# Euroopa Liidu C 366/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 366 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik30. oktoober 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 366

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik30. oktoober 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu |
| 2019/C 366/01 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 27. juuni 2019, Belgia elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/4) | 1 |
| 2019/C 366/02 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 27. juuni 2019, Taani elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/5) | 7 |
| 2019/C 366/03 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 27. juuni 2019, Luksemburgi elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/6) | 14 |
| 2019/C 366/04 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 27. juuni 2019, Madalmaade elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/7) | 22 |
| 2019/C 366/05 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu Soovitus, 27. juuni 2019, Soome elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/8) | 29 |
| 2019/C 366/06 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 27. juuni 2019, Rootsi elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/9) | 35 |
| 2019/C 366/07 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus, 27. juuni 2019, Tšehhi Vabariigi elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/10) | 41 |
| 2019/C 366/08 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus, 27. juuni 2019, Saksamaa elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/11) | 45 |
| 2019/C 366/09 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus, 27. juuni 2019, Prantsusmaa elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/12) | 49 |
| 2019/C 366/10 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu Hoiatus, 27. juuni 2019, Islandi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/13) | 53 |
| 2019/C 366/11 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus, 27. juuni 2019, Norra elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/14) | 57 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

2019/C 366/01

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 27. juuni 2019, Belgia elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/4)

1

2019/C 366/02

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 27. juuni 2019, Taani elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/5)

7

2019/C 366/03

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 27. juuni 2019, Luksemburgi elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/6)

14

2019/C 366/04

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 27. juuni 2019, Madalmaade elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/7)

22

2019/C 366/05

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu Soovitus, 27. juuni 2019, Soome elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/8)

29

2019/C 366/06

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 27. juuni 2019, Rootsi elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/9)

35

2019/C 366/07

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus, 27. juuni 2019, Tšehhi Vabariigi elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/10)

41

2019/C 366/08

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus, 27. juuni 2019, Saksamaa elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/11)

45

2019/C 366/09

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus, 27. juuni 2019, Prantsusmaa elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/12)

49

2019/C 366/10

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu Hoiatus, 27. juuni 2019, Islandi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/13)

53

2019/C 366/11

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus, 27. juuni 2019, Norra elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/14)

57

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 366/12 | Euro vahetuskurss — 29. oktoober 2019 | 60 |
| 2019/C 366/13 | Teatis komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1131 (millega luuakse tollimeede Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 14a ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 24a rakendamiseks) kohaldamise kohta | 61 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2019/C 366/12

Euro vahetuskurss — 29. oktoober 2019

60

2019/C 366/13

Teatis komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1131 (millega luuakse tollimeede Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 14a ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 24a rakendamiseks) kohaldamise kohta

61

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

| 30.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 366/1

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

27. juuni 2019,

Belgia elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis

(ESRN/2019/4)

(2019/C 366/01)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikleid 3, 16, 17 ja 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning selle areng võib finantssüsteemi oluliselt mõjutada. Varasemad finantskriisid on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Kinnisvaraturu ebasoodne areng mõnedes liikmesriikides on varem kaasa toonud krediidikahjumi ja/või mõjutanud ebasoodsalt reaalmajandust. See mõju näitab kinnisvarasektori, rahastajate ja muude majandussektorite tihedat seotust. Lisaks sellele võimendavad tagasisidekanalid finantssüsteemi ja reaalmajanduse vahel võimalikke negatiivseid arenguid. |
| --- | --- |

(1)

Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning selle areng võib finantssüsteemi oluliselt mõjutada. Varasemad finantskriisid on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Kinnisvaraturu ebasoodne areng mõnedes liikmesriikides on varem kaasa toonud krediidikahjumi ja/või mõjutanud ebasoodsalt reaalmajandust. See mõju näitab kinnisvarasektori, rahastajate ja muude majandussektorite tihedat seotust. Lisaks sellele võimendavad tagasisidekanalid finantssüsteemi ja reaalmajanduse vahel võimalikke negatiivseid arenguid.

| (2) | Need seosed on olulised, kuna viitavad sellele, et kinnisvarasektorist tuleneval riskil võib olla protsüklilise olemusega süsteemne mõju. Finantssüsteemi haavatavused kuhjuvad kinnisvaratsükli tõusufaasis. Madalam riskitaju ning kergem juurdepääs rahalistele vahenditele võib soodustada laenu- ja investeeringumahtude kiiret kasvu ning suurendada kinnisvaranõudlust, mis omakorda tekitab hinnatõusu survet. Kuna tagatiste väärtuse suurenemine soodustab omakorda laenunõudlust ja -pakkumist, võib see isevõimenduv dünaamika kaasa tuua süsteemsed tagajärjed. Vastupidisel juhul – st kinnisvaratsükli langusfaasis – võivad rangemad laenutingimused, suurem riskikartlikkus ning hinnalanguse surve ebasoodsalt mõjutada laenusaajate ja -andjate vastupanuvõimet ning seeläbi nõrgendada majandustingimusi. |
| --- | --- |

(2)

Need seosed on olulised, kuna viitavad sellele, et kinnisvarasektorist tuleneval riskil võib olla protsüklilise olemusega süsteemne mõju. Finantssüsteemi haavatavused kuhjuvad kinnisvaratsükli tõusufaasis. Madalam riskitaju ning kergem juurdepääs rahalistele vahenditele võib soodustada laenu- ja investeeringumahtude kiiret kasvu ning suurendada kinnisvaranõudlust, mis omakorda tekitab hinnatõusu survet. Kuna tagatiste väärtuse suurenemine soodustab omakorda laenunõudlust ja -pakkumist, võib see isevõimenduv dünaamika kaasa tuua süsteemsed tagajärjed. Vastupidisel juhul – st kinnisvaratsükli langusfaasis – võivad rangemad laenutingimused, suurem riskikartlikkus ning hinnalanguse surve ebasoodsalt mõjutada laenusaajate ja -andjate vastupanuvõimet ning seeläbi nõrgendada majandustingimusi.

| (3) | Elamukinnisvaraga seotud haavatavused võivad olla süsteemse riski allikas ja mõjutada finantsstabiilsust nii otseselt kui kaudselt. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenu portfelli krediidikahjumina, kui ebasoodsad majandus- või finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimiskorrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(3)

Elamukinnisvaraga seotud haavatavused võivad olla süsteemse riski allikas ja mõjutada finantsstabiilsust nii otseselt kui kaudselt. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenu portfelli krediidikahjumina, kui ebasoodsad majandus- või finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimiskorrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele.

| (4) | Soovituse ESRN/2013/1 (2) põhjenduse 4 kohaselt on makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärk finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu. |
| --- | --- |

(4)

Soovituse ESRN/2013/1 (2) põhjenduse 4 kohaselt on makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärk finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu.

| (5) | Selleks võivad makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused sõltuvalt riskile antavast hinnangust kasutada ühte või enamat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (4) sätestatud kapitalipõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet ja/või ainult riigisisesel õigusaktil põhinevat laenusaajapõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet. Kapitalipõhiste meetmete eesmärk on eelkõige finantssüsteemi vastupanuvõime tugevdamine; seevastu laenusaajal põhinevad meetmed on eriti sobivad süsteemsete riskide kuhjumise ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Selleks võivad makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused sõltuvalt riskile antavast hinnangust kasutada ühte või enamat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (4) sätestatud kapitalipõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet ja/või ainult riigisisesel õigusaktil põhinevat laenusaajapõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet. Kapitalipõhiste meetmete eesmärk on eelkõige finantssüsteemi vastupanuvõime tugevdamine; seevastu laenusaajal põhinevad meetmed on eriti sobivad süsteemsete riskide kuhjumise ärahoidmiseks.

| (6) | Lisaks sellele peaksid liikmesriigid soovituse ESRN/2013/1 kohaselt kehtestama õigusraamistiku, mis annaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele otsese kontrolli või soovituste andmise pädevuse seoses selles soovituses osutatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetega. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks sellele peaksid liikmesriigid soovituse ESRN/2013/1 kohaselt kehtestama õigusraamistiku, mis annaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele otsese kontrolli või soovituste andmise pädevuse seoses selles soovituses osutatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetega.

| (7) | 2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele (5). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu kaheksale riigile, sh Belgiale, hoiatused (6). |
| --- | --- |

(7)

2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele (5). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu kaheksale riigile, sh Belgiale, hoiatused (6).

| (8) | 2016. aastal olid peamisteks Belgia elamukinnisvaraturul tuvastatud haavatavusteks nii eluasemehindade kui ka hüpoteeklaenude kiire kasv ning samuti suur ja kasvav kodumajapidamiste võlakoormus, kusjuures kasvav osa hüpoteegi seadjatest olid potentsiaalselt haavatavad ebasoodsate majandustingimuste või elamukinnisvaraturu arengute suhtes Belgias. |
| --- | --- |

(8)

2016. aastal olid peamisteks Belgia elamukinnisvaraturul tuvastatud haavatavusteks nii eluasemehindade kui ka hüpoteeklaenude kiire kasv ning samuti suur ja kasvav kodumajapidamiste võlakoormus, kusjuures kasvav osa hüpoteegi seadjatest olid potentsiaalselt haavatavad ebasoodsate majandustingimuste või elamukinnisvaraturu arengute suhtes Belgias.

| (9) | ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva Euroopa Majanduspiirkonna elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva Euroopa Majanduspiirkonna elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (7).

| (10) | Belgia osas ilmnes sellest hiljutisest hinnangust, et alates 2016. aastast on eluasemelaenude tugev kasv pidevalt suurendanud kodumajapidamiste võlakoormust. Vaatamata asjaolule, et eluasemehindade kasv on pidurdunud, tekitab varasem dünaamika võimaliku ülehindamise kahtlusi. Lisaks antakse endiselt oluline osa hüpoteeklaenudest kodumajapidamistele, mis on potentsiaalselt haavatavad ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või elamukinnisvaraturu arengute suhtes. Seda arvestades on krediidiasutuste vastupanuvõimet aidanud suurendada 5 % suurune hüpoteeklaenude riskikaalu lisand, mis kehtestati 2013. aastal sisereitingute meetodit kasutavatele krediidiasutustele. |
| --- | --- |

(10)

Belgia osas ilmnes sellest hiljutisest hinnangust, et alates 2016. aastast on eluasemelaenude tugev kasv pidevalt suurendanud kodumajapidamiste võlakoormust. Vaatamata asjaolule, et eluasemehindade kasv on pidurdunud, tekitab varasem dünaamika võimaliku ülehindamise kahtlusi. Lisaks antakse endiselt oluline osa hüpoteeklaenudest kodumajapidamistele, mis on potentsiaalselt haavatavad ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või elamukinnisvaraturu arengute suhtes. Seda arvestades on krediidiasutuste vastupanuvõimet aidanud suurendada 5 % suurune hüpoteeklaenude riskikaalu lisand, mis kehtestati 2013. aastal sisereitingute meetodit kasutavatele krediidiasutustele.

| (11) | 2018. aastal suurendas Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique seda 5 % riskikaalu lisandit, kohaldades määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 alusel proportsionaalset riskikaalu lisandit, mis moodustab 33 % riskipositsioonidega kaalutud keskmistest riskikaaludest, mida kohaldatakse iga krediidiasutuse elamuhüpoteekportfelli maksejõuetuse riskipositsiooni suhtes. |
| --- | --- |

(11)

2018. aastal suurendas Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique seda 5 % riskikaalu lisandit, kohaldades määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 alusel proportsionaalset riskikaalu lisandit, mis moodustab 33 % riskipositsioonidega kaalutud keskmistest riskikaaludest, mida kohaldatakse iga krediidiasutuse elamuhüpoteekportfelli maksejõuetuse riskipositsiooni suhtes.

| (12) | Praegu kehtiva riskikaalu lisandi eesmärk on suurendada sisereitingute meetod kasutavate krediidiasutuste vastupanuvõimet ning leevendada uute hüpoteeklaenudega seotud riskide kuhjumist. Samas puuduvad Belgias praegu laenusaajapõhised meetmed (nt laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarvu, võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvu või laenumaksete ja sissetuleku (DSTI) suhtarvu piirmäärad), mis võiksid otseselt piirata hüpoteeklaenude osakaalu, mida antakse kodumajapidamistele, kes võivad olla haavatavad ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või elamukinnisvaraturu arengute suhtes. |
| --- | --- |

(12)

