | filialo rinkos dalis viršija 2 % bet kurios vienos arba kelių pozicijų kategorijos, nustatytos Direktyvos 2013/36/ES (13) 133 straipsnio 5 dalies a ir b punktuose; |
| --- | --- |

iv)

filialo rinkos dalis viršija 2 % bet kurios vienos arba kelių pozicijų kategorijos, nustatytos Direktyvos 2013/36/ES (13) 133 straipsnio 5 dalies a ir b punktuose;

| d) | priimančioji valstybė narė – priimančioji valstybė narė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 44 punkte; |
| --- | --- |

d)

priimančioji valstybė narė – priimančioji valstybė narė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 44 punkte;

| e) | buveinės valstybė narė – buveinės valstybė narė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 43 punkte; |
| --- | --- |

e)

buveinės valstybė narė – buveinės valstybė narė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 43 punkte;

| f) | kompetentinga institucija – pagal nacionalinę teisę oficialiai pripažinta viešojo sektoriaus institucija arba įstaiga, kuri pagal nacionalinę teisę yra įgaliota vykdyti kredito įstaigų priežiūrą ir priklauso atitinkamoje valstybėje narėje veikiančiai priežiūros sistemai, taip pat ECB pagal Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013 9 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

f)

kompetentinga institucija – pagal nacionalinę teisę oficialiai pripažinta viešojo sektoriaus institucija arba įstaiga, kuri pagal nacionalinę teisę yra įgaliota vykdyti kredito įstaigų priežiūrą ir priklauso atitinkamoje valstybėje narėje veikiančiai priežiūros sistemai, taip pat ECB pagal Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013 9 straipsnio 1 dalį;

| g) | susitarimo memorandumas – savanoriškas susitarimas, kuriuo nustatoma, kaip atitinkamos institucijos ketina bendradarbiauti tarpusavyje, ir kuriame nurodomi duomenys bei informacija, kuriais turi būti keičiamasi, laikantis taikytinų įstatymų ir kitų teisės aktų; |
| --- | --- |

g)

susitarimo memorandumas – savanoriškas susitarimas, kuriuo nustatoma, kaip atitinkamos institucijos ketina bendradarbiauti tarpusavyje, ir kuriame nurodomi duomenys bei informacija, kuriais turi būti keičiamasi, laikantis taikytinų įstatymų ir kitų teisės aktų;

| h) | atitinkama institucija –






  1) | institucija, kuriai pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, kaip antai, atlikti susijusią pagrindžiančią analizę, įskaitant (tačiau tuo neapsiribojant):






  i) | paskirtoji institucija pagal Direktyvos 2013/36/ES VII antraštinės dalies 4 skyrių ir Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

atitinkama institucija –

1)

institucija, kuriai pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, kaip antai, atlikti susijusią pagrindžiančią analizę, įskaitant (tačiau tuo neapsiribojant):

i)

paskirtoji institucija pagal Direktyvos 2013/36/ES VII antraštinės dalies 4 skyrių ir Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsnio 1 dalį;

| ii) | ECB pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 9 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

ii)

ECB pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 9 straipsnio 1 dalį;

| iii) | makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius; |
| --- | --- |

iii)

makroprudencinė institucija, turinti Rekomendacijoje ESRV/2011/3 nustatytus tikslus, susitarimus, įgaliojimus, atskaitomybės reikalavimus ir kitus požymius;

| 2) | kompetentinga institucija. |
| --- | --- |

2)

kompetentinga institucija.

2.   Įgyvendinimo kriterijai

| 1. | Ši rekomendacija įgyvendinama taikant tokius kriterijus:






  a) | įgyvendinant deramas dėmesys turėtų būti skiriamas principui „būtina žinoti“ ir proporcingumo principui, atsižvelgiant į kiekvienos rekomendacijos tikslą ir turinį; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

įgyvendinant deramas dėmesys turėtų būti skiriamas principui „būtina žinoti“ ir proporcingumo principui, atsižvelgiant į kiekvienos rekomendacijos tikslą ir turinį;

| b) | turėtų būti laikomasi priede nustatytų konkrečių kiekvienos rekomendacijos atitikties kriterijų. |
| --- | --- |

b)

turėtų būti laikomasi priede nustatytų konkrečių kiekvienos rekomendacijos atitikties kriterijų.

| 2. | Adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti neveikimą. Ataskaitose turi būti pateikiama bent:






  a) | informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informacija apie veiksmų, kurių imtasi, esmę ir grafiką;

| b) | veiksmų, kurių imtasi, poveikio vertinimas, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus; |
| --- | --- |

b)

veiksmų, kurių imtasi, poveikio vertinimas, atsižvelgiant į šios rekomendacijos tikslus;

| c) | išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas. |
| --- | --- |

c)

išsamus bet kokio neveikimo ar nukrypimo nuo šios rekomendacijos, įskaitant bet kokį uždelsimą, pateisinimas.

3.   Tolesnių veiksmų grafikas

Adresatai turi pranešti ESRV ir Tarybai apie veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rekomendacijos, arba tinkamai pateisinti savo neveikimą, laikantis šio grafiko:

1.   A rekomendacija

| a) | iki 2020 m. gruodžio 31 d. atitinkamos institucijos turi pateikti ESRV ir Tarybai tarpinę A rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

a)

iki 2020 m. gruodžio 31 d. atitinkamos institucijos turi pateikti ESRV ir Tarybai tarpinę A rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą;

| b) | iki 2024 m. gruodžio 31 d. atitinkamos institucijos turi pateikti ESRV ir Tarybai galutinę A rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą, atsižvelgiant į galimus nacionalinės ir ES teisės bei EBI gairių pokyčius. |
| --- | --- |

b)

iki 2024 m. gruodžio 31 d. atitinkamos institucijos turi pateikti ESRV ir Tarybai galutinę A rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą, atsižvelgiant į galimus nacionalinės ir ES teisės bei EBI gairių pokyčius.

2.   B rekomendacija

Iki 2022 m. gruodžio 31 d. Komisija turi pateikti ESRV ir Tarybai B rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą.

3.   C rekomendacija

Iki 2023 m. gruodžio 31 d. EBI turi pateikti ESRV ir Tarybai C rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą.

4.   Stebėsena ir vertinimas

| 1. | ESRV sekretoriatas:






  a) | padės adresatams, užtikrindamas ataskaitų teikimo koordinavimą ir reikiamų šablonų teikimą, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų procedūrą ir grafiką; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

padės adresatams, užtikrindamas ataskaitų teikimo koordinavimą ir reikiamų šablonų teikimą, o prireikus – išsamiau apibūdins tolesnių veiksmų procedūrą ir grafiką;

| b) | tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir per Valdymo komitetą teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus. |
| --- | --- |

b)

tikrins adresatų tolesnius veiksmus, teiks pagalbą, kai jie to prašo, ir per Valdymo komitetą teiks Bendrajai valdybai ataskaitą apie tolesnius veiksmus.

| 2. | Bendroji valdyba įvertins adresatų pateiktas ataskaitas apie veiksmus ir pateisinimus ir, kai tinkama, galės nuspręsti, kad šios rekomendacijos nebuvo laikomasi ir kad adresatas nepateikė tinkamo savo neveikimo pateisinimo. |
| --- | --- |

2.

Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. rugsėjo 26 d.

ESRV bendrosios valdybos vardu ESRV sekretoriato vadovas

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

1

(2)  OL C 58, 2011 2 24, p. 4.

2

(3)  2011 m. gruodžio 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacija ESRV/2011/3 dėl nacionalinių institucijų įgaliojimų makrolygio rizikos ribojimo srityje (OL C 41, 2012 2 14, p. 1).

3

(4)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

4

(5)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

5

(6)  Šiaurės ir Baltijos šalių makroprudencinis forumas (NBMF) yra regioninio bendradarbiavimo organas, vienijantis centrinių bankų valdytojus ir priežiūros institucijų vadovus. NBMF reguliariai aptaria finansinio stabilumo riziką Šiaurės ir Baltijos šalių regione ir tam tikrose šalyse, taip pat makroprudencines priemones ir jų abipusiškumą, kaip būdą mažinti šią riziką ir gerinti regioninį koordinavimą.

6

(7)  2018 m. sausio 31 d. susitarimo memorandumas dėl Danijos, Estijos, Suomijos, Islandijos, Latvijos, Lietuvos, Norvegijos ir Švedijos atitinkamų ministerijų, centrinių bankų, finansų priežiūros institucijų ir pertvarkymo institucijų bendradarbiavimo ir koordinavimo tarpvalstybinio finansinio stabilumo klausimais.

7

(8)  2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/878, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/36/ES nuostatos dėl subjektų, kuriems reikalavimai netaikomi, finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, mišrią veiklą vykdančių finansų kontroliuojančiųjų bendrovių, atlygio, priežiūros priemonių ir įgaliojimų bei kapitalo apsaugos priemonių (OL L 150, 2019 6 7, p. 253).

8

(9)  2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (OL L 287, 2013 10 29, p. 63).

9

(10)  2015 m. spalio 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/98, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES papildoma techniniais reguliavimo standartais dėl bendrųjų priežiūros institucijų kolegijų veiklos sąlygų nustatymo (OL L 21, 2016 1 28, p. 2).

10

(11)  2014 m. gruodžio 16 d. Europos bankininkystės institucijos gairės dėl kriterijų, pagal kuriuos nustatomos Direktyvos 2013/36/ES (KPD) 131 straipsnio 3 dalies taikymo kitoms sisteminės svarbos įstaigoms (O-SII) įvertinti, sąlygos (EBA/GL/2014/10).

11

(12)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

12

(13)  Su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2019/878.