Praegu kehtiva riskikaalu lisandi eesmärk on suurendada sisereitingute meetod kasutavate krediidiasutuste vastupanuvõimet ning leevendada uute hüpoteeklaenudega seotud riskide kuhjumist. Samas puuduvad Belgias praegu laenusaajapõhised meetmed (nt laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarvu, võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvu või laenumaksete ja sissetuleku (DSTI) suhtarvu piirmäärad), mis võiksid otseselt piirata hüpoteeklaenude osakaalu, mida antakse kodumajapidamistele, kes võivad olla haavatavad ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või elamukinnisvaraturu arengute suhtes.

| (13) | Seetõttu järeldas ESRN, et Belgias kehtivad ja kasutatavad makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on kodumajapidamiste võlakoormuse, elamuhindade ülehinnatuse ja laenuandmise standarditega seotud keskpikas perspektiivis haavatavuste vastu ainult osaliselt kohased ja piisavad. Seega on potentsiaalselt süsteemse riski allikaks olevate haavatavuste vastu vaja täiendavaid poliitikameetmeid. Käesolevas soovituses ette pandud meetmete eesmärk on Belgia olemasolevate makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete täiendamine vastupanuvõime tugevdamiseks. Need ei asenda olemasolevaid kapitalipõhiseid meetmeid, mis on endiselt olulised laenuportfelli jääki puudutavate haavatavuste suhtes. |
| --- | --- |

(13)

Seetõttu järeldas ESRN, et Belgias kehtivad ja kasutatavad makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on kodumajapidamiste võlakoormuse, elamuhindade ülehinnatuse ja laenuandmise standarditega seotud keskpikas perspektiivis haavatavuste vastu ainult osaliselt kohased ja piisavad. Seega on potentsiaalselt süsteemse riski allikaks olevate haavatavuste vastu vaja täiendavaid poliitikameetmeid. Käesolevas soovituses ette pandud meetmete eesmärk on Belgia olemasolevate makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete täiendamine vastupanuvõime tugevdamiseks. Need ei asenda olemasolevaid kapitalipõhiseid meetmeid, mis on endiselt olulised laenuportfelli jääki puudutavate haavatavuste suhtes.

| (14) | Käesoleva soovituse eesmärk on anda soovitus õiguslikult siduvate laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimiseks, et parandada olukorda, kus oluline osa hüpoteeklaenudest antakse kodumajapidamistele, kes on potentsiaalselt haavatavad ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või elamukinnisvaraturu arengute suhtes Belgias. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva soovituse eesmärk on anda soovitus õiguslikult siduvate laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimiseks, et parandada olukorda, kus oluline osa hüpoteeklaenudest antakse kodumajapidamistele, kes on potentsiaalselt haavatavad ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või elamukinnisvaraturu arengute suhtes Belgias.

| (15) | Käesolev soovitus ei mõjuta keskpankade rahapoliitika pädevust liidus. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev soovitus ei mõjuta keskpankade rahapoliitika pädevust liidus.

| (16) | ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest, |
| --- | --- |

(16)

ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1. OSA

SOOVITUS

Soovitus A – laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimine

Belgia asutustel, kelle pädevuses on anda soovitusi või kohaldada laenusaajapõhiseid meetmeid, soovitatakse anda aktiveerimise soovitus ja aktiveerida õiguslikult siduvad laenusaajapõhised meetmed, et hoida ära:

| a) | uusi hüpoteeklaene võtvate laenusaajate oluline või kasvav osakaal, kui on võimalik, et nad ei suuda ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või elamukinnisvaraturu ebasoodsate arengute korral oma võlga teenindada või tarbimist säilitada, või |
| --- | --- |

a)

uusi hüpoteeklaene võtvate laenusaajate oluline või kasvav osakaal, kui on võimalik, et nad ei suuda ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või elamukinnisvaraturu ebasoodsate arengute korral oma võlga teenindada või tarbimist säilitada, või

| b) | elamukinnisvaraga tagatud uute hüpoteeklaenude oluline või kasvav osakaal, kui nende laenude tagastamata jätmine võib põhjustada krediidikahjumi ja sellest tuleneva eluasemehindade languse. |
| --- | --- |

b)

elamukinnisvaraga tagatud uute hüpoteeklaenude oluline või kasvav osakaal, kui nende laenude tagastamata jätmine võib põhjustada krediidikahjumi ja sellest tuleneva eluasemehindade languse.

2. OSA

RAKENDAMINE

1.   Mõisted

Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

| a) | „laenusaajapõhised meetmed“ (borrower-based measures) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mis on suunatud laenusaajatele; |
| --- | --- |

a)

„laenusaajapõhised meetmed“ (borrower-based measures) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mis on suunatud laenusaajatele;

| b) | „otsene kontroll“ (direct control) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse tegevusvaldkonnas hõlmatud tegelik ja tulemuslik võime kehtestada või muuta finantseerimisasutuste suhtes kohaldatavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

„otsene kontroll“ (direct control) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse tegevusvaldkonnas hõlmatud tegelik ja tulemuslik võime kehtestada või muuta finantseerimisasutuste suhtes kohaldatavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks;

| c) | „soovituste andmise pädevus“ (recommendation powers) – võime juhtida soovituste andmise kaudu makrotasandi järelevalve instrumentide kohaldamist, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

c)

„soovituste andmise pädevus“ (recommendation powers) – võime juhtida soovituste andmise kaudu makrotasandi järelevalve instrumentide kohaldamist, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks;

| d) | „laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv“ (loan-to-value ratio, LTV) – laenusaaja poolt kinnisvaraga tagatud laenude või laenuosade summa laenu algatamise hetkel, võrreldes vara väärtusega laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

d)

„laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv“ (loan-to-value ratio, LTV) – laenusaaja poolt kinnisvaraga tagatud laenude või laenuosade summa laenu algatamise hetkel, võrreldes vara väärtusega laenu algatamise hetkel;

| e) | „võla ja sissetuleku suhtarv laenu algatamisel“ (debt-to-income ratio at origination, DTI-O) – laenusaaja koguvõlg laenu algatamise hetkel, võrreldes laenusaaja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

e)

„võla ja sissetuleku suhtarv laenu algatamisel“ (debt-to-income ratio at origination, DTI-O) – laenusaaja koguvõlg laenu algatamise hetkel, võrreldes laenusaaja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel;

| f) | „laenumaksete ja sissetuleku suhtarv“ (debt-service-to-income ratio, DSTI ratio) – võla teenindamise aastakulu kokku, võrreldes laenusaaja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

f)

„laenumaksete ja sissetuleku suhtarv“ (debt-service-to-income ratio, DSTI ratio) – võla teenindamise aastakulu kokku, võrreldes laenusaaja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel;

| g) | „keskpikas perspektiivis“ (medium term) – kolm aastat kestev ajavahemik; |
| --- | --- |

g)

„keskpikas perspektiivis“ (medium term) – kolm aastat kestev ajavahemik;

| h) | „õiguslikult siduvad laenusaajapõhised meetmed“ (legally binding borrower-based measures) – laenusaajapõhised meetmed, mis kehtestatakse õiguslikult siduvate aktidega; |
| --- | --- |

h)

„õiguslikult siduvad laenusaajapõhised meetmed“ (legally binding borrower-based measures) – laenusaajapõhised meetmed, mis kehtestatakse õiguslikult siduvate aktidega;

| i) | „võla teenindamine“ (debt service) – laenusaaja koguvõla intressi ja põhiosa kombineeritud tagasimakse konkreetsel perioodil (reeglina ühe aasta jooksul); |
| --- | --- |

i)

„võla teenindamine“ (debt service) – laenusaaja koguvõla intressi ja põhiosa kombineeritud tagasimakse konkreetsel perioodil (reeglina ühe aasta jooksul);

| j) | „tähtaeg“ (maturity) – elamukinnisvara laenu kestus aastates alates laenu algatamisest; |
| --- | --- |

j)

„tähtaeg“ (maturity) – elamukinnisvara laenu kestus aastates alates laenu algatamisest;

| k) | „makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus“ (macroprudential authority) – riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, mille eesmärgid, korraldus, volitused, aruandlusnõuded ja muud kirjeldused on sätestatud soovituses ESRN/2011/3 (8). |
| --- | --- |

k)

„makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus“ (macroprudential authority) – riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, mille eesmärgid, korraldus, volitused, aruandlusnõuded ja muud kirjeldused on sätestatud soovituses ESRN/2011/3 (8).

2.   Rakendamise kriteeriumid

| 1. | Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:






  a) | kohast tähelepanu tuleb pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse soovituse A eesmärki ja sisu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kohast tähelepanu tuleb pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse soovituse A eesmärki ja sisu;

| b) | soovitusel A põhinevate laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimisel tuleb nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Belgia positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju; |
| --- | --- |

b)

soovitusel A põhinevate laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimisel tuleb nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Belgia positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju;

| c) | soovituse A vastavuskriteeriumid on toodud I lisas. |
| --- | --- |

c)

soovituse A vastavuskriteeriumid on toodud I lisas.

| 2. | Käesoleva soovituse adressaadid peavad ESRNile ja nõukogule esitama aruande käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmise kohta või põhjendama piisavalt nende võtmata jätmist. Aruanne peab sisaldama vähemalt järgmist:






  a) | teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta;

| b) | hinnang haavatavustele, mis on seotud kodumajapidamiste võlakoormuse, eluasemehindade ülehinnatuse ja laenuandmise standarditega uute hüpoteeklaenude jaoks, sh tuleb esitada uued hüpoteeklaenud nende LTV, DTI ja DSTI suhtarvude ja tähtaegade lõikes, arvutades asjaomased suhtarvud kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2016/14 (9) IV lisaga, millele tuleb lisada hinnang võetud meetmete tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse käesoleva soovituse eesmärke; |
| --- | --- |

b)

hinnang haavatavustele, mis on seotud kodumajapidamiste võlakoormuse, eluasemehindade ülehinnatuse ja laenuandmise standarditega uute hüpoteeklaenude jaoks, sh tuleb esitada uued hüpoteeklaenud nende LTV, DTI ja DSTI suhtarvude ja tähtaegade lõikes, arvutades asjaomased suhtarvud kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2016/14 (9) IV lisaga, millele tuleb lisada hinnang võetud meetmete tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse käesoleva soovituse eesmärke;

| c) | üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta.

3.   Edasine ajakava

Adressaadid peavad esitama ESRNile ja nõukogule aruande käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmise kohta või piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta kooskõlas järgmiste tähtaegadega:

Soovituse A adressaadid peavad esitama 31. oktoobriks 2020 ja seejärel kord aastas kuni 31. oktoobrini 2022 ESRNile ja nõukogule aruande Belgias kodumajapidamiste võlakoormuse, eluasemehindade ülehinnatuse ja uute hüpoteeklaenude laenuandmise standarditega seotud haavatavuste parandamiseks võetud laenusaajapõhiste meetmete rakendamise kohta. Kui tuvastatud haavatavuste parandusmeetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks asutus, tuleb esitada üks ühine aruanne.

4.   Jälgimine ja hindamine

| 1. | ESRNi sekretariaat:






  a) | abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel järelmeetmete võtmise korda ja tähtaegu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel järelmeetmete võtmise korda ja tähtaegu;

| b) | kontrollib järelmeetmete järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule kolm järelmeetmete aruannet soovituse A rakendamise kohta; esimene aruanne esitatakse 31. detsembriks 2020; teine 31. detsembriks 2021 ja kolmas 31. detsembriks 2022. |
| --- | --- |

b)

kontrollib järelmeetmete järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule kolm järelmeetmete aruannet soovituse A rakendamise kohta; esimene aruanne esitatakse 31. detsembriks 2020; teine 31. detsembriks 2021 ja kolmas 31. detsembriks 2022.

| 2. | Haldusnõukogu hindab adressaatide meetmeid ja põhjendusi ning võib asjakohastel juhtudel otsustada, et käesolevat soovitust ei ole järgitud ning et adressaadi põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad. |
| --- | --- |

2.

Frankfurt Maini ääres, 27. juuni 2019

ESRNi haldusnõukogu nimel

ESRNi sekretariaadi juhataja

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 4. aprilli 2013. aasta soovitus ESRN/2013/1 vahe-eesmärkide ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika instrumentide kohta (ELT C 170, 15.6.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

4

(5)  Vt „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRN, november 2016, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/06 Belgia elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 45).

6

(7)  Vt „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRN, 2019, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. detsembri 2011. aasta soovitus ESRN/2011/3 riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (ELT C 41, 14.2.2012, lk 1).

8

(9)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 31. oktoobri 2016. aasta soovitus ESRN/2016/14 kinnisvaraandmete lünkade täitmise kohta (ELT C 31, 31.1.2017, lk 1).

9

---

I LISA

SOOVITUSTE SUHTES KOHALDATAVATE VASTAVUSKRITEERIUMIDE KIRJELDUS

Soovitus A – laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimine

Soovituse A osas kohaldatakse järgmisi vastavuskriteeriume.

| 1. | Et hoida ära:






  a) | hüpoteeklaene võtvate laenusaajate oluline või kasvav osakaal, kelle puhul on võimalik, et nad ei suuda ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või elamukinnisvaraturu arengute korral oma võlga teenindada või tarbimist säilitada, või |
| --- | --- | --- |

1.

a)

hüpoteeklaene võtvate laenusaajate oluline või kasvav osakaal, kelle puhul on võimalik, et nad ei suuda ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või elamukinnisvaraturu arengute korral oma võlga teenindada või tarbimist säilitada, või

| b) | elamukinnisvaraga tagatud uute hüpoteeklaenude oluline või kasvav osakaal, mille puhul võib nende laenude tagastamata jätmine põhjustada krediidikahjumi ja sellest tuleneva eluasemehindade languse, |
| --- | --- |

b)

elamukinnisvaraga tagatud uute hüpoteeklaenude oluline või kasvav osakaal, mille puhul võib nende laenude tagastamata jätmine põhjustada krediidikahjumi ja sellest tuleneva eluasemehindade languse,

peaksid Belgia ametiasutused kasutama kombineeritult ühte või enamat laenusaajapõhist meedet (nt LTV suhtarvu piirmäärad kombineerituna DTI suhtarvu või DSTI suhtarvu piirmääradega ja tähtajapiirangutega), et tagada kehtivate meetmete tõhusus ning minimeerida neist möödamineku või tahtmatute tagajärgede võimalus, mis võiks vähendada nende tõhusust ja tekitada riske teistes valdkondades.

| 2. | Enne laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimist tuleb nende kohaseks kalibreerimiseks ja järkjärguliseks kasutuselevõtuks hinnata Belgia positsiooni majandus- ja finantstsüklites. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pärast laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimist võib Belgias tuvastatud haavatavuste parandamiseks osutuda vajalikuks nende täiendav karmistamine või täiendavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete aktiveerimine; see sõltub aktiveeritud laenusaajapõhistest meetmete valikust, nende aktiveeritud meetmete algsest kalibreerimisest ja haavatavuse hindamise tulemustest. |
| --- | --- |

3.

---

| 30.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 366/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 366/7

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

27. juuni 2019,

Taani elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis

(ESRN/2019/5)

(2019/C 366/02)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta,  (1)
  eelkõige selle artikleid 3, 16, 17 ja 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning selle areng võib finantssüsteemi oluliselt mõjutada. Varasemad finantskriisid on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Kinnisvaraturu ebasoodne areng mõnedes liikmesriikides on varem kaasa toonud krediidikahjumi ja/või negatiivselt mõjutanud reaalmajandust. See mõju näitab kinnisvarasektori, rahastajate ja muude majandussektorite tihedat seotust. Lisaks sellele võimendavad tagasisidekanalid finantssüsteemi ja reaalmajanduse vahel võimalikke negatiivseid arenguid. |
| --- | --- |

(1)

Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning selle areng võib finantssüsteemi oluliselt mõjutada. Varasemad finantskriisid on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Kinnisvaraturu ebasoodne areng mõnedes liikmesriikides on varem kaasa toonud krediidikahjumi ja/või negatiivselt mõjutanud reaalmajandust. See mõju näitab kinnisvarasektori, rahastajate ja muude majandussektorite tihedat seotust. Lisaks sellele võimendavad tagasisidekanalid finantssüsteemi ja reaalmajanduse vahel võimalikke negatiivseid arenguid.

| (2) | Need seosed on olulised, kuna viitavad võimalusele, et kinnisvarasektorist tuleneval riskil on protsüklilise olemusega süsteemne mõju. Finantssüsteemi haavatavused kuhjuvad kinnisvaratsükli tõusufaasis. Madalam riskitaju ning kergem juurdepääs rahalistele vahenditele võib soodustada laenu- ja investeeringumahtude kiiret kasvu ning suurendada kinnisvaranõudlust, mis omakorda tekitab hinnatõusu survet. Kuna tagatiste väärtuse suurenemine soodustab omakorda laenunõudlust ja -pakkumist, võib see iseeneslik dünaamika kaasa tuua süsteemsed tagajärjed. Vastupidisel juhul - st kinnisvaratsükli langusfaasis - võivad rangemad laenutingimused, suurem riskikartlikkus ning hinnalanguse surve ebasoodsalt mõjutada laenuvõtjate ja -andjate vastupanuvõimet ning seeläbi nõrgendada majandustingimusi. |
| --- | --- |

(2)

Need seosed on olulised, kuna viitavad võimalusele, et kinnisvarasektorist tuleneval riskil on protsüklilise olemusega süsteemne mõju. Finantssüsteemi haavatavused kuhjuvad kinnisvaratsükli tõusufaasis. Madalam riskitaju ning kergem juurdepääs rahalistele vahenditele võib soodustada laenu- ja investeeringumahtude kiiret kasvu ning suurendada kinnisvaranõudlust, mis omakorda tekitab hinnatõusu survet. Kuna tagatiste väärtuse suurenemine soodustab omakorda laenunõudlust ja -pakkumist, võib see iseeneslik dünaamika kaasa tuua süsteemsed tagajärjed. Vastupidisel juhul - st kinnisvaratsükli langusfaasis - võivad rangemad laenutingimused, suurem riskikartlikkus ning hinnalanguse surve ebasoodsalt mõjutada laenuvõtjate ja -andjate vastupanuvõimet ning seeläbi nõrgendada majandustingimusi.

| (3) | Elamukinnisvaraga seotud haavatavus võib olla süsteemse riski allikas ja mõjutada finantsstabiilsust nii otseselt kui kaudselt. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenu portfelli krediidikahjumina, kui negatiivsed majandus- või finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimiskorrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(3)

Elamukinnisvaraga seotud haavatavus võib olla süsteemse riski allikas ja mõjutada finantsstabiilsust nii otseselt kui kaudselt. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenu portfelli krediidikahjumina, kui negatiivsed majandus- või finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimiskorrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele.

| (4) | Soovituse ESRN/2013/1 (1) põhjenduse 4 kohaselt on makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärk finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu. |
| --- | --- |

(4)

Soovituse ESRN/2013/1 (1) põhjenduse 4 kohaselt on makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärk finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu.

| (5) | Selleks võivad makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused kasutada ühte või enamat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (3) sätestatud kapitalipõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet ja/või laenusaajapõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet, mis põhineb ainult riigisisesel õigusaktil, sõltuvalt riskile antavast hinnangust. Kapitalipõhiste meetmete eesmärk on eelkõige finantssüsteemi vastupanuvõime tugevdamine; seevastu laenusaajal põhinevad meetmed on eriti sobivad süsteemsete riskide kuhjumise ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Selleks võivad makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused kasutada ühte või enamat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (3) sätestatud kapitalipõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet ja/või laenusaajapõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet, mis põhineb ainult riigisisesel õigusaktil, sõltuvalt riskile antavast hinnangust. Kapitalipõhiste meetmete eesmärk on eelkõige finantssüsteemi vastupanuvõime tugevdamine; seevastu laenusaajal põhinevad meetmed on eriti sobivad süsteemsete riskide kuhjumise ärahoidmiseks.

| (6) | Lisaks sellele peaksid liikmesriigid soovituse ESRN/2013/1 kohaselt kehtestama õigusraamistiku, mis annaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele otsese kontrolli või soovituste andmise pädevuse seoses selles soovituses osutatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetega. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks sellele peaksid liikmesriigid soovituse ESRN/2013/1 kohaselt kehtestama õigusraamistiku, mis annaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele otsese kontrolli või soovituste andmise pädevuse seoses selles soovituses osutatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetega.

| (7) | 2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavusele (4). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu kaheksale riigile, sh Taanile, hoiatused (5). |
| --- | --- |

(7)

2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavusele (4). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu kaheksale riigile, sh Taanile, hoiatused (5).

| (8) | 2016. aastal tuvastati Taani elamukinnisvaraturu peamise haavatavusena kodumajapidamiste kõrge võlakoormus. Laenuintress oli muutuv suure osa hüpoteegiseadjate jaoks või ületas võlg nende elamispinna väärtust, mis muutis nad haavatavaks ebasoodsate majandus- või finantstingimuste puhul või elamukinnisvaraturu ebasoodsa arengu puhul. Kuigi üldised märgid ülehindamisest puudusid, olid eluasemehinnad tuntavalt tõusnud eelkõige suuremates linnades ja lähenesid kriisieelsele tasemele. |
| --- | --- |

(8)

2016. aastal tuvastati Taani elamukinnisvaraturu peamise haavatavusena kodumajapidamiste kõrge võlakoormus. Laenuintress oli muutuv suure osa hüpoteegiseadjate jaoks või ületas võlg nende elamispinna väärtust, mis muutis nad haavatavaks ebasoodsate majandus- või finantstingimuste puhul või elamukinnisvaraturu ebasoodsa arengu puhul. Kuigi üldised märgid ülehindamisest puudusid, olid eluasemehinnad tuntavalt tõusnud eelkõige suuremates linnades ja lähenesid kriisieelsele tasemele.

| (9) | ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvarasektori haavatavuse hindamise (6). |
| --- | --- |

(9)

ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvarasektori haavatavuse hindamise (6).

| (10) | Taani osas ilmnes sellest hiljutisest hinnangust, et kuigi kodumajapidamiste võlakoormus oli vähenenud alates 2016. aastast, oli see siiski üks EMP kõrgemaid. Lisaks sellele oli märkimisväärne osa hüpoteeklaenudest edasilükatud amortiseerimisega, mis suurendab struktuurselt kodumajapidamiste haavatavust ebasoodsates majandus- või finantstingimustes või elamukinnisvaraturu ebasoodsa arengu puhul. Kuigi eluasemehindade kasv on pidurdunud ja korterite hinnad Kopenhaagenis on viimastel aastatel ühtlustunud, on varasemast arengust tekkinud dünaamika tekitanud ülehinnatud alad suuremates linnades, eelkõige Kopenhaagenis. Seda arvestades on kohustuslik omafinantseering, mis 2015. aastal seati tasemele 5 %, andnud teatava (kuigi piiratud) tagatise eluasemehindade languse puhul. |
| --- | --- |

(10)

Taani osas ilmnes sellest hiljutisest hinnangust, et kuigi kodumajapidamiste võlakoormus oli vähenenud alates 2016. aastast, oli see siiski üks EMP kõrgemaid. Lisaks sellele oli märkimisväärne osa hüpoteeklaenudest edasilükatud amortiseerimisega, mis suurendab struktuurselt kodumajapidamiste haavatavust ebasoodsates majandus- või finantstingimustes või elamukinnisvaraturu ebasoodsa arengu puhul. Kuigi eluasemehindade kasv on pidurdunud ja korterite hinnad Kopenhaagenis on viimastel aastatel ühtlustunud, on varasemast arengust tekkinud dünaamika tekitanud ülehinnatud alad suuremates linnades, eelkõige Kopenhaagenis. Seda arvestades on kohustuslik omafinantseering, mis 2015. aastal seati tasemele 5 %, andnud teatava (kuigi piiratud) tagatise eluasemehindade languse puhul.

| (11) | 2018. aastal sätestati tarbijakaitse õigusaktides piirangud elamukinnisvara hüpoteekide toodete andmisele, kui hüpoteegi seadjate laenu ja sissetuleku suhtarv (DTI) (enne makse) on üle 4 ning laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv üle 60 %. Need piirangud sätestavad nõude, et: a) intressimäär on fikseeritud 5ks aastaks; ja b) edasilükatud amortiseerimist saab kohaldada ainult siis, kui laenu intressimäär on fikseeritud vähemalt 30ks aastaks. Lisaks sellele avaldati 2014. aastal hüpoteekpankade jaoks nn järelevalvekristall. See hõlmab mitmeid künniseid ja väärtuspiiranguid, mida kohaldatakse pangategevuse eririskide valdkondades ja mille eesmärk on hüpoteeklaenude kogumi krediidikvaliteedi suurendamine 2018. ja 2020. aastaks, mis mõjutaks uute laenude andmist. 2018. aastal suurendati ka vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kaks korda: 0 %-lt 0,5 %-le 1. märtsil 2019 ja 0,5 %-lt 1 %-le alates septembrist 2019. Lisaks sellele on Taani süsteemsete riskide nõukogu soovitanud täiendavat suurendamist 1 %-lt 1,5 %-le alates juunist 2020 ja on andnud eeljuhised, et olulise muutuse puudumisel Taani finantssüsteemi riskide kuhjumisele tuleks seda suurendada võimaliku maksimumini 2,5 %. Lõpetuseks, Finanstilsynet (Taani finantsinspektsioon) on koostanud suunise, mille kohaselt peavad krediidiasutused teostama kodumajapidamiste krediidihindamisi ettevaatlikult, kui laenu antakse kinnisvara jaoks geograafilises piirkonnas, kus elamukinnisvarahinnad on olnud tõusul. |
| --- | --- |