13

---

PRIEDAS

REKOMENDACIJŲ ATITIKTIES KRITERIJAI

A rekomendacija. Bendradarbiavimas ir keitimasis informacija vadovaujantis principu „būtina žinoti“

Nustatomi šie A rekomendacijos atitikties kriterijai:

A rekomendacijos 1 dalis. Keitimosi informacija efektyvumas, veiksmingumas ir proporcingumas

| 1. | Gavusios pagrįstą prašymą, kurį pateikė institucija, kuriai pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, atitinkamos institucijos turėtų rinkti bent šias informacijos rūšis ir jomis keistis, kaip taikytina: C rekomendacijos 1 dalies a–e punktuose nurodytą informaciją, susijusią su visais filialais, ir papildomai C rekomendacijos 1 dalies f–h punktuose nurodytą informaciją, susijusią su finansiam stabilumui svarbiais filialais. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atitinkamos institucijos turėtų pranešti ESRV ir EBI apie visus klausimus, su kuriais buvo susidurta keičiantis informacija. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kai EBI paskelbia gaires pagal C rekomendacijos 1 dalį, atitinkamos institucijos, gavusios pagrįstą institucijos, kuriai pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, prašymą, turėtų keistis bent tose gairėse nurodytu informacijos rinkiniu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Keičiantis informacija reikėtų laikytis šių pagrindinių principų:






  a) | keitimasis informacija turėtų būti grindžiamas pagrįstu institucijos, kuriai pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis priimančioje valstybėje narėje, prašymu, o prašoma informacija turėtų būti reikalinga toms užduotims vykdyti, atsižvelgiant į principą „būtina žinoti“; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

keitimasis informacija turėtų būti grindžiamas pagrįstu institucijos, kuriai pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis priimančioje valstybėje narėje, prašymu, o prašoma informacija turėtų būti reikalinga toms užduotims vykdyti, atsižvelgiant į principą „būtina žinoti“;

| b) | informacija, kuria turi būti keičiamasi, turėtų būti proporcinga filialų svarbai, kurią jie turi finansiniam stabilumui priimančiojoje valstybėje narėje, prašančioje informacijos; |
| --- | --- |

b)

informacija, kuria turi būti keičiamasi, turėtų būti proporcinga filialų svarbai, kurią jie turi finansiniam stabilumui priimančiojoje valstybėje narėje, prašančioje informacijos;

| c) | institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, prieš prašydamos informacijos iš kitų atitinkamų institucijų, turėtų atsižvelgti į prieinamą informaciją; |
| --- | --- |

c)

institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, prieš prašydamos informacijos iš kitų atitinkamų institucijų, turėtų atsižvelgti į prieinamą informaciją;

| d) | atitinkamos institucijos prašomą informaciją turėtų pateikti nedelsdamos; |
| --- | --- |

d)

atitinkamos institucijos prašomą informaciją turėtų pateikti nedelsdamos;

| e) | atitinkamos institucijos, neperžengdamos taikytinos teisinės sistemos ribų, turėtų naudotis savo įgaliojimais rinkti prašomą informaciją, jei atitinkamoms institucijoms ji nėra lengvai prieinama; |
| --- | --- |

e)

atitinkamos institucijos, neperžengdamos taikytinos teisinės sistemos ribų, turėtų naudotis savo įgaliojimais rinkti prašomą informaciją, jei atitinkamoms institucijoms ji nėra lengvai prieinama;

| f) | atitinkamos institucijos turėtų, kai tik įmanoma, naudotis esamais informacijos teikimo šablonais; |
| --- | --- |

f)

atitinkamos institucijos turėtų, kai tik įmanoma, naudotis esamais informacijos teikimo šablonais;

| g) | atitinkamos institucijos turėtų perduoti duomenis naudotojams patogiu formatu, kad duomenis būtų galima toliau automatiškai apdoroti; |
| --- | --- |

g)

atitinkamos institucijos turėtų perduoti duomenis naudotojams patogiu formatu, kad duomenis būtų galima toliau automatiškai apdoroti;

| h) | atitinkamos institucijos turėtų imtis priemonių, kad prireikus būtų sudarytos sąlygos konfidencialiai perduoti informaciją; |
| --- | --- |

h)

atitinkamos institucijos turėtų imtis priemonių, kad prireikus būtų sudarytos sąlygos konfidencialiai perduoti informaciją;

| i) | informaciją gaunanti institucija turėtų užtikrinti nemažesnį informacijos konfidencialumo lygį, nei tas, kurį taiko informaciją teikianti institucija. |
| --- | --- |

i)

informaciją gaunanti institucija turėtų užtikrinti nemažesnį informacijos konfidencialumo lygį, nei tas, kurį taiko informaciją teikianti institucija.

| 5. | Institucijų, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis priimančiosiose valstybėse narėse, neveikimas laikomas pakankamai paaiškintu, jei yra įrodymų, kad jų valstybėje narėje nėra finansiniam stabilumui svarbių filialų, arba jeigu institucijos pareiškia, kad jos turi visą informaciją, būtiną jų užduotims atlikti. Atitinkamų institucijų neveikimas bus laikomas pakankamai paaiškintu, jeigu jos nebus gavusios iš atitinkamos priimančiosios valstybės narės institucijos, kuriai pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones ar vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, pagrįsto prašymo pateikti informaciją. |
| --- | --- |

5.

A rekomendacijos 2 dalis. Bendradarbiavimo ir keitimosi informacija mechanizmai

| 1. | Atitinkamos institucijos turėtų užtikrinti, kad bet kokiomis savanoriškomis priemonėmis, pavyzdžiui, susitarimo memorandumais, būtų nustatomas, inter alia, bendras abipusio keitimosi informacija principas, laikantis atitinkamų institucijų bendradarbiavimo principų ir keitimosi informacija gavus prašymą standartų, nurodytų A rekomendacijos 1 dalyje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Laikoma, kad atitinkamos institucijos laikosi A rekomendacijos 2 dalies, jeigu jos pateikia įrodymų, kad tokios savanoriškos priemonės yra, arba pareiškia, kad jos turi įgaliojimus laisvai keistis informacija pagal A rekomendacijos 1 dalį, nenustačius tokių savanoriškų priemonių. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Atitinkamų institucijų neveikimas bus laikomas pakankamai paaiškintu, jei yra įrodymų, kad jų valstybėje narėje nėra finansiniam stabilumui svarbių filialų, arba jeigu institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, pareiškia, kad jos turi visą informaciją, būtiną jų užduotims atlikti, arba kad nebuvo pateiktas ar nebuvo gautas pagrįstas prašymas pateikti informaciją. |
| --- | --- |

3.

B rekomendacija. Sąjungos teisinės sistemos pakeitimai

Nustatomi šie B rekomendacijos atitikties kriterijai:

Europos Komisija turėtų įvertinti, ar reikia keisti Sąjungos teisės aktus, siekiant užtikrinti, kad institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, turėtų jų užduotims vykdyti būtiną informaciją, kad bent jau:

| 1) | gavus pagrįstą institucijos, kuriai pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, prašymą, galėtų būti reguliariai renkama informacija, susijusi su C rekomendacijos 1 dalyje nurodytomis kategorijomis ir kurią turi parengti EBI; |
| --- | --- |

1)

gavus pagrįstą institucijos, kuriai pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, prašymą, galėtų būti reguliariai renkama informacija, susijusi su C rekomendacijos 1 dalyje nurodytomis kategorijomis ir kurią turi parengti EBI;

| 2) | galėtų būti renkama papildoma informacija, remiantis ad hoc pagrindu pateiktu institucijų, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, pagrįstu prašymu; |
| --- | --- |

2)

galėtų būti renkama papildoma informacija, remiantis ad hoc pagrindu pateiktu institucijų, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, pagrįstu prašymu;

| 3) | būtų galima rinkti ir (arba) keistis informacija pagal A rekomendaciją, taip pat, jei įmanoma, atitinkamoms institucijoms neprieinama informacija, visų pirma, pagal Direktyvos 2013/36/ES 40, 47 ir 56 straipsnius ir Direktyvos 2014/59/ES 84 straipsnį, konkrečiai dėl keitimosi informacija apie tam tikrus gaivinimo planų elementus (1); |
| --- | --- |

3)

būtų galima rinkti ir (arba) keistis informacija pagal A rekomendaciją, taip pat, jei įmanoma, atitinkamoms institucijoms neprieinama informacija, visų pirma, pagal Direktyvos 2013/36/ES 40, 47 ir 56 straipsnius ir Direktyvos 2014/59/ES 84 straipsnį, konkrečiai dėl keitimosi informacija apie tam tikrus gaivinimo planų elementus (1);

| 4) | Direktyvos 2013/36/ES 51 straipsnyje pateikta svarbaus filialo apibrėžtis tinkamai atsižvelgtų į finansinio stabilumo aspektus priimančiojoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

4)

Direktyvos 2013/36/ES 51 straipsnyje pateikta svarbaus filialo apibrėžtis tinkamai atsižvelgtų į finansinio stabilumo aspektus priimančiojoje valstybėje narėje;

| 5) | būtų aišku, kad institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, priežiūros institucijų kolegijose gali dalyvauti stebėtojų teisėmis pagal Direktyvos 2013/36/ES 51 ir 116 straipsnius. |
| --- | --- |

5)

būtų aišku, kad institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis, priežiūros institucijų kolegijose gali dalyvauti stebėtojų teisėmis pagal Direktyvos 2013/36/ES 51 ir 116 straipsnius.

Europos Komisija taip pat turėtų apsvarstyti galimybę į Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2016/98, Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 2016/99 (2) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 680/2014 (3) įtraukti informaciją, nurodytą sąraše, kurį EBI parengs pagal C rekomendacijos 1 dalį, siekiant užtikrinti, kad kompetentingos institucijos turėtų prieigą prie tokios pat informacijos, kaip ir institucijos, kurioms pavesta priimti ir (arba) aktyvuoti makroprudencinės politikos priemones arba vykdyti kitas finansinio stabilumo užduotis.