(11)

2018. aastal sätestati tarbijakaitse õigusaktides piirangud elamukinnisvara hüpoteekide toodete andmisele, kui hüpoteegi seadjate laenu ja sissetuleku suhtarv (DTI) (enne makse) on üle 4 ning laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv üle 60 %. Need piirangud sätestavad nõude, et: a) intressimäär on fikseeritud 5ks aastaks; ja b) edasilükatud amortiseerimist saab kohaldada ainult siis, kui laenu intressimäär on fikseeritud vähemalt 30ks aastaks. Lisaks sellele avaldati 2014. aastal hüpoteekpankade jaoks nn järelevalvekristall. See hõlmab mitmeid künniseid ja väärtuspiiranguid, mida kohaldatakse pangategevuse eririskide valdkondades ja mille eesmärk on hüpoteeklaenude kogumi krediidikvaliteedi suurendamine 2018. ja 2020. aastaks, mis mõjutaks uute laenude andmist. 2018. aastal suurendati ka vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kaks korda: 0 %-lt 0,5 %-le 1. märtsil 2019 ja 0,5 %-lt 1 %-le alates septembrist 2019. Lisaks sellele on Taani süsteemsete riskide nõukogu soovitanud täiendavat suurendamist 1 %-lt 1,5 %-le alates juunist 2020 ja on andnud eeljuhised, et olulise muutuse puudumisel Taani finantssüsteemi riskide kuhjumisele tuleks seda suurendada võimaliku maksimumini 2,5 %. Lõpetuseks, Finanstilsynet (Taani finantsinspektsioon) on koostanud suunise, mille kohaselt peavad krediidiasutused teostama kodumajapidamiste krediidihindamisi ettevaatlikult, kui laenu antakse kinnisvara jaoks geograafilises piirkonnas, kus elamukinnisvarahinnad on olnud tõusul.

| (12) | Vaatamata mitmetele kehtivatele makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetele ja võttes arvesse kodumajapidamiste võlakoormuse kõrget taset, samuti suurt osa hüpoteegi seadjaid, kes on haavatavad ebasoodsate majandus- või finantstingimuste puhul või elamukinnisvaraturu ebasoodsa arengu puhul, võivad praegused kapitalipõhised meetmed osutuda kuhjunud haavatavuse käsitlemisel ebapiisavateks. Kehtivate laenusaajapõhiste meetmete karmistamine või uute meetmete kehtestamine võib keskpikas perspektiivis osutuda vajalikuks, kui kodumajapidamiste võlakoormuse, eluasemehindade ülehindamise ja laenuandmise standarditega seotud haavatavus suureneb. |
| --- | --- |

(12)

Vaatamata mitmetele kehtivatele makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetele ja võttes arvesse kodumajapidamiste võlakoormuse kõrget taset, samuti suurt osa hüpoteegi seadjaid, kes on haavatavad ebasoodsate majandus- või finantstingimuste puhul või elamukinnisvaraturu ebasoodsa arengu puhul, võivad praegused kapitalipõhised meetmed osutuda kuhjunud haavatavuse käsitlemisel ebapiisavateks. Kehtivate laenusaajapõhiste meetmete karmistamine või uute meetmete kehtestamine võib keskpikas perspektiivis osutuda vajalikuks, kui kodumajapidamiste võlakoormuse, eluasemehindade ülehindamise ja laenuandmise standarditega seotud haavatavus suureneb.

| (13) | Kuigi Taanis tuvastatud haavatavust põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid, millest tuleneb suurenenud süsteemne risk. Need tegurid hõlmavad järgmist: i) komplekssed üürituru reeglid, mis seavad olulisele osale suuremate linnade korterelamutele üüri piirmäärad, mis toob kaasa elamispinna pakkumise puudumise ja survestab eluasemehindade tõusu ning oma kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlakoormust; ii) hüpoteegilt maksude mahaarvamise võimalus, mis võib motiveerida kodumajapidamiste ülelaenamist. Lisaks eelnevale on alates 2001. aastast toimunud elamukinnisvara maksusüsteemi eemaldumine turuhindadest, mistõttu tegelik maksumäär on langenud, eelkõige suuremates linnades. 2017. aastas võttis Taani parlament vastu seaduse uue elamukinnisvara maksusüsteemi kohta, mis taastaks seose makstavate maksude ja kehtivate elamukinnisvaraturu hindade vahel, mis jõustub 2021. |
| --- | --- |

(13)

Kuigi Taanis tuvastatud haavatavust põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid, millest tuleneb suurenenud süsteemne risk. Need tegurid hõlmavad järgmist: i) komplekssed üürituru reeglid, mis seavad olulisele osale suuremate linnade korterelamutele üüri piirmäärad, mis toob kaasa elamispinna pakkumise puudumise ja survestab eluasemehindade tõusu ning oma kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlakoormust; ii) hüpoteegilt maksude mahaarvamise võimalus, mis võib motiveerida kodumajapidamiste ülelaenamist. Lisaks eelnevale on alates 2001. aastast toimunud elamukinnisvara maksusüsteemi eemaldumine turuhindadest, mistõttu tegelik maksumäär on langenud, eelkõige suuremates linnades. 2017. aastas võttis Taani parlament vastu seaduse uue elamukinnisvara maksusüsteemi kohta, mis taastaks seose makstavate maksude ja kehtivate elamukinnisvaraturu hindade vahel, mis jõustub 2021.

| (14) | Seetõttu järeldas ESRN, et kuigi Taanis kehtivad ja kasutatavad makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on kohased, on nad ainult osaliselt piisavad, et käsitleda kodumajapidamiste võlakoormusega seotud haavatavust keskpikas perspektiivis. Seega on vajalikud täiendavad poliitikameetmed, mis käsitlevad haavatavusi, mis võivad olla süsteemse riski allikaks. Käesolevas soovituses ettepandud meetmete eesmärk on Taani kehtivaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada. Kuna haavatavuste osaliseks põhjuseks on struktuursed tegurid, mis jäävad makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika ulatusest välja, tuleb praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada ja toetada muu poliitikaga, mille eesmärgiks on mõjutada tulemuslikumalt ja tõhusamalt tegureid, millest tuleneb Taani elamukinnisvaraturu süsteemse riski kuhjumine, ilma ülemäärase kuluta Taani reaalmajandusele ja finantssüsteemile. |
| --- | --- |

(14)

Seetõttu järeldas ESRN, et kuigi Taanis kehtivad ja kasutatavad makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on kohased, on nad ainult osaliselt piisavad, et käsitleda kodumajapidamiste võlakoormusega seotud haavatavust keskpikas perspektiivis. Seega on vajalikud täiendavad poliitikameetmed, mis käsitlevad haavatavusi, mis võivad olla süsteemse riski allikaks. Käesolevas soovituses ettepandud meetmete eesmärk on Taani kehtivaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada. Kuna haavatavuste osaliseks põhjuseks on struktuursed tegurid, mis jäävad makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika ulatusest välja, tuleb praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada ja toetada muu poliitikaga, mille eesmärgiks on mõjutada tulemuslikumalt ja tõhusamalt tegureid, millest tuleneb Taani elamukinnisvaraturu süsteemse riski kuhjumine, ilma ülemäärase kuluta Taani reaalmajandusele ja finantssüsteemile.

| (15) | Käesoleva soovituse eesmärk on soovitada järgmist: a) aktiveerida või karmistada kehtivaid kapitalipõhiseid meetmeid, et tagada pangasektori vastupanuvõime Taanis tuvastatud haavatavusele keskpikas perspektiivis; b) jälgida haavatavusi ja aktiveerida või karmistada kehtivaid laenusaajapõhiseid meetmeid, kui eluasemehindade kasv ja krediidikasv kiireneb keskpikas perspektiivis. Käesoleva soovituse eesmärk on samuti üldisema poliitilise eesmärgi vajaduse rõhutamine, et pidurdada tegureid, mis lihtsustavad või edendavad kodumajapidamiste võlakoormuse kasvu. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva soovituse eesmärk on soovitada järgmist: a) aktiveerida või karmistada kehtivaid kapitalipõhiseid meetmeid, et tagada pangasektori vastupanuvõime Taanis tuvastatud haavatavusele keskpikas perspektiivis; b) jälgida haavatavusi ja aktiveerida või karmistada kehtivaid laenusaajapõhiseid meetmeid, kui eluasemehindade kasv ja krediidikasv kiireneb keskpikas perspektiivis. Käesoleva soovituse eesmärk on samuti üldisema poliitilise eesmärgi vajaduse rõhutamine, et pidurdada tegureid, mis lihtsustavad või edendavad kodumajapidamiste võlakoormuse kasvu.

| (16) | Käesolev soovitus ei mõjuta keskpankade rahapoliitika pädevust liidus. |
| --- | --- |

(16)

Käesolev soovitus ei mõjuta keskpankade rahapoliitika pädevust liidus.

| (17) | ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest, |
| --- | --- |

(17)

ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1. JAGU

SOOVITUSED

Soovitus A – kapitalipõhiste meetmete aktiveerimine või karmistamine

Asjaomasel Taani makrotasandi järelevalveasutusel, määratud asutusel või pädeval asutusel soovitatakse aktiveerida või karmistada kehtivaid kapitalipõhiseid meetmeid, et tagada Taanis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste vastupanuvõime olukorras, kus võib materialiseeruda elamukinnisvaraga seotud süsteemne risk, mis võib kaasa tuua otsese ja kaudse kahjumi tulenevalt hüpoteeklaenudest või eluasemelaene kasutavate kodumajapidamiste tarbimise langusest.

Soovitus B – haavatavuste jälgimine ja laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimine või karmistamine

| 1. | Taani riigiasutustel, kes vastutavad süsteemsete riskide jälgimise eest, soovitatakse hoolikalt jälgida haavatavust, mis on seotud kodumajapidamiste võlakoormuse, eluasemehindade ülehindamise ja laenuandmise standarditega uute hüpoteeklaenude jaoks keskpikas perspektiivis, sh:






  a) | hinnata laenusaajate uute hüpoteeklaenude võtmise võimet ebasoodsate majandus- või finantstingimuste olukorras või elamukinnisvaraturu ebasoodsa arengu puhul, kasutades uute hüpoteeklaenude laenuandmeid; ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

hinnata laenusaajate uute hüpoteeklaenude võtmise võimet ebasoodsate majandus- või finantstingimuste olukorras või elamukinnisvaraturu ebasoodsa arengu puhul, kasutades uute hüpoteeklaenude laenuandmeid; ja

| b) | hinnata eluasemehindade jätkusuutlikkust ja nende võimalikku langust ebasoodsate majandus- või finantstingimuste olukorras. |
| --- | --- |

b)

hinnata eluasemehindade jätkusuutlikkust ja nende võimalikku langust ebasoodsate majandus- või finantstingimuste olukorras.

| 2. | Et vältida ülemäärast krediidiriski akumulatsiooni, soovitatakse Taani ametiasutusel, kes vastutab laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimise eest, aktiveerida täiendavaid või karmistada olemasolevaid laenusaajapõhiseid meetmeid, kui soovituse B1 punktis a osutatud jälgimise tulemustest nähtub, et suur osa või kasvav osa uusi hüpoteeklaene võtvatest laenusaajatest ei ole ebasoodsate majandus- või finantstingimuste olukorras või elamukinnisvaraturu ebasoodsa arengu puhul suuteline oma võlga teenindama või tarbimist jätkama. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Taanil soovitatakse suurendada kohustuslikku omafinantseeringut, kui punkti 1 alapunktis b osutatud jälgimise tulemustest nähtub, et eluasemehindade ülehindamine on kasvanud, et tagada uute hüpoteeklaenude tagatise piisavus krediidikahjumi katmiseks, mis vastaks eluasemehindade võimalikule langusele ebasoodsate majandus- või finantstingimuste olukorras või prognoositud hinnalangusele negatiivse stsenaariumi korral. |
| --- | --- |

3.

Soovitus C – hüpoteeklaenude ja elamukinnisvarasektoriga seotud struktuursed muutused

Taanil soovitatakse läbi vaadata oma poliitika, mis motiveerib kodumajapidamisi võtma ülemäärast hüpoteeklaenu või põhjustab eluasemehindade ja hüpoteekvõla ülemäärast kasvu, võttes eesmärgiks Taanis süsteemse riski allikana tuvastatud haavatavusi põhjustanud struktuursete tegurite piiramise.

2. JAGU

RAKENDAMINE

1.   Mõisted

Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

| a) | „laenusaajapõhised meetmed“ (borrower-based measures) - makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mis on suunatud laenusaajatele; |
| --- | --- |

a)

„laenusaajapõhised meetmed“ (borrower-based measures) - makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mis on suunatud laenusaajatele;

| b) | „otsene kontroll“ (direct control) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse tegevusvaldkonnas hõlmatud tegelik ja tulemuslik võime kehtestada või muuta finantseerimisasutuste suhtes kohaldatavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

„otsene kontroll“ (direct control) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse tegevusvaldkonnas hõlmatud tegelik ja tulemuslik võime kehtestada või muuta finantseerimisasutuste suhtes kohaldatavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks;

| c) | „soovituste andmise pädevus“ (recommendation powers) – võime juhtida soovituste andmise kaudu makrotasandi järelevalve instrumentide kohaldamist, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

c)

„soovituste andmise pädevus“ (recommendation powers) – võime juhtida soovituste andmise kaudu makrotasandi järelevalve instrumentide kohaldamist, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks;

| d) | „võla ja tulude suhtarv laenu algatamisel“ (debt-to-income ratio at origination, DTI-O) - laenuvõtja koguvõlg laenu algatamise hetkel, võrreldes laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

d)

„võla ja tulude suhtarv laenu algatamisel“ (debt-to-income ratio at origination, DTI-O) - laenuvõtja koguvõlg laenu algatamise hetkel, võrreldes laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel;

| e) | „laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv “ (loan-to-value ratio, LTV) - laenuvõtja poolt kinnisvaraga tagatud laenude või laenuosade summa laenu algatamise hetkel, võrreldes vara väärtusega laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

e)

„laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv “ (loan-to-value ratio, LTV) - laenuvõtja poolt kinnisvaraga tagatud laenude või laenuosade summa laenu algatamise hetkel, võrreldes vara väärtusega laenu algatamise hetkel;

| f) | „keskpikas perspektiivis“ (medium term) - kolm aastat kestev ajavahemik; |
| --- | --- |

f)

„keskpikas perspektiivis“ (medium term) - kolm aastat kestev ajavahemik;

| g) | „makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus“ (macroprudential authority) - riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, mille eesmärgid, korraldus, volitused, aruandlusnõuded ja muud kirjeldused on sätestatud soovituses ESRN/2011/3; (7) |
| --- | --- |

g)

„makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus“ (macroprudential authority) - riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, mille eesmärgid, korraldus, volitused, aruandlusnõuded ja muud kirjeldused on sätestatud soovituses ESRN/2011/3; (7)

| h) | „võla teenindamine“ (debt service) - laenuvõtja koguvõla intressi ja põhiosa kombineeritud tagasimakse konkreetsel perioodil (reeglina ühe aasta jooksul); |
| --- | --- |

h)

„võla teenindamine“ (debt service) - laenuvõtja koguvõla intressi ja põhiosa kombineeritud tagasimakse konkreetsel perioodil (reeglina ühe aasta jooksul);

| i) | „koguvõla piirmäär“ (debt-service-to-income ratio, DSTI) - võla teenindamise aastakulu kokku, võrreldes laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

i)

„koguvõla piirmäär“ (debt-service-to-income ratio, DSTI) - võla teenindamise aastakulu kokku, võrreldes laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel;

| j) | „tähtaeg“ (maturity) - elamukinnisvara laenu kestus aastates alates laenu algatamisest. |
| --- | --- |

j)

„tähtaeg“ (maturity) - elamukinnisvara laenu kestus aastates alates laenu algatamisest.

2.   Rakendamise kriteeriumid

1.   Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:

| a) | kohast tähelepanu tuleb pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse soovituste A, B ja C eesmärki ja sisu; |
| --- | --- |

a)

kohast tähelepanu tuleb pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse soovituste A, B ja C eesmärki ja sisu;

| b) | täiendavate soovitusel A põhinevate kapitalipõhiste meetmete aktiveerimisel või kehtivate meetmete karmistamisel tuleks nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Taani positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju; |
| --- | --- |

b)

täiendavate soovitusel A põhinevate kapitalipõhiste meetmete aktiveerimisel või kehtivate meetmete karmistamisel tuleks nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Taani positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju;

| c) | täiendavate soovitusel B põhinevate laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimisel või kehtivate meetmete karmistamisel tuleks nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Taani positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju; |
| --- | --- |

c)

täiendavate soovitusel B põhinevate laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimisel või kehtivate meetmete karmistamisel tuleks nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Taani positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju;

| d) | soovitusel B põhineva kohustusliku omafinantseeringu suurendamisel tuleks selle kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Taani positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju; |
| --- | --- |

d)

soovitusel B põhineva kohustusliku omafinantseeringu suurendamisel tuleks selle kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Taani positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju;

| e) | kui muudetakse poliitikat seoses soovitusega C, tuleks selle järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Taani positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et meetmed ei võimendaks Taani elamukinnisvarasektoris kuhjunud haavatavust ega viiks selle materialiseerumisele; |
| --- | --- |

e)

kui muudetakse poliitikat seoses soovitusega C, tuleks selle järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Taani positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et meetmed ei võimendaks Taani elamukinnisvarasektoris kuhjunud haavatavust ega viiks selle materialiseerumisele;

| f) | konkreetsed kriteeriumid soovituste A, B ja C järgimiseks on sätestatud I lisas. |
| --- | --- |

f)

konkreetsed kriteeriumid soovituste A, B ja C järgimiseks on sätestatud I lisas.

2.   Käesoleva soovituse adressaadid peavad ESRNile ja nõukogule esitama aruande käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmise kohta või põhjendama piisavalt nende võtmata jätmist. Aruanne peab käsitlema vähemalt järgmist:

| a) | teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta; |
| --- | --- |

a)

teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta;

| b) | haavatavuse hindamine, mis on seotud kodumajapidamiste võlakoormuse, eluasemehindade ülehindamise ja laenuandmise standarditega uute hüpoteeklaenude jaoks, sh uute hüpoteeklaenude esitamine nende LTV, DTI ja DSTI suhtarvude lõikes, mille puhul arvutatakse asjaomased suhtarvud kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2016/14 (8) IV lisaga, samuti võetud meetmete tulemuslikkus, võttes arvesse käesoleva soovituse eesmärke; |
| --- | --- |

b)

haavatavuse hindamine, mis on seotud kodumajapidamiste võlakoormuse, eluasemehindade ülehindamise ja laenuandmise standarditega uute hüpoteeklaenude jaoks, sh uute hüpoteeklaenude esitamine nende LTV, DTI ja DSTI suhtarvude lõikes, mille puhul arvutatakse asjaomased suhtarvud kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2016/14 (8) IV lisaga, samuti võetud meetmete tulemuslikkus, võttes arvesse käesoleva soovituse eesmärke;

| c) | üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta.

3.   Edasine ajakava

Käesoleva soovituse adressaadid peavad ESRNile ja nõukogule esitama aruande käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmise kohta või piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta kooskõlas järgmiste tähtaegadega:

| a) | Soovitus A

  Soovituse A adressaat peab esitama ESRNile ja nõukogule aruande mis tahes meetmete võtmise kohta seoses kapitalipõhiste meetmete rakendamisega 31. oktoobriks 2020 ning seejärel kord aastas kuni 31. oktoobrini 2022. Kui tuvastatud haavatavuse käsitlemise meetmeid võtavad rohkem kui üks ametiasutust, tuleb esitada üks ühine aruanne. |
| --- | --- |

a)

Soovitus A

Soovituse A adressaat peab esitama ESRNile ja nõukogule aruande mis tahes meetmete võtmise kohta seoses kapitalipõhiste meetmete rakendamisega 31. oktoobriks 2020 ning seejärel kord aastas kuni 31. oktoobrini 2022. Kui tuvastatud haavatavuse käsitlemise meetmeid võtavad rohkem kui üks ametiasutust, tuleb esitada üks ühine aruanne.

| b) | Soovitus B

  Soovituse B adressaat peab esitama ESRNile ja nõukogule aruande kodumajapidamiste võlakoormusega seotud haavatavuse ja selle haavatavuse käsitlemiseks võetud meetmete kohta 31. oktoobriks 2020 ning seejärel kord aastas kuni 31. oktoobrini 2022. Kui tuvastatud haavatavuse käsitlemise meetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks ametiasutus, tuleb esitada üks ühine aruanne. |
| --- | --- |

b)

Soovitus B

Soovituse B adressaat peab esitama ESRNile ja nõukogule aruande kodumajapidamiste võlakoormusega seotud haavatavuse ja selle haavatavuse käsitlemiseks võetud meetmete kohta 31. oktoobriks 2020 ning seejärel kord aastas kuni 31. oktoobrini 2022. Kui tuvastatud haavatavuse käsitlemise meetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks ametiasutus, tuleb esitada üks ühine aruanne.

| c) | Soovitus C

  Soovituse C adressaat peab esitama ESRNile ja nõukogule aruande soovituse C rakendamise kohta 31. oktoobriks 2022. Kui tuvastatud haavatavuse käsitlemise meetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks ametiasutus, tuleb esitada üks ühine aruanne. |
| --- | --- |

c)

Soovitus C

Soovituse C adressaat peab esitama ESRNile ja nõukogule aruande soovituse C rakendamise kohta 31. oktoobriks 2022. Kui tuvastatud haavatavuse käsitlemise meetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks ametiasutus, tuleb esitada üks ühine aruanne.

4.   Jälgimine ja hindamine

| 1. | ESRNi sekretariaat:






  a) | abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel järelmeetmete võtmise korda ja tähtaegu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel järelmeetmete võtmise korda ja tähtaegu;

| b) | kontrollib järelmeetmete järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule järelmeetmete aruande. Kolm hinnangut antakse järgmiselt:






  i) | 31. detsembriks 2020 soovituste A ja B rakendamise kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

kontrollib järelmeetmete järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule järelmeetmete aruande. Kolm hinnangut antakse järgmiselt:

i)

31. detsembriks 2020 soovituste A ja B rakendamise kohta;

| ii) | 31. detsembriks 2021 soovituste A ja B rakendamise kohta; ja |
| --- | --- |

ii)

31. detsembriks 2021 soovituste A ja B rakendamise kohta; ja

| iii) | 31. detsembriks 2022 soovituste A, B ja C rakendamise kohta. |
| --- | --- |

iii)

31. detsembriks 2022 soovituste A, B ja C rakendamise kohta.

| 2. | Haldusnõukogu hindab adressaatide meetmeid ja põhjendusi ning võib asjakohastel juhtudel otsustada, et käesolevat soovitust ei ole järgitud ning et adressaadi põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad. |
| --- | --- |

2.

Frankfurt Maini ääres, 27. juuni 2019

ESRNi sekretariaadi juhataja,

ESRNi haldusnõukogu nimel

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(1)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2013/1, 4. aprill 2013, vahe-eesmärkide ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika instrumentide kohta (ELT C 170, 15.6.2013, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

3

(4)  Vt „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRN, november 2016, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

4

(5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/07, 22. september 2016, Taani elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 47).

5

(6)  Vt „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRN, 2019, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

6

(7)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2011/3, 22. detsember 2011, riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (ELT C 41, 14.2.2012, lk 1).

7

(8)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2016/14, 31. oktoober 2016, kinnisvaraandmete lünkade täitmise kohta (ELT C 31, 31.1.2017, lk 1).

8

---

I LISA

Soovituste suhtes kohaldatavate vastavuskriteeriumide kirjeldus

Soovitus A – kapitalipõhiste meetmete aktiveerimine või karmistamine

Soovituse A osas kohaldatakse järgmisi vastavuskriteeriume.

| 1. | Enne täiendavate kapitalipõhiste meetmete aktiveerimist või kehtivate meetmete karmistamist tuleb hinnata Taani positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et määrata nende meetmete aktiveerimise kohasus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pärast kapitalipõhiste meetmete aktiveerimist võib Taanis tuvastatud haavatavuse käsitlemiseks osutuda vajalikuks nende täiendav karmistamine või täiendavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete aktiveerimine; see sõltub aktiveeritud kapitalipõhiste meetmete valikust, nende aktiveeritud meetmete algsest kalibreerimisest ja haavatavuse hindamise tulemustest. |
| --- | --- |

2.