C rekomendacija. Keitimosi informacija ir jo stebėsenos gairės

Nustatomi šie C rekomendacijos atitikties kriterijai:

C rekomendacijos 1 dalis. Keitimosi informacija gairės

Keitimosi informacija gairės, kurias turi parengti EBI, turėtų, be kita ko, apimti:

| a) | susitarimo memorandumo šabloną, kuriuo šalys gali naudotis keisdamosi informacija ir kuris gali būti pritaikytas prie tolesnių pakeitimų, kuriuos tos šalys laiko būtinais; |
| --- | --- |

a)

susitarimo memorandumo šabloną, kuriuo šalys gali naudotis keisdamosi informacija ir kuris gali būti pritaikytas prie tolesnių pakeitimų, kuriuos tos šalys laiko būtinais;

| b) | papildomus veiksmingo ir efektyvaus keitimosi informacija principus; |
| --- | --- |

b)

papildomus veiksmingo ir efektyvaus keitimosi informacija principus;

| c) | keitimosi informacija formas ir šablonus; |
| --- | --- |

c)

keitimosi informacija formas ir šablonus;

| d) | konkrečią C rekomendacijos 1 dalyje nustatytą būtiną informaciją, įskaitant informacijos, kuria turi būti keičiamasi gavus pagrįstą prašymą dėl visų filialų, sąrašą ir informacijos, kuria turi būti keičiamasi gavus pagrįstą prašymą dėl finansiniam stabilumui svarbių filialų, sąrašą. |
| --- | --- |

d)

konkrečią C rekomendacijos 1 dalyje nustatytą būtiną informaciją, įskaitant informacijos, kuria turi būti keičiamasi gavus pagrįstą prašymą dėl visų filialų, sąrašą ir informacijos, kuria turi būti keičiamasi gavus pagrįstą prašymą dėl finansiniam stabilumui svarbių filialų, sąrašą.

C rekomendacijos 2 dalis. Keitimosi informacija efektyvumo ir veiksmingumo stebėsena

| 1. | EBI, bendradarbiaudama su ESRV, turėtų stebėti atitinkamų institucijų keitimosi informacija veiksmingumą ir efektyvumą, remdamasi tų institucijų pateikta informacija. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Remdamasi iš atitinkamų institucijų gauta informacija pagal A rekomendacijos 2 dalyje nurodytą 2 atitikties kriterijų ir iš ESRV gauta informacija, EBI turėtų periodiškai, bent kartą per metus, pranešti ESRV apie atitinkamų institucijų keitimosi informacija veiksmingumą ir efektyvumą, įskaitant prašymų pateikti informaciją skaičių ir atsakymo trukmę, taip pat apie sudarytus susitarimo memorandumus. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

(2)  2015 m. spalio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/99, kuriuo nustatomi techniniai įgyvendinimo standartai dėl priežiūros institucijų kolegijų veiklos funkcijų nustatymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES (OL L 21, 2016 1 28, p. 21).

(3)  2014 m. balandžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 680/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 nustatomi įstaigų priežiūros ataskaitų teikimo techniniai įgyvendinimo standartai (OL L 191, 2014 6 28, p. 1).

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 9.12.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 412/11

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 412/02)

Komisija 2019 m. lapkričio 22 d. nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9512. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9512. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 9.12.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 412/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 412/12

---

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo

(2019/C 412/03)

TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI:

PRIPAŽINDAMI, KAD:

| 1. | Tarybos rezoliucijoje dėl 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategijos valstybių narių ir Europos Komisijos prašoma, inter alia, remti kokybiško darbo su jaunimu plėtojimą vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis, įskaitant jaunimo darbuotojų mokymą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Darbo su jaunimu įvairovė ir ypatumai valstybėse narėse atspindi atitinkamą valstybių narių istoriją, socialines ir ekonomines sąlygas bei kultūrinį kontekstą, taip pat jų nacionalinius, regioninius ir vietos prioritetus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nepaisant skirtumų, yra bendrumų, susijusių su jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo poreikiais, pagrįstų ilgalaikiu bendradarbiavimu Europos jaunimo reikalų srityje, bendromis vertybėmis ir dideliu tyrimų, deklaracijų, programų, išvadų ir rekomendacijų dėl darbo su jaunimu (1) skaičiumi. Prie šių bendrų aspektų naudingai prisidedama ir vykdant veiklą, kuria siekiama, inter alia, nustatyti Europos profesinių standartų klasifikaciją, identifikuoti jaunimo darbuotojų švietimo ir profesines kryptis, gerinti darbo su jaunimu paslaugų teikimo kokybę, teikti informaciją apie darbą su jaunimu ir remti profesinį jaunimo darbuotojų tobulėjimą įgyvendinant ES programas ir Europos Tarybos darbo su jaunimu portfelio veiksmus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jaunimo darbuotojų švietimas ir mokymas turėtų būti pritaikytas prie konkrečių poreikių ir sąlygų atskirose valstybėse narėse. Atitinkamai jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo srityje reikia laikytis lankstaus, į naudotojus orientuoto, daugiapakopio ir tarpsektorinio požiūrio. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jaunimo darbuotojų švietimą ir mokymą gali vykdyti, inter alia, jaunimo organizacijos, darbo su jaunimu organizacijos, savivaldybinės ar regioninės darbo su jaunimu ir kitos pilietinės visuomenės organizacijos, taip pat švietimo ir mokymo įstaigos, rengiančios studijas, susijusias su darbu su jaunimu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kadangi jaunimo darbuotojų švietimas ir mokymas turi būti pritaikytas prie nacionalinių sąlygų, atitinkamus modelius ir praktiką nebūtinai įmanoma tiesiogiai perkelti į kitas valstybes nares. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Iš naujausių tyrimų ir apklausų (2) matyti, kad Europoje trūksta kokybiškų švietimo programų darbo su jaunimu srityje bei jaunimo darbuotojų mokymo paslaugų. Be to, trūksta informacijos ir duomenų apie švietimo ir mokymo poreikius ir apie esamą paslaugų teikimą įvairiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Aukštos kokybės, lankstus ir į praktinį darbą orientuotas švietimas ir mokymas jaunimo darbuotojams, grindžiamas reguliariais moksliniais tyrimais, yra itin svarbi darbo su jaunimu kokybės ir pripažinimo skatinimo išankstinė sąlyga ir veiksnys. |
| --- | --- |

8.

PABRĖŽDAMI, kad:

| 9. | Reikia plėtoti ir teikti kokybiškas jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo paslaugas, atsižvelgiant į darbo su jaunimu įvairovę Europoje. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Reikia giliau ištyrinėti tiek už atlygį, tiek savanoriškai dirbančių jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo kryptis. Trūksta žinių apie tai, kaip formalusis švietimas ir neformalusis mokymas siejasi su realia darbo su jaunimu praktika ir kaip realiam darbui parengia jaunimo darbuotojus. Be to, reikia identifikuoti jaunimo darbuotojų profesines kryptis ir suteikti daugiau įžvalgų apie jaunimo organizacijų, darbo su jaunimu organizacijų ir savivaldybių ar regionų lygmens darbo su jaunimu valdymą, kad būtų galima paremti švietimą ir mokymą darbo vietoje. Taip pat reikia papildomos informacijos apie tai, kaip jaunimo darbuotojų asociacijas ir tinklus galima įgalinti ir sustiprinti, kad jie mokytųsi vieni iš kitų, konsultuotųsi tarpusavyje ir remtų vieni kitus. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Esminis vaidmuo tenka moksliniams tyrimams, praktika bei principu „iš apačios į viršų“ grindžiamoms perspektyvoms ir požiūriams į jaunimo darbuotojų švietimą ir mokymą. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tarpusavio mokymasis, tarpusavio konsultuojamasis ugdymas, mentorystė, prižiūrima praktika ir reflektyvi praktika yra svarbūs ir turi potencialo jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo srityje. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Turi būti pripažįstamos įvairios kompetencijos, kurių jaunimo darbuotojams reikia dirbant su jaunais žmonėmis besikeičiančiomis jų gyvenimo aplinkybėmis (3). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pradinis ir tęstinis jaunimo darbuotojų švietimas ir mokymas yra svarbus siekiant nagrinėti ir tinkamai išspręsti kylančius, jaunimui aktualius klausimus, tokius kaip skaitmeninimas, migracija, klimato kaita, kintanti darbo rinka, grėsmė demokratijai ir žmogaus teisėms ir didėjantis neužtikrintumas. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Jaunimo darbuotojų švietimą ir mokymą galima traktuoti kaip priemonę Europos jaunimo politikos tikslams ir darbo su jaunimu strategijoms, visų pirma 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategijai, įgyvendinti. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Svarbu parūpinti ar sustiprinti (atitinkamai) jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo rengimui skirtas tvarias struktūras ir išteklius Europoje. |
| --- | --- |

16.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR EUROPOS KOMISIJOS ATITINKAMOSE JŲ KOMPETENCIJOS SRITYSE IR ATITINKAMAIS LYGMENIMIS, DERAMAI ATSIŽVELGIANT Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ:

| 17. | Remiantis turimų elementų aprašu, vykdyti tolesnius mokslinius tyrimus apie dabartines jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo sistemas Europoje siekiant pagilinti žinias apie Europos lygmeniu parengtų politikos krypčių, metodų ir priemonių poveikį jaunimo darbuotojų švietimui ir mokymui valstybėse narėse. Kai tik įmanoma, informacija turėtų būti renkama pasitelkiant esamas priemones, tokias kaip Europos žinių centras jaunimo politikos srityje ir jaunimo vikis. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Plėtoti bendrą valstybių narių supratimą apie jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo kokybę ir jų tikslus, skatinant plėtoti lanksčius, praktika grindžiamus ir daugiapakopius požiūrius jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo srityje; tokius požiūrius turėtų būti galima pritaikyti siekiant patenkinti nacionalinius, regioninius ir vietos poreikius bei lūkesčius kiekvienoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sukurti kompetencijomis grindžiamą sistemą, skirtą formaliajam ir neformaliajam jaunimo darbuotojų švietimui ir mokymui, kuria būtų atsižvelgiama į samdomųjų / už atlygį dirbančių jaunimo darbuotojų, asmenų, siekiančių tapti jaunimo darbuotojais, ir savanoriškai dirbančių jaunimo darbuotojų bei jaunimo lyderių mokymo poreikių skirtumus, kuri remtųsi tarpusavio mokymusi ir kurioje būtų naudojami skaitmeninio mokymosi ir kiti novatoriški metodai. Tokia sistema nenumatoma jokių oficialių reikalavimų nacionalinėms švietimo programoms ir visapusiškai atsižvelgiama į nacionalines kompetencijas. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Raginti valstybes nares rengti, kai tikslinga, konkrečioms šalims skirtus darbui su jaunimu reikalingų kompetencijų bei jų pagrindinių elementų aprašus ir atitinkamai įvertinti, atnaujinti ir toliau plėtoti jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo programas, kurias vykdo vietos, regionų ar nacionalinio lygmens švietimo ar mokymo įstaigos ar mokymo darbo su jaunimu srityje paslaugas teikiančios organizacijos, tiek pradinio, tiek tęstinio mokymo atžvilgiu. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Raginti valstybes nares, Europos Komisiją ir atitinkamas nacionalines institucijas bei suinteresuotuosius subjektus darbo su jaunimu srityje bendradarbiauti su Europos Taryba, jaunimo organizacijomis ir kitomis atitinkamomis organizacijomis ir tinklais toliau plėtojant jaunimo darbuotojų švietimą ir mokymą Europos lygmeniu. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Skatinti dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą ir sudaryti jam palankesnes sąlygas, visų pirma tarpdalykiniu lygmeniu, tarp valstybių narių viešojo administravimo subjektų, universitetų, švietimo įstaigų, įskaitant profesinio rengimo įstaigas ir organizacijas, turinčias pripažintas jaunimo darbuotojų švietimo bei mokymo programas ar siekiančias tokias programas parengti. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Skatinti nuolatinį viešųjų subjektų, teikiančių darbo su jaunimu paslaugas, ir pilietinės visuomenės organizacijų, užsiimančių jaunimo darbuotojų švietimo ir mokymo veikla, bendradarbiavimą, kad visoje Europoje būtų keičiamasi patirtimi ir įkvepiančiais pavyzdžiais. Tuo tikslu, kai tinkama, turėtų būti pasinaudota galimybėmis, kurias teikia atitinkamos ES programos, tokios kaip „Erasmus+“. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Stiprinti jaunimo darbuotojų švietimą ir mokymą, mokslinius tyrimus darbo su jaunimu srityje ir darbo su jaunimu neformaliojo mokymosi pripažinimą sudarant sąlygas keistis patirtimi, bendradarbiauti ir užsiimti tinklaveika veiksmingai naudojantis ES programų ir fondų, tokių kaip „Erasmus+“, Europos solidarumo korpusas, Europos struktūriniai ir investicijų fondai, programa „Horizontas 2020“ ir „Kūrybiška Europa“, teikiamomis galimybėmis. |
| --- | --- |