Soovitus B – haavatavuste jälgimine ja laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimine või karmistamine

Soovituse B osas kohaldatakse järgmisi vastavuskriteeriume.

| 1. | Enne täiendavate laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimist või kehtivate meetmete karmistamist tuleb hinnata Taani positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et määrata nende meetmete aktiveerimise või karmistamise kohasus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Enne kehtiva kohustusliku omafinantseeringu suurendamist, tuleb hinnata Taani positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et määrata selle meetme kalibreerimise ja järkjärgulise kasutuselevõtu kohasus. |
| --- | --- |

2.

Soovitus C – hüpoteeklaenude ja elamukinnisvarasektoriga seotud struktuursed muutused

Soovituse C osas kohaldatakse järgmisi vastavuskriteeriume.

Poliitikavaliku kujundamisel enne poliitika muudatuste rakendamist tuleb hinnata ettepandud meetmete mõju, võttes arvesse Taani positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et meetmed ei võimendaks Taani elamukinnisvarasektoris kuhjunud haavatavusi ega viiks nende materialiseerumisele.

---

| 30.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 366/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 366/14

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

27. juuni 2019,

Luksemburgi elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis

(ESRN/2019/6)

(2019/C 366/03)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta,  (1)
  eelkõige selle artikleid 3, 16, 17 ja 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning selle areng võib finantssüsteemi oluliselt mõjutada. Varasemad finantskriisid on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Kinnisvaraturu ebasoodne areng mõnedes liikmesriikides on varem kaasa toonud krediidikahjumi ja/või mõjutanud ebasoodsalt reaalmajandust. See mõju näitab kinnisvarasektori, rahastajate ja muude majandussektorite tihedat seotust. Lisaks sellele võimendavad tagasisidekanalid finantssüsteemi ja reaalmajanduse vahel võimalikke negatiivseid arenguid. |
| --- | --- |

(1)

Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning selle areng võib finantssüsteemi oluliselt mõjutada. Varasemad finantskriisid on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Kinnisvaraturu ebasoodne areng mõnedes liikmesriikides on varem kaasa toonud krediidikahjumi ja/või mõjutanud ebasoodsalt reaalmajandust. See mõju näitab kinnisvarasektori, rahastajate ja muude majandussektorite tihedat seotust. Lisaks sellele võimendavad tagasisidekanalid finantssüsteemi ja reaalmajanduse vahel võimalikke negatiivseid arenguid.

| (2) | Need seosed on olulised, kuna viitavad sellele, et kinnisvarasektorist tuleneval riskil võib olla protsüklilise olemusega süsteemne mõju. Finantssüsteemi haavatavused kuhjuvad kinnisvaratsükli tõusufaasis. Madalam riskitaju ning kergem juurdepääs rahalistele vahenditele võib soodustada laenu- ja investeeringumahtude kiiret kasvu ning suurendada kinnisvaranõudlust, mis omakorda tekitab hinnatõusu survet. Kuna tagatiste väärtuse suurenemine soodustab omakorda laenunõudlust ja -pakkumist, võib see isevõimenduv dünaamika kaasa tuua süsteemsed tagajärjed. Vastupidisel juhul – st kinnisvaratsükli langusfaasis – võivad rangemad laenutingimused, suurem riskikartlikkus ning hinnalanguse surve ebasoodsalt mõjutada laenusaajate ja -andjate vastupanuvõimet ning seeläbi nõrgendada majandustingimusi. |
| --- | --- |

(2)

Need seosed on olulised, kuna viitavad sellele, et kinnisvarasektorist tuleneval riskil võib olla protsüklilise olemusega süsteemne mõju. Finantssüsteemi haavatavused kuhjuvad kinnisvaratsükli tõusufaasis. Madalam riskitaju ning kergem juurdepääs rahalistele vahenditele võib soodustada laenu- ja investeeringumahtude kiiret kasvu ning suurendada kinnisvaranõudlust, mis omakorda tekitab hinnatõusu survet. Kuna tagatiste väärtuse suurenemine soodustab omakorda laenunõudlust ja -pakkumist, võib see isevõimenduv dünaamika kaasa tuua süsteemsed tagajärjed. Vastupidisel juhul – st kinnisvaratsükli langusfaasis – võivad rangemad laenutingimused, suurem riskikartlikkus ning hinnalanguse surve ebasoodsalt mõjutada laenusaajate ja -andjate vastupanuvõimet ning seeläbi nõrgendada majandustingimusi.

| (3) | Elamukinnisvaraga seotud haavatavused võivad olla süsteemse riski allikaks ja mõjutada finantsstabiilsust nii otseselt kui kaudselt. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenu portfelli krediidikahjumina, kui ebasoodsad majandus- või finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimiskorrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(3)

Elamukinnisvaraga seotud haavatavused võivad olla süsteemse riski allikaks ja mõjutada finantsstabiilsust nii otseselt kui kaudselt. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenu portfelli krediidikahjumina, kui ebasoodsad majandus- või finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimiskorrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele.

| (4) | Soovituse ESRN/2013/1 (2) põhjenduse 4 kohaselt on makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärk finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu. |
| --- | --- |

(4)

Soovituse ESRN/2013/1 (2) põhjenduse 4 kohaselt on makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärk finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu.

| (5) | Selleks võivad makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused sõltuvalt riskile antavast hinnangust kasutada ühte või enamat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (4) sätestatud kapitalipõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet ja/või ainult riigisisesel õigusaktil põhinevat laenusaajapõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet. Kapitalipõhiste meetmete eesmärk on eelkõige finantssüsteemi vastupanuvõime tugevdamine; seevastu laenusaajal põhinevad meetmed on eriti sobivad süsteemsete riskide kuhjumise ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Selleks võivad makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused sõltuvalt riskile antavast hinnangust kasutada ühte või enamat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (4) sätestatud kapitalipõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet ja/või ainult riigisisesel õigusaktil põhinevat laenusaajapõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet. Kapitalipõhiste meetmete eesmärk on eelkõige finantssüsteemi vastupanuvõime tugevdamine; seevastu laenusaajal põhinevad meetmed on eriti sobivad süsteemsete riskide kuhjumise ärahoidmiseks.

| (6) | Lisaks sellele peaksid liikmesriigid soovituse ESRN/2013/1 kohaselt kehtestama õigusraamistiku, mis annaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele otsese kontrolli või soovituste andmise pädevuse seoses selles soovituses osutatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetega. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks sellele peaksid liikmesriigid soovituse ESRN/2013/1 kohaselt kehtestama õigusraamistiku, mis annaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele otsese kontrolli või soovituste andmise pädevuse seoses selles soovituses osutatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetega.

| (7) | 2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele (5). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu kaheksale riigile, sh Luksemburgile, hoiatused (6). |
| --- | --- |

(7)

2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele (5). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu kaheksale riigile, sh Luksemburgile, hoiatused (6).

| (8) | 2016. aastal olid Luksemburgi elamukinnisvara turul tuvastatud peamised haavatavused seotud nii eluasemehindade kui ka hüpoteeklaenude kiire kasvuga ning kõrge ja kasvava kodumajapidamiste võlakoormusega. Lisaks olid märkimisväärsel osal hüpoteegi seadjatest suur võlg ja sissetulekuga võrreldes suured võlateeninduskulud, mis muutsid nad haavatavaks intressimäärade võimaliku tõusu suhtes. |
| --- | --- |

(8)

2016. aastal olid Luksemburgi elamukinnisvara turul tuvastatud peamised haavatavused seotud nii eluasemehindade kui ka hüpoteeklaenude kiire kasvuga ning kõrge ja kasvava kodumajapidamiste võlakoormusega. Lisaks olid märkimisväärsel osal hüpoteegi seadjatest suur võlg ja sissetulekuga võrreldes suured võlateeninduskulud, mis muutsid nad haavatavaks intressimäärade võimaliku tõusu suhtes.

| (9) | ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (7).

| (10) | Luksemburgi osas ilmnes sellest hiljutisest hinnangust, et alates 2016. aastast on hüpoteeklaenude tugev kasv pidevalt suurendanud kodumajapidamiste võlakoormust. Vaatamata asjaolule, et eluasemehindade kasv on pidurdunud, tekitab varasem dünaamika võimaliku ülehindamise kahtlusi. Lisaks kinnitavad kõige viimased laenuandmise standardid, et suur osa kodumajapidamistest on potentsiaalselt haavatav ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või ebasoodsate arengute suhtes elamukinnisvara turul. |
| --- | --- |

(10)

Luksemburgi osas ilmnes sellest hiljutisest hinnangust, et alates 2016. aastast on hüpoteeklaenude tugev kasv pidevalt suurendanud kodumajapidamiste võlakoormust. Vaatamata asjaolule, et eluasemehindade kasv on pidurdunud, tekitab varasem dünaamika võimaliku ülehindamise kahtlusi. Lisaks kinnitavad kõige viimased laenuandmise standardid, et suur osa kodumajapidamistest on potentsiaalselt haavatav ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või ebasoodsate arengute suhtes elamukinnisvara turul.

| (11) | Alates 2016. aastast on Comité du Risque Systémique (Luksemburgi makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus) soovitusel võetud Luksemburgis kasutusele mitu kapitalipõhist meedet: i) 2016 kehtestas Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, Luksemburgi finantssektori järelevalvekomisjon) määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 alusel Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete suhtes sisereitingu meetodit kasutavatele krediidiasutustele keskmiseks riskikaalu alampiiriks 15 %; ning ii) 2018 suurendas CSSF vastutsüklilist kapitalipuhvrit alates 1. jaanuarist 2020 0 %-lt 0,25 %-le. |
| --- | --- |

(11)

Alates 2016. aastast on Comité du Risque Systémique (Luksemburgi makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus) soovitusel võetud Luksemburgis kasutusele mitu kapitalipõhist meedet: i) 2016 kehtestas Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, Luksemburgi finantssektori järelevalvekomisjon) määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 alusel Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete suhtes sisereitingu meetodit kasutavatele krediidiasutustele keskmiseks riskikaalu alampiiriks 15 %; ning ii) 2018 suurendas CSSF vastutsüklilist kapitalipuhvrit alates 1. jaanuarist 2020 0 %-lt 0,25 %-le.

| (12) | Ehkki Luksemburgi ametiasutused on teinud ettepaneku kehtestada laenusaajapõhiste õiguslikult siduvate meetmete õigusraamistik, ei ole Luksemburgis need meetmed veel kasutusel. Nende meetmete algatamine on nõutav seoses tuvastatud haavatavustega, mis on seotud eluasemehindade ja hüpoteeklaenude kasvuga ning samuti kodumajapidamiste võlakoormuse suurenemisega. |
| --- | --- |

(12)

Ehkki Luksemburgi ametiasutused on teinud ettepaneku kehtestada laenusaajapõhiste õiguslikult siduvate meetmete õigusraamistik, ei ole Luksemburgis need meetmed veel kasutusel. Nende meetmete algatamine on nõutav seoses tuvastatud haavatavustega, mis on seotud eluasemehindade ja hüpoteeklaenude kasvuga ning samuti kodumajapidamiste võlakoormuse suurenemisega.

| (13) | Kuigi Luksemburgis tuvastatud haavatavusi põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid, millest tuleneb suurenenud süsteemne risk. Need tegurid hõlmavad järgmist: i) elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud kinnisvara hinnatõusu survet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu; ja ii) hüpoteeklaenude intresside maksuvabastus, mis võib stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama. |
| --- | --- |

(13)

Kuigi Luksemburgis tuvastatud haavatavusi põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid, millest tuleneb suurenenud süsteemne risk. Need tegurid hõlmavad järgmist: i) elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud kinnisvara hinnatõusu survet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu; ja ii) hüpoteeklaenude intresside maksuvabastus, mis võib stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama.