24.

PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS:

| 25. | Ne vėliau kaip iki 2021 m. pabaigos įvertinti galimybes toliau plėtoti jaunimo darbuotojų švietimą ir mokymą, įskaitant Tarybos rekomendacijos šia tema parengimą. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Neformaliojo mokymosi ir mokymo priemonėmis gerinti skaitmeninius įgūdžius, atsižvelgiant į dabartinio Skaitmeninio švietimo veiksmų plano atnaujinimo procesą, siekiant, kad jį būtų imta taikyti ir darbo su jaunimu srityje. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Žr. priede pateiktus šaltinius.

(2)  Žr. priede pateikto šaltinių sąrašo 4 punktą.

(3)  Tomi Kiilakoski ir Marko Kovacic, Jaunimo darbo (švietimas) nuolatinė kaita: dabartiniai iššūkiai permainingoje Europoje. Ataskaita apie ES jaunimo konferenciją, 2019 m. liepos 1–3 d., Helsinkis.

---

PRIEDAS

1.   Šaltiniai

Priimdama šias išvadas, Taryba visų pirma primena šiuos šaltinius:

| 1. | Tarybos išvados dėl jaunimo galimybių pažinti kultūrą (2010/C 326/02); |
| --- | --- |

1.

Tarybos išvados dėl jaunimo galimybių pažinti kultūrą (2010/C 326/02);

| 2. | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl darbo su jaunimu (2010/C 327/01); |
| --- | --- |

2.

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl darbo su jaunimu (2010/C 327/01);

| 3. | Tarybos išvados dėl jaunimo dalyvavimo ir judumo rytinės dimensijos (2011/C 372/03); |
| --- | --- |

3.

Tarybos išvados dėl jaunimo dalyvavimo ir judumo rytinės dimensijos (2011/C 372/03);

| 4. | Darbas su jaunimu. Darbo su jaunimu vertė Europos Sąjungoje, Europos Komisija, 2014 m.; |
| --- | --- |

4.

Darbas su jaunimu. Darbo su jaunimu vertė Europos Sąjungoje, Europos Komisija, 2014 m.;

| 5. | Tarybos išvados dėl darbo su jaunimu stiprinimo siekiant užtikrinti visuomenės glaudumą (2015/C 170/02); |
| --- | --- |

5.

Tarybos išvados dėl darbo su jaunimu stiprinimo siekiant užtikrinti visuomenės glaudumą (2015/C 170/02);

| 6. | Tarybos rezoliucija dėl jaunimo politinio dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime skatinimo (2015/C 417/02); |
| --- | --- |

6.

Tarybos rezoliucija dėl jaunimo politinio dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime skatinimo (2015/C 417/02);

| 7. | 2-jo Europos suvažiavimo darbo su jaunimu klausimais deklaracija, 2015 m. balandžio 27–30 d.; |
| --- | --- |

7.

2-jo Europos suvažiavimo darbo su jaunimu klausimais deklaracija, 2015 m. balandžio 27–30 d.;

| 8. | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl jaunimo sektoriaus vaidmens taikant integruotą ir įvairius sektorius apimantį požiūrį jaunimo smurtinio radikalėjimo prevencijos ir kovos su juo srityje (2016/C 213/01); |
| --- | --- |

8.

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl jaunimo sektoriaus vaidmens taikant integruotą ir įvairius sektorius apimantį požiūrį jaunimo smurtinio radikalėjimo prevencijos ir kovos su juo srityje (2016/C 213/01);

| 9. | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl naujų darbo su jaunimu metodų propagavimo siekiant atskleisti ir vystyti jaunimo potencialą (2016/C 467/03); |
| --- | --- |

9.

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl naujų darbo su jaunimu metodų propagavimo siekiant atskleisti ir vystyti jaunimo potencialą (2016/C 467/03);

| 10. | Tarybos išvados dėl darbo su jaunimu vaidmens padedant jaunuoliams ugdyti esminius gyvenimo įgūdžius, kurie palengvina jų sėkmingą perėjimą į suaugusiųjų gyvenimą, aktyvų pilietiškumą ir profesinį gyvenimą (2017/C 189/06); |
| --- | --- |

10.

Tarybos išvados dėl darbo su jaunimu vaidmens padedant jaunuoliams ugdyti esminius gyvenimo įgūdžius, kurie palengvina jų sėkmingą perėjimą į suaugusiųjų gyvenimą, aktyvų pilietiškumą ir profesinį gyvenimą (2017/C 189/06);

| 11. | Tarybos išvados dėl pažangaus darbo su jaunimu (2017/C 418/02); |
| --- | --- |

11.

Tarybos išvados dėl pažangaus darbo su jaunimu (2017/C 418/02);

| 12. | Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2017)4 valstybėms narėms dėl darbo su jaunimu; |
| --- | --- |

12.

Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2017)4 valstybėms narėms dėl darbo su jaunimu;

| 13. | Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemos: 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategija (2018/C 456/01); |
| --- | --- |

13.

Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemos: 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategija (2018/C 456/01);

| 14. | Komisijos komunikatas dėl skaitmeninio švietimo veiksmų plano, COM(2018) 22 final; |
| --- | --- |

14.

Komisijos komunikatas dėl skaitmeninio švietimo veiksmų plano, COM(2018) 22 final;

| 15. | Europos Komisijos ir Europos Tarybos partnerystė jaunimo reikalų srityje: jaunimo darbuotojų švietimo ir profesinių krypčių identifikavimas, I dalis. Ataskaita. |
| --- | --- |

15.

Europos Komisijos ir Europos Tarybos partnerystė jaunimo reikalų srityje: jaunimo darbuotojų švietimo ir profesinių krypčių identifikavimas, I dalis. Ataskaita.

2.   Apibrėžtis

Šiose Tarybos išvadose:

Jaunimo darbuotojas – specialistas, savanoris arba jaunimo lyderis, kuris sudaro palankesnes sąlygas jaunų žmonių mokymuisi, asmeninei bei socialinei raidai ir juos motyvuoja bei padeda jiems tapti savarankiškais, aktyviais ir atsakingais asmenimis ir piliečiais. Darbe su jaunimu remiamasi savanoriško ir aktyvaus jaunų žmonių dalyvavimo principais.

---

| 9.12.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 412/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 412/16

---

Tarybos išvados dėl Eurojusto – Sąjungos teisminio bendradarbiavimo padalinio – skaitmeniniame amžiuje

(2019/C 412/04)

TARYBA PRIĖMĖ ŠIAS IŠVADAS:

| 1. | Taryba atkreipia dėmesį į 2019 m. birželio 20 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą naująją 2019–2024 m. strateginę darbotvarkę, kurioje nustatyta, kad vienas iš kito institucinio ciklo prioritetų – piliečių ir laisvių apsauga. Pagal Strateginę darbotvarkę Sąjunga yra įsipareigojusi tęsti ir stiprinti kovą su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu, gerinti bendradarbiavimą ir dalijimąsi informacija, taip pat toliau plėtoti bendras Sąjungos priemones. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Taryba palankiai vertina 2018 m. Eurojusto metinę ataskaitą (dok. 7944/19) ir tolesnę pažangą, kurią Eurojustas padarė vykdydamas savo, kaip vieno iš pagrindinių veikėjų, palengvinančių ir sustiprinančių nacionalinių institucijų vykdomą teisminių klausimų koordinavimą ir teisminį bendradarbiavimą tiriant sunkiausių formų tarpvalstybinius nusikaltimus, visų pirma terorizmo, prekybos žmonėmis, neteisėto migrantų gabenimo, kibernetinių nusikaltimų bei korupcijos atvejus, ir patraukiant už juos atsakomybėn, misiją. Kaip ir ankstesniais metais, 2018 m. Eurojustui perduotų bylų skaičius stabiliai didėjo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Taryba palankiai vertina tai, kad Eurojustas sudarė naujus bendradarbiavimo susitarimus su Albanija bei Gruzija ir užbaigė derybas dėl bendradarbiavimo susitarimo su Serbija, taip pat tai, kad į Eurojustą buvo deleguoti nauji ryšių prokurorai. Šie bendradarbiavimo susitarimai, taip pat ir ryšių prokurorai, reikšmingai prisideda prie teisminio bendradarbiavimo su atitinkamomis trečiosiomis valstybėmis, palengvinimo. Tai taip pat gali būti naudinga kitiems subjektams, visų pirma Europos prokuratūrai, įsteigtai Reglamentu (ES) 2017/1939 (1). Eurojustas raginamas užtikrinti, kad naujieji bendradarbiavimo susitarimai kuo greičiau įsigaliotų, bet kuriuo atveju anksčiau nei 2019 m. gruodžio 12 d., nuo kada bus pradėtas taikyti Reglamentas (ES) 2018/1727 (2). Eurojusto prašoma išnagrinėti poreikį sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su kitomis trečiosiomis valstybėmis bendradarbiavimo strategijos rengimo pagal to reglamento 52 straipsnio 1 dalį kontekste. Taip pat Taryba prašo Komisijos parengti rekomendacijas dėl derybų dėl tarptautinių susitarimų pradėjimo kuo greičiau po to reglamento taikymo pradžios datos. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Taryba palankiai vertina tai, kad 2019 m. rugsėjo mėn. pradėjo veikti Eurojusto teisminis kovos su terorizmu registras, kuriame kaupiama visų ES valstybių narių teisminė informacija apie teismo procesus su kova su terorizmu susijusiose bylose. Šis registras, kuriame kaupiama ir valstybių narių pagal Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (3) perduodama informacija, padidins ES ir jos valstybių narių veiklos veiksmingumą kovos su terorizmu srityje. Kadangi tam, kad teisminis kovos su terorizmu registras efektyviai veiktų ir suteiktų pridėtinės vertės valstybių narių vykdomiems tyrimams, būtina, kaip išankstinė sąlyga, kad valstybių narių kompetentingos institucijos perduotų informaciją Eurojustui, Taryba dar kartą primena valstybių narių pareigas perduoti tokią informaciją pagal Tarybos sprendimą 2005/671/TVR. |
| --- | --- |

4.

Eurojusto vaidmuo

| 5. | Taryba pabrėžia, kad Eurojustas yra itin svarbus subjektas laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje. Jam suteiktas ypatingas ir iniciatyvus vaidmuo koordinuojant bylas teisminio bendradarbiavimo srityje Sąjungoje. Eurojustas – vienintelė ES agentūra, koordinuojanti teisminių institucijų veiklą kiekviename saugumo grandinės segmente. Jo vaidmuo išskirtinis ir itin svarbus koordinuojant nacionalinių nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijų vykdomus sunkių tarpvalstybinių nusikaltimų tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą už juos kiekviename baudžiamosios justicijos proceso etape – nuo nusikaltimo tyrimo pradžios iki galutinio nuosprendžio. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas) yra atsakinga už paramą valstybių narių teisėsaugos institucijoms vykdant sunkių tarpvalstybinių nusikaltimų prevenciją ir su jais kovojant, o Eurojusto misija – remti ir stiprinti nacionalinių nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijų veiklos koordinavimą ir jų bendradarbiavimą vykdant tiek sunkių tarpvalstybinių nusikaltimų tyrimą, tiek baudžiamąjį persekiojimą už juos. Eurojustas ir Europolas vienas kitą papildo ir turėtų toliau vykdyti savo veiklą glaudžiai bendradarbiaudami ir vienas kitą papildydami. Taryba yra tvirtai įsitikinusi, kad tiek Europolas, tiek Eurojustas yra suinteresuoti, kad abi agentūros dirbtų gerai ir veiksmingai, nes abi šios agentūros pagal savo atitinkamus įgaliojimus siekia to paties tikslo: efektyviau kovoti su sunkiais tarpvalstybiniais nusikaltimais ES ir taip kurti saugesnę Europą. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europos prokuratūra ir Eurojustas, neviršydami savo atitinkamų įgaliojimų ir kompetencijos ribų, turėtų užmegzti ir palaikyti glaudžius santykius, grindžiamus abipusiu bendradarbiavimu ir tarpusavio operacinės veiklos, administracinių ir valdymo ryšių plėtojimu, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2017/1939 dėl Europos prokuratūros 100 straipsnyje ir Reglamento (ES) 2018/1727 dėl Eurojusto 50 straipsnyje. Tikėtina, kad Eurojustas atliks svarbų vaidmenį Europos prokuratūros darbe, ypač ankstyvais jo etapais. Be to, jis atlieka labai svarbų vaidmenį tose bylose, su kuriomis yra susijusios tiek dalyvaujančios, tiek nedalyvaujančios valstybės narės, taip pat bylose dėl sukčiavimo, kurios nepatenka į Europos prokuratūros kompetencijos sritį. Abu subjektai atlieka išskirtinį vaidmenį ir jiems tenka ypatinga vieta ES laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje. Taryba ragina Eurojustą užmegzti glaudžius santykius su Europos prokuratūra, vos tik ji pradės savo operacinę veiklą. Eurojustas turėtų stengtis padėti Europos prokuratūrai, visų pirma jai pradėjus veikti, be kita ko, dalindamasis su Europos prokuratūra savo ekspertinėmis žiniomis, kurias jis sukaupė per beveik 20 metų, sudėtingų tarpvalstybinių nusikaltimų tyrimo koordinavimo bei paramos jam ir santykių su ES nepriklausančiomis valstybėmis srityse. Kuo greičiau turėtų būti nustatyta Europos prokuratūros ir Eurojusto bendro darbo tvarka. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Taryba taip pat pabrėžia Eurojusto ir kitų ES įstaigų, organų ir agentūrų, pavyzdžiui, OLAF ir FRONTEX, bendradarbiavimo svarbą. Pagal savo atitinkamus įgaliojimus visi šie ES subjektai turėtų dirbti kartu siekdami nustatyti didesnę sinergiją ir visapusiškai pasinaudoti savo privalumais suderintu būdu, kad padėtų valstybėms narėms joms dedant pastangas sukurti saugesnę aplinką ES piliečiams. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Taryba ragina Eurojustą ir toliau visapusiškai naudotis savo išskirtine pozicija ir dar iniciatyviau veikti teikiant pastabas apie nusikalstamumo ir nusikalstamų reiškinių pokyčius ir tendencijas ES ir už jos ribų, taip pat dalijantis su nacionalinėmis institucijomis informacija ir tokiu būdu gerinant jų žinias ir parengtį. |
| --- | --- |

9.

Skaitmeninė baudžiamosios justicijos ir bylų valdymo sistema

| 10. | Taryba pabrėžia, kad ES policijos ir teisminio bendradarbiavimo srityje reikia gerinti keitimąsi informacija ir užtikrinti ES informacinių sistemų sąveikumą visapusiškai laikantis duomenų apsaugos reikalavimų – tai užtikrins spartesnį, patikimesnį ir saugesnį keitimąsi informacija ir įrodymais tarp agentūrų ir organų, kaip antai Europolo, OLAF, FRONTEX, Europos prokuratūros ir Eurojusto. Eurojustas atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant kryžmines nuorodas nacionaliniuose duomenyse, kad būtų galima susieti atskirus baudžiamosios veikos tyrimus. Tuo tikslu turėtų būti užtikrinta, kad Eurojusto nacionaliniams nariams būtų suteikta prieiga prie Komisijos sukurtos ir valstybių narių administruojamos skaitmeninio keitimosi e. įrodymais sistemos. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Taryba ragina Komisiją ir Eurojustą tęsti 2018 m. gruodžio 6 d. Tarybos (teisingumo ir vidaus reikalai) posėdyje pristatytą jų iniciatyvą dėl skaitmeninės baudžiamosios justicijos, kuria siekiama sudaryti galimybę teisminėms institucijoms Sąjungoje užsitikrinti saugias tarpusavio jungtis siekiant siųsti ir gauti (neskelbtiną) informaciją baudžiamosiose bylose. Šiame kontekste turėtų būti atsižvelgta į esamus IT spendimus, pvz. Skaitmeninio keitimosi e. įrodymais sistemą ir Saugaus keitimosi informacija tinklo programą (SIENA). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Labai svarbu, kad IT infrastruktūra ir Eurojusto bylų valdymo sistema veiktų veiksmingai ir tinkamai, visiškai laikantis duomenų apsaugos reikalavimų, kad Eurojustas galėtų padėti nacionalinėms teisminėms institucijoms, nagrinėjančioms sudėtingas tarpvalstybines baudžiamąsias bylas. Tai ypač svarbu siekiant sudaryti Eurojustui galimybę teikti kompetentingoms nacionalinėms institucijoms informaciją ir grįžtamąją informaciją apie informacijos tvarkymo rezultatus, kurių šios institucijos galėtų tikėtis pagal Eurojusto teisinę sistemą. Dabartinė bylų valdymo sistema yra ganėtinai pasenusi ir tinkamai nepalengvina keitimosi informacija. Todėl Eurojustas turėtų apsvarstyti, kaip patobulinti ir modernizuoti savo bylų valdymo sistemą, atsižvelgiant į sąveikumą su esamais sprendimais ar sprendimais, kurie dar diegiami (pvz., skaitmeninio keitimosi e. įrodymais sistema). |
| --- | --- |

12.

Naujasis Eurojusto reglamentas

| 13. | Nuo 2019 m. gruodžio 12 d. bus pradėtas taikyti Reglamentas (ES) 2018/1727 dėl Eurojusto. Pagal naująją teisinę sistemą Eurojustas galės veiksmingiau reaguoti į nuolat augančius nacionalinių institucijų poreikius, visų pirma prioritetinėse kovos su nusikalstamumu srityse, kaip antai terorizmas, prekyba žmonėmis, neteisėtas migrantų gabenimas, kibernetiniai nusikaltimai ir korupcija. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vos tik minėtas reglamentas bus pradėtas taikyti, pagal jo 5 straipsnio 5 dalį Eurojusto kolegija galės formaliai pateikti savo naujų darbo tvarkos taisyklių projektą. Tarybai šias taisykles patvirtinus, Eurojusto kolegija galės jas priimti. Atitinkami subjektai raginami atlikti visą būtiną darbą sparčiam šių taisyklių priėmimui paskatinti; tai užtikrintų Eurojustui galimybę savo funkcijas vykdyti veiksmingiau. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Tarybos nuomone, labai svarbu, kad Eurojustas galėtų sutelkti dėmesį į savo operacinę veiklą, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad bylų skaičius nuolat auga. Tuo tikslu Eurojustas raginamas tęsti pokyčius, kuriuos įgyvendinus šios ES agentūros valdymas bus veiksmingesnis ir šiuolaikiškesnis. Be to, atsižvelgiant į Eurojusto išskirtinį vaidmenį ES lygmeniu koordinuojant sunkių tarpvalstybinių nusikaltimų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už juos, įskaitant jo didelę paramą jungtinėms tyrimų grupėms, turėtų būti užtikrinta, kad Eurojustas galėtų daugiausia dėmesio skirti toms byloms, kuriose būtinas toks veiksmų koordinavimas. Kiti atvejai, kuriais galėtų padėti keitimasis informacija ir (arba) teisminių dokumentų perdavimas, turėtų būti išspręsti kitais kanalais, pvz., pasitelkiant Europos teisminį tinklą baudžiamosiose bylose. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Taryba palankiai vertina tai, kad sudarytas Eurojusto ir Danijos susitarimas; taip užtikrinama, kad Eurojusto reglamento taikymas nepaliktų jokių spragų ES teisminio bendradarbiavimo sistemoje. |
| --- | --- |

16.