| (14) | Seetõttu järeldas ESRN, et Luksemburgis kehtivad ja kasutatavad makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on Luksemburgis tuvastatud kodumajapidamiste võlakoormusega seotud keskpikas perspektiivis haavatavuste vastu ainult osaliselt kohased ja piisavad. Seega on potentsiaalselt süsteemse riski allikaks olevate haavatavuste vastu vaja täiendavaid poliitikameetmeid. Käesolevas soovituses ette pandud meetmete eesmärk on Luksemburgi olemasolevate makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete täiendamine vastupanuvõime tugevdamiseks. Need ei asenda kehtivaid kapitalipõhiseid meetmeid, mis on endiselt olulised laenuportfelli jääki puudutavate olemasolevate haavatavuste suhtes. Kuna haavatavuste osaliseks põhjuseks on struktuursed tegurid, mis jäävad makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika ulatusest välja, tuleb praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada ja toetada muu poliitikaga, mis mõjutaks Luksemburgi elamukinnisvaraturu süsteemse riski kuhjumise tegureid tulemuslikumalt ja tõhusamalt, ilma ülemäärase kuluta Luksemburgi reaalmajandusele ja finantssüsteemile. |
| --- | --- |

(14)

Seetõttu järeldas ESRN, et Luksemburgis kehtivad ja kasutatavad makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on Luksemburgis tuvastatud kodumajapidamiste võlakoormusega seotud keskpikas perspektiivis haavatavuste vastu ainult osaliselt kohased ja piisavad. Seega on potentsiaalselt süsteemse riski allikaks olevate haavatavuste vastu vaja täiendavaid poliitikameetmeid. Käesolevas soovituses ette pandud meetmete eesmärk on Luksemburgi olemasolevate makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete täiendamine vastupanuvõime tugevdamiseks. Need ei asenda kehtivaid kapitalipõhiseid meetmeid, mis on endiselt olulised laenuportfelli jääki puudutavate olemasolevate haavatavuste suhtes. Kuna haavatavuste osaliseks põhjuseks on struktuursed tegurid, mis jäävad makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika ulatusest välja, tuleb praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada ja toetada muu poliitikaga, mis mõjutaks Luksemburgi elamukinnisvaraturu süsteemse riski kuhjumise tegureid tulemuslikumalt ja tõhusamalt, ilma ülemäärase kuluta Luksemburgi reaalmajandusele ja finantssüsteemile.

| (15) | Käesoleva soovituse eesmärk on soovitada Luksemburgis kehtestada seadusraamistik laenusaajapõhiste meetmete kehtestamiseks ning võtta need meetmed kasutusele kohe, kui see on riigisisese õiguse kohaselt võimalik. Samuti on käesoleva soovituse eesmärk rõhutada üldisema poliitika algatuse vajadust, et pidurdada tegureid, mis lihtsustavad või soodustavad kodumajapidamiste võlakoormuse kasvu. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva soovituse eesmärk on soovitada Luksemburgis kehtestada seadusraamistik laenusaajapõhiste meetmete kehtestamiseks ning võtta need meetmed kasutusele kohe, kui see on riigisisese õiguse kohaselt võimalik. Samuti on käesoleva soovituse eesmärk rõhutada üldisema poliitika algatuse vajadust, et pidurdada tegureid, mis lihtsustavad või soodustavad kodumajapidamiste võlakoormuse kasvu.

| (16) | Käesolev soovitus ei mõjuta keskpankade rahapoliitika pädevust liidus. |
| --- | --- |

(16)

Käesolev soovitus ei mõjuta keskpankade rahapoliitika pädevust liidus.

| (17) | ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest, |
| --- | --- |

(17)

ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1. OSA

SOOVITUSED

Soovitus A – laenusaajapõhiste meetmete õigusraamistik

Luksemburgil soovitatakse kehtestada laenusaajapõhiste meetmete õigusraamistik, mis hõlmab vähemalt järgmisi õiguslikult siduvaid laenusaajapõhiseid meetmeid:

| a. | võla ja sissetuleku suhtarvu piirmäärad; |
| --- | --- |

a.

võla ja sissetuleku suhtarvu piirmäärad;

| b. | laenumaksete ja sissetuleku suhtarvu piirmäärad; |
| --- | --- |

b.

laenumaksete ja sissetuleku suhtarvu piirmäärad;

| c. | laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad; |
| --- | --- |

c.

laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad;

| d. | tähtaja piirmäärad. |
| --- | --- |

d.

tähtaja piirmäärad.

Soovitus B – kapitalipõhiste meetmete aktiveerimine või karmistamine

| 1. | Luksemburgi ametiasutustel, kelle pädevuses on laenusaajapõhiste meetmete kohaldamine, soovitatakse kuni soovituses A nimetatud õigusraamistiku kehtestamiseni kohaldada õiguslikult mittesiduvaid laenusaajapõhiseid meetmeid järgmise vältimiseks:






  a) | uusi hüpoteeklaene võtvate laenusaajate oluline või kasvav osakaal, kui on võimalik, et nad ei suuda ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või ebasoodsate arengute korral elamukinnisvara turul oma võlga teenindada või tarbimist säilitada; või |
| --- | --- | --- |

1.

a)

uusi hüpoteeklaene võtvate laenusaajate oluline või kasvav osakaal, kui on võimalik, et nad ei suuda ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või ebasoodsate arengute korral elamukinnisvara turul oma võlga teenindada või tarbimist säilitada; või

| b) | elamukinnisvaraga tagatud uute hüpoteeklaenude oluline või kasvav osakaal, kui nende laenude tagastamata jätmine võib põhjustada krediidikahjumi ja sellest tuleneva eluasemehindade languse. |
| --- | --- |

b)

elamukinnisvaraga tagatud uute hüpoteeklaenude oluline või kasvav osakaal, kui nende laenude tagastamata jätmine võib põhjustada krediidikahjumi ja sellest tuleneva eluasemehindade languse.

| 2. | Luksemburgi ametiasutustel, kelle pädevuses on kohaldada laenusaajapõhiseid meetmeid, soovitatakse pärast soovituses A nimetatud õigusraamistiku kehtestamist võtta vajalikud meetmed soovituse B punktis 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

2.

Soovitus C – hüpoteeklaenude ja elamukinnisvarasektoriga seotud struktuursed muutused

Luksemburgil soovitatakse läbi vaadata oma poliitika, mis motiveerib kodumajapidamisi võtma ülemäärast hüpoteeklaenu või põhjustab eluasemehindade ja hüpoteeklaenude ülemäärast kasvu, võttes eesmärgiks süsteemse riski allikana tuvastatud haavatavusi süvendanud struktuursete tegurite piiramise.

2. OSA

RAKENDAMINE

1.   Mõisted

Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

| a) | „laenusaajapõhised meetmed“ (borrower-based measures) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mis on suunatud laenusaajatele; |
| --- | --- |

a)

„laenusaajapõhised meetmed“ (borrower-based measures) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mis on suunatud laenusaajatele;

| b) | „otsene kontroll“ (direct control) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse tegevusvaldkonnas hõlmatud tegelik ja tulemuslik võime kehtestada või muuta finantseerimisasutuste suhtes kohaldatavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

„otsene kontroll“ (direct control) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse tegevusvaldkonnas hõlmatud tegelik ja tulemuslik võime kehtestada või muuta finantseerimisasutuste suhtes kohaldatavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks;

| c) | „soovituste andmise pädevus“ (recommendation powers) – pädevus juhtida soovituste andmise kaudu makrotasandi järelevalve instrumentide kohaldamist, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

c)

„soovituste andmise pädevus“ (recommendation powers) – pädevus juhtida soovituste andmise kaudu makrotasandi järelevalve instrumentide kohaldamist, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks;

| d) | „keskpikas perspektiivis“ (medium term) – kolm aastat kestev ajavahemik; |
| --- | --- |

d)

„keskpikas perspektiivis“ (medium term) – kolm aastat kestev ajavahemik;

| e) | „makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus“ (macroprudential authority) – riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, mille eesmärgid, korraldus, volitused, aruandlusnõuded ja muud kirjeldused on sätestatud soovituses ESRN/2011/3; (8) |
| --- | --- |

e)

„makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus“ (macroprudential authority) – riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, mille eesmärgid, korraldus, volitused, aruandlusnõuded ja muud kirjeldused on sätestatud soovituses ESRN/2011/3; (8)

| f) | „õiguslikult siduvad laenusaajapõhised meetmed“ (legally binding borrower-based measures) – laenusaajapõhised meetmed, mis kehtestatakse õiguslikult siduvate aktidega; |
| --- | --- |

f)

„õiguslikult siduvad laenusaajapõhised meetmed“ (legally binding borrower-based measures) – laenusaajapõhised meetmed, mis kehtestatakse õiguslikult siduvate aktidega;

| g) | „võla ja sissetuleku suhtarv laenu algatamisel“ (debt-to-income ratio at origination, DTI-O) – laenusaaja koguvõlg laenu algatamise hetkel, võrreldes laenusaaja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

g)

„võla ja sissetuleku suhtarv laenu algatamisel“ (debt-to-income ratio at origination, DTI-O) – laenusaaja koguvõlg laenu algatamise hetkel, võrreldes laenusaaja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel;

| h) | „laenumaksete ja sissetuleku suhtarv“ (debt-service-to-income ratio, DSTI) – võla teenindamise aastakulu kokku, võrreldes laenusaaja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

h)

„laenumaksete ja sissetuleku suhtarv“ (debt-service-to-income ratio, DSTI) – võla teenindamise aastakulu kokku, võrreldes laenusaaja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel;

| i) | „laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv “ (loan-to-value ratio, LTV) – laenusaaja poolt kinnisvaraga tagatud laenude või laenuosade summa laenu algatamise hetkel, võrreldes vara väärtusega laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

i)

„laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv “ (loan-to-value ratio, LTV) – laenusaaja poolt kinnisvaraga tagatud laenude või laenuosade summa laenu algatamise hetkel, võrreldes vara väärtusega laenu algatamise hetkel;

| j) | „tähtaeg“ (maturity) – elamukinnisvara laenu kestus aastates alates laenu algatamisest; |
| --- | --- |

j)

„tähtaeg“ (maturity) – elamukinnisvara laenu kestus aastates alates laenu algatamisest;

| k) | „võla teenindamine“ (debt service) – laenusaaja koguvõla intressi ja põhiosa kombineeritud tagasimakse konkreetsel perioodil (reeglina ühe aasta jooksul); |
| --- | --- |

k)

„võla teenindamine“ (debt service) – laenusaaja koguvõla intressi ja põhiosa kombineeritud tagasimakse konkreetsel perioodil (reeglina ühe aasta jooksul);

2.   Rakendamise kriteeriumid

| 1. | Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:






  a) | kohast tähelepanu tuleb pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse soovituste A ja B eesmärki ja sisu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kohast tähelepanu tuleb pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse soovituste A ja B eesmärki ja sisu;

| b) | soovitus A tuleb rakendada enne soovituse B punkti 2, et tagada soovituse B punkti 2 järgimine; |
| --- | --- |

b)

soovitus A tuleb rakendada enne soovituse B punkti 2, et tagada soovituse B punkti 2 järgimine;

| c) | soovitusel B põhinevate laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimisel tuleks nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Luksemburgi positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju; |
| --- | --- |

c)

soovitusel B põhinevate laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimisel tuleks nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Luksemburgi positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju;

| d) | kui muudetakse poliitikat seoses soovitusega C, tuleks selle järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Luksemburgi positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et meetmed ei võimendaks Luksemburgi elamukinnisvarasektoris kuhjunud haavatavusi ega viiks nende realiseerumisele; |
| --- | --- |

d)

kui muudetakse poliitikat seoses soovitusega C, tuleks selle järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Luksemburgi positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et meetmed ei võimendaks Luksemburgi elamukinnisvarasektoris kuhjunud haavatavusi ega viiks nende realiseerumisele;

| e) | soovituste A, B ja C vastavuskriteeriumid on toodud I lisas. |
| --- | --- |

e)

soovituste A, B ja C vastavuskriteeriumid on toodud I lisas.

| 2. | Käesoleva soovituse adressaadid peavad andma ESRNile ja nõukogule aru käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmise kohta või põhjendama piisavalt nende võtmata jätmist. Aruanded peavad sisaldama vähemalt järgmist:






  a) | teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta;

| b) | hinnang haavatavustele, mis on seotud kodumajapidamiste võlakoormuse, eluasemehindade ülehinnatuse ja laenuandmise standarditega uute hüpoteeklaenude jaoks, sh tuleb uued hüpoteeklaenud esitada nende LTV, DTI ja DSTI suhtarvude ja tähtaegade lõikes, arvutades asjaomased suhtarvud kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2016/14 (9) IV lisaga, millele tuleb lisada hinnang võetud meetmete tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse käesoleva soovituse eesmärke; |
| --- | --- |

b)

hinnang haavatavustele, mis on seotud kodumajapidamiste võlakoormuse, eluasemehindade ülehinnatuse ja laenuandmise standarditega uute hüpoteeklaenude jaoks, sh tuleb uued hüpoteeklaenud esitada nende LTV, DTI ja DSTI suhtarvude ja tähtaegade lõikes, arvutades asjaomased suhtarvud kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2016/14 (9) IV lisaga, millele tuleb lisada hinnang võetud meetmete tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse käesoleva soovituse eesmärke;

| c) | üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta.