Bendradarbiavimo ir veiksmų koordinavimo su tinklais gerinimas

| 17. | Taryba atkreipia dėmesį į savo 2019 m. birželio 6 d. išvadas tema „Eurojusto ir Tarybos teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje sukurtų tinklų sinergijos“ (OL C 207, 2019 6 18, p. 1). Taryba ragina Eurojustą, bendradarbiaujant su Europos teisminiu tinklu (ETT), Genocido tinklu, Jungtinių tyrimų grupių ekspertų tinklu (JTG tinklu) ir Europos teisminiu kovos su kibernetiniais nusikaltimais tinklu (ETKNT), įgyvendinti tame dokumente išdėstytas išvadas, kurios turi būti skaitomos kartu su prie tų išvadų pridėtame bendrame dokumente išdėstytais pasiūlymais ir rekomendacijomis. |
| --- | --- |

17.

Ištekliai

| 18. | Taryba atkreipia dėmesį į 2018 m. spalio 18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose raginama imtis priemonių siekiant suteikti Eurojustui ir Europolui tinkamų išteklių reaguoti į naujus iššūkius, kuriuos kelia technologiniai pokyčiai ir kintanti grėsmių saugumui padėtis, be kita ko, vykdant tarpžinybinį bendradarbiavimą ir užtikrinant geresnę prieigą prie duomenų Į dabartines grėsmes ES ir jos valstybių narių saugumui, kurias kelia terorizmas, neteisėtas migrantų gabenimas, kibernetiniai nusikaltimai, prekyba žmonėmis ir prekyba narkotikais, ir toliau reikia reaguoti veiksmingais policijos ir teisminių institucijų veiksmais. Todėl Taryba pabrėžia, kad saugumo ir baudžiamosios justicijos grandinė turėtų būti vertinama kaip visuma, kad būtų užtikrintas visapusiškas saugumas Sąjungoje. Atitinkamai turėtų būti pripažinta visų šioje grandinėje dalyvaujančių subjektų svarba ir vaidmuo siekiant išvengti kliūčių vienoje šios grandinės dalyje arba apskritai nebaudžiamumo, kas būtų dar blogiau. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Taryba pripažįsta, kad Eurojustas susiduria su nuolat didėjančiu darbo krūviu, be kita ko, turi vykdyti naujas užduotis, pvz., susijusias su teisminiu kovos su terorizmu registru, vis intensyvesniu bendradarbiavimu su trečiosiomis valstybėmis ir Reglamento (ES) 2018/1727 įgyvendinimu praktikoje. Nors Eurojusto operacinis darbo krūvis ir užduotys smarkiai padidėjo, jo biudžetas neišaugo. Be to, Taryba pabrėžia, kad siūlomas finansinių išteklių teisėsaugos agentūroms didinimas kitos daugiametės finansinės programos kontekste, dėl kurio galėtų išaugti bylų skaičius, gali daryti papildomą poveikį Eurojusto darbo krūviui. Taryba pakartoja, kad siekiant užtikrinti Eurojustui galimybę pavestas užduotis vykdyti veiksmingai, svarbu, kad IT infrastruktūra ir bylų valdymo sistema būtų veiksmingos, modernios ir tinkamai veiktų. Taryba pripažįsta, kad tokių patobulinimų įdiegimui reikia tinkamų žmogiškųjų ir finansinių išteklių. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Taryba mano, kad Eurojustui turėtų būti užtikrinti tinkami ištekliai, be kita ko, tinklų, kurie priklauso nuo Eurojusto biudžeto, naudai, siekiant užtikrinti jo, kaip labai svarbaus subjekto saugumo ir baudžiamosios justicijos grandinėje ES, tinkamą veikimą ir užtikrinti tolesnį jo svarbios strateginės ir operacinės veiklos plėtojimą. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje

(OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

(2)  2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1727 dėl Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros (Eurojusto) ir kuriuo pakeičiamas ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2002/187/TVR (OL L 295, 2018 11 21, p. 138).

(3)  2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimas 2005/671/TVR dėl keitimosi informacija ir bendradarbiavimo teroristinių nusikaltimų srityje (OL L 253, 2005 9 29, p. 22).

---

Europos Komisija

| 9.12.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 412/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 412/20

---

Euro kursas (1)

2019 m. gruodžio 6 d.

(2019/C 412/05)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1094 |
| JPY | Japonijos jena | 120,44 |
| DKK | Danijos krona | 7,4722 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,84453 |
| SEK | Švedijos krona | 10,5183 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0968 |
| ISK | Islandijos krona | 134,60 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,1235 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,533 |
| HUF | Vengrijos forintas | 330,19 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2772 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,7800 |
| TRY | Turkijos lira | 6,3893 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6190 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4618 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,6852 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6886 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5084 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 317,31 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 16,2232 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,7993 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4390 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 554,41 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6145 |
| PHP | Filipinų pesas | 56,348 |
| RUB | Rusijos rublis | 70,7441 |
| THB | Tailando batas | 33,645 |
| BRL | Brazilijos realas | 4,6402 |
| MXN | Meksikos pesas | 21,4658 |
| INR | Indijos rupija | 79,0435 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1094

JPY

Japonijos jena

120,44

DKK

Danijos krona

7,4722

GBP

Svaras sterlingas

0,84453

SEK

Švedijos krona

10,5183

CHF

Šveicarijos frankas

1,0968

ISK

Islandijos krona

134,60

NOK

Norvegijos krona

10,1235

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,533

HUF

Vengrijos forintas

330,19

PLN

Lenkijos zlotas

4,2772

RON

Rumunijos lėja

4,7800

TRY

Turkijos lira

6,3893

AUD

Australijos doleris

1,6190

CAD

Kanados doleris

1,4618

HKD

Honkongo doleris

8,6852

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6886

SGD

Singapūro doleris

1,5084

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 317,31

ZAR

Pietų Afrikos randas

16,2232

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,7993

HRK

Kroatijos kuna

7,4390

IDR

Indonezijos rupija

15 554,41

MYR

Malaizijos ringitas

4,6145

PHP

Filipinų pesas

56,348

RUB

Rusijos rublis

70,7441

THB

Tailando batas

33,645

BRL

Brazilijos realas

4,6402

MXN

Meksikos pesas

21,4658

INR

Indijos rupija

79,0435

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 9.12.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 412/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 412/21

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

Byla M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2019/C 412/06)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Telefónica S.A.“ (toliau – „Telefónica“, Ispanija), |
| --- | --- |

—

„Telefónica S.A.“ (toliau – „Telefónica“, Ispanija),

| — | „Prosegur Compañía de Seguridad, S.A.“ (toliau – „PCS“, Ispanija), |
| --- | --- |

—

„Prosegur Compañía de Seguridad, S.A.“ (toliau – „PCS“, Ispanija),

| — | „Prosegur Alarmas España, S.L.U.“ (toliau – „Prosegur Alarmas’“, Ispanija), kuri priklauso „PCS“ grupei. |
| --- | --- |

—

„Prosegur Alarmas España, S.L.U.“ (toliau – „Prosegur Alarmas’“, Ispanija), kuri priklauso „PCS“ grupei.

Įmonės „Telefónica“ ir „PCS“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą visos įmonės „Prosegur Alarmas“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Telefónica“ yra pasaulinė telekomunikacijų tinklo operatorė ir judriojo ryšio paslaugų teikėja, kuri veiklą vykdo naudodamasi įvairiais prekių ženklais, įskaitant „Movistar“, „O2“ ir „Vivo“. „Telefónica“ yra 100 proc. biržinė bendrovė, įtraukta į Madrido, Niujorko, Limos ir Buenos Airių vertybinių popierių biržų sąrašus; |
| --- | --- |

—

„Telefónica“ yra pasaulinė telekomunikacijų tinklo operatorė ir judriojo ryšio paslaugų teikėja, kuri veiklą vykdo naudodamasi įvairiais prekių ženklais, įskaitant „Movistar“, „O2“ ir „Vivo“. „Telefónica“ yra 100 proc. biržinė bendrovė, įtraukta į Madrido, Niujorko, Limos ir Buenos Airių vertybinių popierių biržų sąrašus;

| — | „PCS“ teikia saugumo paslaugas įmonėms, namų ūkiams ir įmonėms. „PCS“ veikla suskirstyta į tris verslo sritis: signalizacijos, saugumo ir grynųjų pinigų; |
| --- | --- |

—

„PCS“ teikia saugumo paslaugas įmonėms, namų ūkiams ir įmonėms. „PCS“ veikla suskirstyta į tris verslo sritis: signalizacijos, saugumo ir grynųjų pinigų;

| — | „Prosegur Alarmas“ teikia signalizacijos ir jungčių su signalų priėmimo centrais įrengimo paslaugas Ispanijoje. |
| --- | --- |

—

„Prosegur Alarmas“ teikia signalizacijos ir jungčių su signalų priėmimo centrais įrengimo paslaugas Ispanijoje.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 9.12.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 412/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 412/23

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9653 – Pon Tyre Group / Gilde Fund V / Gundlach Automotive Corporation)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2019/C 412/07)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Pon Tyre Group B.V.“ (Nyderlandai), kuri priklauso „Pon Group“ (toliau – „Pon“), |
| --- | --- |

—

„Pon Tyre Group B.V.“ (Nyderlandai), kuri priklauso „Pon Group“ (toliau – „Pon“),

| — | „Gilde Fund V“ (Nyderlandai), kurią valdo „Gilde V Management B.V.“ (Nyderlandai), |
| --- | --- |

—

„Gilde Fund V“ (Nyderlandai), kurią valdo „Gilde V Management B.V.“ (Nyderlandai),

| — | „Gundlach Automotive Corporation“ (Vokietija), kurią šiuo metu kontroliuoja tik „Gilde Fund V“. |
| --- | --- |

—

„Gundlach Automotive Corporation“ (Vokietija), kurią šiuo metu kontroliuoja tik „Gilde Fund V“.

Įmonės „Pon“ ir „Gilde Fund V“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą visos įmonės „Gundlach Automotive Corporation“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Pon Tyre Group B.V.“ yra „Pon Group“ dalis. „Pon“ veikia keturiose skirtingose verslo srityse: automobilių (įskaitant padangų platinimą), dviračių („Pon Bike“), įrangos bei energijos sistemų ir pramoninio judumo; |
| --- | --- |

—

„Pon Tyre Group B.V.“ yra „Pon Group“ dalis. „Pon“ veikia keturiose skirtingose verslo srityse: automobilių (įskaitant padangų platinimą), dviračių („Pon Bike“), įrangos bei energijos sistemų ir pramoninio judumo;

| — | „Gilde Fund V“ yra privataus kapitalo investicinė bendrovė, kuri teikia konsultacijas vidutinėms įmonėms, jas valdo ir investuoja į jas; |
| --- | --- |

—

„Gilde Fund V“ yra privataus kapitalo investicinė bendrovė, kuri teikia konsultacijas vidutinėms įmonėms, jas valdo ir investuoja į jas;

| — | „Gundlach Automotive Corporation“ daugiausia užsiima padangų, ratlankių, montuojamų ratų, bendro kietųjų dalelių kiekio jutiklių platinimu ir susijusių paslaugų teikimu, taip pat teikia ratų programų ir surinkimo paslaugas pirminės įrangos gamintojams. |
| --- | --- |

—

„Gundlach Automotive Corporation“ daugiausia užsiima padangų, ratlankių, montuojamų ratų, bendro kietųjų dalelių kiekio jutiklių platinimu ir susijusių paslaugų teikimu, taip pat teikia ratų programų ir surinkimo paslaugas pirminės įrangos gamintojams.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9653 — Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 9.12.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 412/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 412/24

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9586 –
  SEGRO / PSPIB / 7R Projekt 5)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2019/C 412/08)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „SEGRO plc“ (toliau – SEGRO, Jungtinė Karalystė), |
| --- | --- |

—

„SEGRO plc“ (toliau – SEGRO, Jungtinė Karalystė),

| — | „Public Sector Pension Investment Board“ (toliau – PSPIB, Kanada), |
| --- | --- |

—

„Public Sector Pension Investment Board“ (toliau – PSPIB, Kanada),

| — | „7R Projekt 5 sp z o.o.“ (toliau – „tikslinė įmonė“, Lenkija). |
| --- | --- |

—

„7R Projekt 5 sp z o.o.“ (toliau – „tikslinė įmonė“, Lenkija).

Įmonės SEGRO ir PSPIB įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą visos tikslinės įmonės kontrolę. Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | SEGRO – šiuolaikiškų sandėliavimo ir lengvosios pramonės pastatų, esančių keliose ES šalyse, savininkė, turto valdytoja ir plėtotoja; |
| --- | --- |

—

SEGRO – šiuolaikiškų sandėliavimo ir lengvosios pramonės pastatų, esančių keliose ES šalyse, savininkė, turto valdytoja ir plėtotoja;

| — | PSPIB – grynųjų įmokų į „Candian“ viešojo sektoriaus pensijų fondus investuotoja. Įmonė valdo diversifikuotų pasaulinių investicijų portfelį, sudarytą iš akcijų, obligacijų ir kitų fiksuotųjų pajamų vertybinių popierių, taip pat investicijų į privatųjį kapitalą, nekilnojamąjį turtą, infrastruktūrą, gamtos išteklius ir privačiojo sektoriaus skolą; |
| --- | --- |

—

PSPIB – grynųjų įmokų į „Candian“ viešojo sektoriaus pensijų fondus investuotoja. Įmonė valdo diversifikuotų pasaulinių investicijų portfelį, sudarytą iš akcijų, obligacijų ir kitų fiksuotųjų pajamų vertybinių popierių, taip pat investicijų į privatųjį kapitalą, nekilnojamąjį turtą, infrastruktūrą, gamtos išteklius ir privačiojo sektoriaus skolą;

| — | tikslinė įmonė – nekilnojamojo turto, logistikos tikslais esančio adresu Plots 37/10, Rokcińska g., Lodzė, Lenkija, savininkė. |
| --- | --- |

—

tikslinė įmonė – nekilnojamojo turto, logistikos tikslais esančio adresu Plots 37/10, Rokcińska g., Lodzė, Lenkija, savininkė.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 procedūros (2) reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9586 – SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 229 64301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 9.12.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 412/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 412/25

---

Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis

(2019/C 412/09)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Prosecco“

PDO-IT-A0516-AM06

Pranešimo data: 2019 9 3

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Savybės ir vartojimas

Aprašymas. Prie jau esamų putojančių vynų kategorijų „brut“, „extra dry“, „dry“ ir „demi-sec“ variantų pridedami nauji „brut nature“ ir „extra brut“ variantai.

Priežastys. Toks pakeitimas leidžia vartoti terminus „brut nature“ ir „extra brut“ putojantiems vynams, kurių likutinis cukraus kiekis tradiciškai atitinka galiojančiuose teisės aktuose nustatytas ribas, ir taip suteikti vartotojams daugiau informacijos apie produktų (nuo „brut nature“ iki „demi-sec“) ypatumus ir jų juslines savybes.

Keičiami specifikacijos 5 ir 6 straipsniai ir bendrojo dokumento 1.4 skirsnis „Vynų aprašymas“.

2.   Išpilstymas

Aprašymas. Putojančių vynų buteliams užkimšti turi būti naudojami ne mažiau kaip 51 % (svorio) kamštienos turintys kamščiai. Bet kuriuo atveju su vynu besiliečiančioje kamščio dalyje turi būti ne mažiau kaip 51 % kamštienos.

Priežastys. Šiuo pakeitimu siekiama gerinti kontroliuojamos kilmės vietos nuorodos „Prosecco“ putojančių vynų įvaizdį. Naudojant kamščius, kurių bent 51 % svorio sudaro kamštiena (įskaitant su vynu besiliečiančią kamščio dalį) ir iki 49 % – kitos pagal galiojančius teisės aktus leidžiamos medžiagos, siekiama išlaikyti šių produktų prestižą bei tradicijas ir geriau išsaugoti putojančio vyno savybes.

Keičiamas specifikacijos 8 straipsnis, tačiau bendrajam dokumentui šis pakeitimas poveikio neturi.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

„Prosecco“

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 4. | Putojantis vynas |
| --- | --- |

4.

Putojantis vynas

| 5. | Rūšinis putojantis vynas |
| --- | --- |

5.

Rūšinis putojantis vynas

| 6. | Rūšinis aromatinis putojantis vynas |
| --- | --- |

6.

Rūšinis aromatinis putojantis vynas

| 8. | Pusiau putojantis vynas |
| --- | --- |

8.

Pusiau putojantis vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

„Prosecco“ – vynas

Spalva: šiaudų.

Aromatas: subtilus, savitas, būdingas naudojamoms vynuogėms.

Skonis: nuo sauso iki pusiau saldaus, gaivus ir savitas.

Mažiausia bendra alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendras rūgščių kiekis | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendras rūgščių kiekis

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Prosecco“ – putojantis vynas, rūšinis putojantis vynas, rūšinis aromatinis putojantis vynas

Spalva: šiaudų, gali būti įvairaus intensyvumo, žvilgi, su išliekančia puta.

Aromatas: subtilus, savitas, būdingas naudojamoms vynuogėms.

Skonis: nuo natūralaus briuto iki pusiau sauso, gaivus ir savitas.

Mažiausia bendra alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendras rūgščių kiekis | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendras rūgščių kiekis

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Prosecco“ – pusiau putojantis vynas

Spalva: šiaudų, gali būti įvairaus intensyvumo, žvilgi, su aiškiai matomais smulkiais burbuliukais.

Aromatas: subtilus, savitas, būdingas naudojamoms vynuogėms.

Skonis: nuo sauso iki pusiau saldaus, gaivus ir savitas.

Mažiausia bendra alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Tradiciniu fermentavimo buteliuose būdu pagaminto pusiau putojančio vyno juslinės savybės vartojant gali skirtis:

Spalva: gali būti drumsta.

Aromatas: malonus ir charakteringas, gali būti juntamas lengvas duonos plutos ir mielių kvapas.

Skonis: sausas, pusiau putojantis, gali būti juntamas lengvas duonos plutos ir mielių kvapas.

Analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendras rūgščių kiekis | 4 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendras rūgščių kiekis

4 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Pagrindiniai vynininkystės metodai

Putojančio vyno ir rūšinio putojančio vyno gamybai skirtoms produkcijos partijoms taikomas vynininkystės metodas

Specifinis vynininkystės metodas

Leidžiama į putojančio vyno ir rūšinio putojančio vyno gamybai skirtos produkcijos partijas pridėti ne daugiau kaip 15 % kurios nors vienos iš ‘Chardonnay’, ‘Pinot blanc’, ‘Pinot gris’ ir ‘Pinot noir’ (iš kurių gaminamas baltasis vynas) vynuogių veislių ar jų derinių vyno gamybos produktų, jei vynuogynai, kuriuose išaugintos vyno gamybai naudojamos ‘Glera’ veislės vynuogės, auginami laikantis veislės grynumo reikalavimų arba bent jau į pagal šį metodą leidžiamų veislių vynuoges įmaišyta ne daugiau kaip 15 % nepagrindinių veislių vynuogių.

b)   Didžiausias gamybos kiekis

„Prosecco“

18 000 kg vynuogių iš hektaro

„Prosecco“

135 hektolitrai iš hektaro.

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Saugomos kilmės vietos nuorodos „Prosecco“ vyno gamybai skirtos vynuogės turi būti išaugintos teritorijoje, apimančioje šias provincijas: Beluną, Goriciją, Padują, Pordenonę, Trevizą, Triestą, Udinę, Veneciją ir Vičencą.

7.   Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

‘Glera lunga B.’ – ‘Serprino’

‘Glera lunga B.’ – ‘Glera’

‘Glera B.’ – ‘Serprino’

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

SKVN „Prosecco“– visų kategorijų vynai

Su nuoroda susiję gamtiniai veiksniai

Italijos šiaurės rytuose esančiai „Prosecco“ vietovei būdingos lygumos, kurias pagyvina viena kita kalvota zona. Šios abipus Venecijos ir Friulio plytinčios teritorijos klimatas yra nuosaikus: šiaurėje Alpių kalnų grandinės užkerta kelią šaltiems šiaurės vėjams, o pietuose per Adrijos jūrą teritoriją pasiekia sirokas, atnešantis pakankamai lietaus, ypač vasarą, sušvelninantis temperatūrą ir pumpurų bei kekių augimo metu užtikrinantis vynuogėms reikiamą kiekį vandens.

Vasarai baigiantis, kai sumažėja saulės ir iš rytų dažniau pučia sausas bora vėjas, dienos ir nakties temperatūra ima smarkiai skirtis ir per paskutinę vynuogių nokimo fazę jose susidaro daug aromatinių medžiagų.

Vyno gamybos vietovėje gausu mineralų ir mikroelementų; dirvožemis daugiausia sąnašinės kilmės, paprastai iš molio ir dumblo, ganėtinai rupus dėl dolomitų erozijos ir vandens suneštų sąnašų, todėl jame neužsistovi vanduo.

Istoriniai ir žmogiškieji veiksniai

Pirmą kartą „Prosecco“ vynas paminėtas XVII a. pabaigos dokumentuose, aprašant baltą, subtilų, iš Triesto Karsto, būtent iš „Prosecco“ gamybos teritorijos, kilusį vyną.

Vėliau šio vyno gamyba persikėlė ir daugiausia ja buvo verčiamasi Venecijos ir Friulio kalvų vietovėje.

Pagrindinė „Prosecco“ vyno sėkmės priežastis yra ūkinės veiklos vykdytojų gebėjimai, dėl kurių jie nuo XX a. pradžios sukūrė tinkamus labai gyvybingos ‘Glera’ vynuogių veislės auginimo metodus, leidžiančius apriboti vynmedžio derlingumą, kad vynuogės gerai sunoktų ir būtų išsaugotas uogų aromatas, taip pat tinkamus vyno gamybos metodus, grindžiamus natūralia fermentacija pirmiausia buteliuose, vėliau – autoklave.

Per praėjusį šimtmetį gamybos vietovėje susikūrė labai aukštos techninės ir mokslinės kvalifikacijos specialistų tinklas, užsibrėžęs tobulinti „Prosecco“ vynų gamybos metodą ir stiprinti šiuos vynus išskiriančias savybes, kurias taip vertina vietos ir užsienio vartotojai. Tarp sėkmę lėmusių veiksnių taip pat paminėtini ekonominės veiklos vykdytojų gebėjimai eksperimentuoti ir tobulinti „Prosecco“ vyno gamybos ir jo perdirbimo į putojantį vyną technologijas, kurios leidžia vynininkystės specialistams išsaugoti vynuogių aromatus ir vyno aromatines savybes.

Geografinės vietovės ir ypatingų produkto savybių priežastinis ryšys

Nuosaikiam klimatui vasarą būdingas lietus ir šiltas pietų ar pietryčių vėjas (sirokas) vegetacijos metu leidžia vynuogėms gerai vystytis.

Dienos ir nakties temperatūros skirtumai ir daugiausia sausas bora vėjas uogų nokimo pabaigoje sudaro puikias sąlygas išlaikyti didelį kiekį aromatinių medžiagų pirmtakių „rūgščiųjų“ medžiagų, kurios nulemia „Prosecco“ vynams būdingus gėlių ir vaisių aromatus.

Sąnašinis molio ir dumblo struktūros dirvožemis yra derlingas, dėl to išauga geras derlius, sukuriamos palankios sąlygos susidaryti subalansuotai uogų cheminei sudėčiai ir skoniui būtinam saikingam cukrų kiekiui ir mineralams bei mikroelementams, taigi pagaminamas vynas, iš kurio gaminami nedidelį alkoholio kiekį turintys „Prosecco“ vynams būdingo gaivaus, sauso, vaisinio skonio pusiau putojantys ir putojantys vynai.

Gamybai naudojama ‘Glera’ vynuogių veislė pasižymi saikingu cukrų kiekiu, tinkamu rūgštumu (subrendus) ir aromatinėmis medžiagomis; dėl šių savybių galima pagaminti nedidelį alkoholio kiekį ir malonų aromatą turintį vyną, iš kurio gaminami „Prosecco“ vynai.

Putojantys ir pusiau putojantys „Prosecco“ vynai paprastai būna sausi, žvilgios šiaudų spalvos, su smulkiais burbuliukais, subalansuoti, turintys išliekančią putą.

Vyne juntamas stiprus gėlių (baltų žiedų) ir vaisių (obuolių, kriaušių, egzotinių ir citrusinių vaisių) aromatas, įkūnijantis vyno eleganciją ir subtilumą. Vynas pasižymi puikia saldumo ir rūgštumo pusiausvyra, kuri kartu su skoniu suteikia vynui gaivių, švelnių ir intensyvių aromatų.

Siekiant sustiprinti šio savito vyno putojančio varianto savybes, naudojamas Martinotti metodas: bazinis vynas natūraliai fermentuojamas didelėse talpyklose arba autoklavuose, kur „Prosecco“ įgyja burbuliukų, suteikiančių jam intensyvaus skonio.

Taip atsiskleidžia visas „Prosecco“ vyno aromato potencialas ir malonus, savitas ir gaivus skonis, dėl kurio šį vyną labai vertina ir mėgsta vietos ir užsienio vartotojai.

Nedideliais kiekiais gaminamas neputojantis „Prosecco“ vynas pasižymi pirmiau parašytomis juslinėmis savybėmis, tačiau jam būdingas aiškesnis vaisių aromatas ir stipresnis bei sodresnis skonis, todėl jis taip pat nusipelno būti paminėtas.

Tokius SKVN „Prosecco“ vynus atpažįsta ir vietos, ir užsienio vartotojai.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

SKVN „Prosecco“

Teisinis pagrindas:

Europos Sąjungos teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas

Vadovaujantis Reglamento (ES) 2019/33 5 straipsnio 1 dalies a punkto nukrypti leidžiančia nuostata, visų tipų vynų gaminimo operacijos taip pat gali būti atliekamos greta nustatytos geografinės vietovės esančių Veronos provincijos savivaldybių administracinėje teritorijoje, jei naudojamos vynuogės išaugintos 2011 m. lapkričio 30 d. jau eksploatuotose vynuogynuose. Pagal atskirą ministro išduotą leidimą šias operacijas galima atlikti ir kitose greta nustatytos geografinės vietovės esančiose provincijose.

Be to, pagal Reglamento (ES) 2019/33 5 straipsnio 2 dalį „pusiau putojančio“ ir „putojančio“ vynų kategorijų bazinio vyno antrinės fermentacijos operacijos gali būti atliekamos ne tik labai arti nustatytų ribų vietovės, gavus atskirą ministro leidimą ir laikantis tradicinių gamybos reikalavimų.

SKVN „Prosecco“. Papildomas geografinis vienetas

Teisinis pagrindas:

Europos Sąjungos teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos

Sąlygos aprašymas

„Prosecco“ vyno etiketėje gali būti teikiama nuoroda į Trevizo provinciją arba Trevizą („provincia di Treviso“ arba „Treviso“), arba nuoroda į Triesto provinciją arba Triestą („provincia di Trieste“, „Trieste“, „Pokrajina Trst“ arba „Trst“), jei atitinkamos partijos gaminamos tik iš šių provincijų vynuogynuose išaugtinų vynuogių ir produkcija pagaminama ir išpilstoma į butelius provincijoje, kurioje išaugintos vynuogės, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2019/33 55 straipsnyje ir Reglamento (ES) Nr. 1308/213 120 straipsnio 1 dalies g punkte.

SKVN „Prosecco“

Teisinis pagrindas:

Europos Sąjungos teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

išpilstymas nustatytoje geografinėje vietovėje

Sąlygos aprašymas

Nuostatos dėl išpilstymo į butelius nustatytoje geografinėje vietovėje įtvirtintos ES teisės aktuose (Reglamento (ES) 2019/33 4 straipsnio 2 dalis). Remiantis pirmiau nurodytu teisės aktu, vynas turi būti išpilstomas į butelius nustatytoje geografinėje vietovėje siekiant apsaugoti SKVN „Prosecco“ vyno kokybę ir reputaciją, garantuoti jo kilmę ir užtikrinti susijusių patikrų veiksmingumą. Savitos su geografine kilmės vietove ir nuorodos reputacija susijusios SKVN „Prosecco“ vynų savybės ir ypatybės užtikrinamos geriau, jei vynai išpilstomi į butelius gamybos vietovėje, nes taikyti visus techninius transportavimo ir išpilstymo į butelius reikalavimus patikėta toje zonoje įsikūrusiems ekonominės veiklos vykdytojams, kurie turi reikiamų žinių, patirties ir yra suinteresuoti išsaugoti įgytą gerą vardą. Šiuo reikalavimu taip pat užtikrinama, kad vyno gamintojams būtų taikoma veiksminga kompetentingų įstaigų atliekamų išpilstymo į butelius patikrų sistema, nes taip išvengiama visos galimos rizikos, susijusios su produkto išvežimu iš nustatytos vietovės siekiant jį išpilstyti į butelius. Taigi ši nuostata yra naudinga patiems vyno gamintojams, kuriems rūpi, kad būtų išsaugota su nuoroda siejama kokybė ir reputacija, ir kurie yra už tai atsakingi.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14390

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---