3.   Edasine ajakava

Adressaadid peavad esitama ESRNile ja nõukogule aruande käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmise kohta või piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta kooskõlas järgmiste tähtaegadega:

a)   Soovitus A

| i) | Soovituse A adressaat peab esitama 31. oktoobriks 2020 ESRNile ja nõukogule soovituse A rakendamise kohta aruande, mis sisaldab vähemalt selgitust selle kohta, kas soovitust A kavatsetakse rakendada ning mis asutuse või asutuste ülesandeks on aktiveerida ja rakendada käesolevas soovituses soovitatud laenusaajapõhised meetmed. Selle vahearuande kohta võib ESRN soovituse A adressaadile esitada oma seisukoha. |
| --- | --- |

i)

Soovituse A adressaat peab esitama 31. oktoobriks 2020 ESRNile ja nõukogule soovituse A rakendamise kohta aruande, mis sisaldab vähemalt selgitust selle kohta, kas soovitust A kavatsetakse rakendada ning mis asutuse või asutuste ülesandeks on aktiveerida ja rakendada käesolevas soovituses soovitatud laenusaajapõhised meetmed. Selle vahearuande kohta võib ESRN soovituse A adressaadile esitada oma seisukoha.

| ii) | Soovituse A adressaat peab esitama 31. märtsiks 2021 ESRNile ja nõukogule soovituse A rakendamise lõpparuande. |
| --- | --- |

ii)

Soovituse A adressaat peab esitama 31. märtsiks 2021 ESRNile ja nõukogule soovituse A rakendamise lõpparuande.

b)   Soovitus B

Soovituse B adressaadid peavad esitama 31. oktoobriks 2020 ja seejärel kord aastas kuni 31. oktoobrini 2022 ESRNile ja nõukogule aruande laenusaajapõhiste meetmete või muude, kodumajapidamiste võlakoormuse, eluasemehindade ülehinnatuse ja uute hüpoteeklaenude laenustandarditega seotud haavatavuste vastu võetud meetmete rakendamise kohta Luksemburgis. Kui tuvastatud haavatavuste parandusmeetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks ametiasutus, tuleb esitada üks ühine aruanne.

c)   Soovitus C

Soovituse C adressaat peab esitama 31. oktoobriks 2022 ESRNile ja nõukogule aruande soovituse C rakendamise kohta. Kui tuvastatud haavatavuste parandusmeetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks asutus, tuleb esitada üks ühine aruanne.

4.   Jälgimine ja hindamine

| 1. | ESRNi sekretariaat:






  a) | abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel järelmeetmete võtmise korda ja tähtaegu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel järelmeetmete võtmise korda ja tähtaegu;

| b) | kontrollib järelmeetmete järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule järelmeetmete aruande. Kolm hinnangut antakse järgmiselt:






  i) | 31. detsembriks 2020 soovituse B rakendamise kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

kontrollib järelmeetmete järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule järelmeetmete aruande. Kolm hinnangut antakse järgmiselt:

i)

31. detsembriks 2020 soovituse B rakendamise kohta;

| ii) | 31. detsembriks 2021 soovituste A ja B rakendamise kohta; ja |
| --- | --- |

ii)

31. detsembriks 2021 soovituste A ja B rakendamise kohta; ja

| iii) | 31. detsembriks 2022 soovituste B ja C rakendamise kohta. |
| --- | --- |

iii)

31. detsembriks 2022 soovituste B ja C rakendamise kohta.

| 2. | Haldusnõukogu hindab adressaatide tegevust ja põhjendusi ning võib asjakohastel juhtudel otsustada, et käesolevat soovitust ei ole järgitud ning et adressaadi põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad. |
| --- | --- |

2.

Frankfurt Maini ääres, 27. juuni 2019

ESRNi sekretariaadi juhataja,

ESRNi haldusnõukogu nimel

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2013/1, 4. aprill 2013, vahe-eesmärkide ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika instrumentide kohta (ELT C 170, 15.6.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

4

(5)  Vt „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRN, november 2016, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/09, 22. september 2016, Luksemburgi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 51).

6

(7)  Vt „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRN, 2019, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2011/3, 22. detsember 2011, riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (ELT C 41, 14.2.2012, lk 1).

8

(9)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2016/14, 31. oktoober 2016, kinnisvaraandmete lünkade täitmise kohta (ELT C 31, 31.1.2017, lk 1).

9

---

I LISA

Soovituste suhtes kohaldatavate vastavuskriteeriumide kirjeldus

Soovitus A – laenusaajapõhiste meetmete õigusraamistik

Soovituse A osas kohaldatakse järgmisi vastavuskriteeriume.

| 1. | Luksemburgi laenusaajapõhiseid meetmeid käsitlev õigusraamistik peab tagama, et:






  a) | võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvu ning laenumaksete ja sissetuleku (DSTI) suhtarvu piirangud ning tähtajapiiranguid kohaldatakse igat liiki laenusaajate ja igat liiki laenuandjate suhtes, et välistada piirmäärade vältimine; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvu ning laenumaksete ja sissetuleku (DSTI) suhtarvu piirangud ning tähtajapiiranguid kohaldatakse igat liiki laenusaajate ja igat liiki laenuandjate suhtes, et välistada piirmäärade vältimine;

| b) | laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarvu arvutamisel võib ainult kinnisvara lugeda tagatiseks; |
| --- | --- |

b)

laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarvu arvutamisel võib ainult kinnisvara lugeda tagatiseks;

| c) | Luksemburgi ametiasutustel, kelle pädevuses on laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimine, on võimalik aktiveerida õiguslikult siduvaid meetmeid tõhusal ja ennetaval viisil ning nad saavad kasutada paindlikkust, mis on vajalik nende meetmete kujundamisel vastavalt tuvastatud haavatavustele. |
| --- | --- |

c)

Luksemburgi ametiasutustel, kelle pädevuses on laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimine, on võimalik aktiveerida õiguslikult siduvaid meetmeid tõhusal ja ennetaval viisil ning nad saavad kasutada paindlikkust, mis on vajalik nende meetmete kujundamisel vastavalt tuvastatud haavatavustele.

| 2. | Luksemburgi laenusaajapõhiseid meetmeid käsitlev õigusraamistik peab kehtima hiljemalt 1. juulil 2021. |
| --- | --- |

2.

Soovitus B – laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimine

Soovituse B osas kohaldatakse järgmisi vastavuskriteeriume.

| 1. | Et hoida ära:






  a) | uusi hüpoteeklaene võtvate laenusaajate oluline või kasvav osakaal, kelle puhul on võimalik, et nad ei suuda ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või ebasoodsate arengute korral elamukinnisvara turul oma võlga teenindada või tarbimist säilitada, või |
| --- | --- | --- |

1.

a)

uusi hüpoteeklaene võtvate laenusaajate oluline või kasvav osakaal, kelle puhul on võimalik, et nad ei suuda ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või ebasoodsate arengute korral elamukinnisvara turul oma võlga teenindada või tarbimist säilitada, või

| b) | elamukinnisvaraga tagatud uute hüpoteeklaenude oluline või kasvav osakaal, mille puhul nende laenude tagastamata jätmine võib põhjustada krediidikahjumi ja sellest tuleneva eluasemehindade languse, |
| --- | --- |

b)

elamukinnisvaraga tagatud uute hüpoteeklaenude oluline või kasvav osakaal, mille puhul nende laenude tagastamata jätmine võib põhjustada krediidikahjumi ja sellest tuleneva eluasemehindade languse,

peaksid Luksemburgi ametiasutused kasutama kombineeritult ühte või enamat laenusaajapõhist meedet (nt LTV suhtarvu piirmäärad kombineerituna DTI suhtarvu või DSTI suhtarvu piirmääradega ja tähtajapiirangutega), et tagada kehtivate meetmete tõhusus ning minimeerida neist möödamineku või tahtmatute tagajärgede võimalus, mis võivad vähendada nende tõhusust ja tekitada riske teistes valdkondades.

| 2. | Enne laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimist tuleb nende kohaseks kalibreerimiseks ja järkjärguliseks kasutuselevõtuks hinnata Luksemburgi positsiooni majandus- ja finantstsüklites. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pärast laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimist võib Luksemburgis tuvastatud haavatavuste parandamiseks osutuda vajalikuks nende täiendav karmistamine või täiendavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete aktiveerimine; see sõltub aktiveeritud laenusaajapõhiste meetmete valikust, nende aktiveeritud meetmete algsest kalibreerimisest ja haavatavuste hindamise tulemustest. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kui soovituses A osutatud õigusraamistik on jõustunud, võivad Luksemburgi ametasutused, kelle pädevuses on laenusaajapõhiste meetmete kohaldamine, otsustada säilitada juba kasutusel olevad õiguslikult mittesiduvad laenusaajapõhised meetmed, kui on olemas tõendid, et sellised meetmed on tuvastatud haavatavusi nõuetekohaselt leevendanud. |
| --- | --- |

4.

Soovitus C – hüpoteeklaenude ja elamukinnisvarasektoriga seotud struktuursed muutused

Soovituse C osas kohaldatakse järgmist vastavuskriteeriumi.

Poliitikavaliku kujundamisel tuleb enne poliitika muudatuste rakendamist hinnata ettepandud meetmete mõju, võttes arvesse Luksemburgi positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et meetmed ei võimendaks Luksemburgi elamukinnisvarasektoris kuhjunud haavatavusi ega viiks nende realiseerumisele.

---

| 30.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 366/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 366/22

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

27. juuni 2019,

Madalmaade elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis (ESRN/2019/7)

(2019/C 366/04)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikleid 3, 16, 17 ja 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning selle areng võib finantssüsteemi oluliselt mõjutada. Varasemad finantskriisid on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Kinnisvaraturu ebasoodne areng mõnedes liikmesriikides on varem kaasa toonud krediidikahjumi ja/või mõjutanud ebasoodsalt reaalmajandust. See mõju näitab kinnisvarasektori, rahastajate ja muude majandussektorite tihedat seotust. Lisaks sellele võimendavad tagasisidekanalid finantssüsteemi ja reaalmajanduse vahel võimalikke negatiivseid arenguid. |
| --- | --- |

(1)

Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning selle areng võib finantssüsteemi oluliselt mõjutada. Varasemad finantskriisid on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Kinnisvaraturu ebasoodne areng mõnedes liikmesriikides on varem kaasa toonud krediidikahjumi ja/või mõjutanud ebasoodsalt reaalmajandust. See mõju näitab kinnisvarasektori, rahastajate ja muude majandussektorite tihedat seotust. Lisaks sellele võimendavad tagasisidekanalid finantssüsteemi ja reaalmajanduse vahel võimalikke negatiivseid arenguid.

| (2) | Need seosed on olulised, kuna viitavad sellele, et kinnisvarasektorist tuleneval riskil võib olla protsüklilise olemusega süsteemne mõju. Finantssüsteemi haavatavused kuhjuvad kinnisvaratsükli tõusufaasis. Madalam riskitaju ning kergem juurdepääs rahalistele vahenditele võib soodustada laenu- ja investeeringumahtude kiiret kasvu ning suurendada kinnisvaranõudlust, mis omakorda tekitab hinnatõusu survet. Kuna tagatiste väärtuse suurenemine soodustab omakorda laenunõudlust ja -pakkumist, võib see isevõimenduv dünaamika kaasa tuua süsteemsed tagajärjed. Vastupidisel juhul – st kinnisvaratsükli langusfaasis – võivad rangemad laenutingimused, suurem riskikartlikkus ning hinnalanguse surve ebasoodsalt mõjutada laenuvõtjate ja -andjate vastupanuvõimet ning seeläbi nõrgendada majandustingimusi. |
| --- | --- |

(2)

Need seosed on olulised, kuna viitavad sellele, et kinnisvarasektorist tuleneval riskil võib olla protsüklilise olemusega süsteemne mõju. Finantssüsteemi haavatavused kuhjuvad kinnisvaratsükli tõusufaasis. Madalam riskitaju ning kergem juurdepääs rahalistele vahenditele võib soodustada laenu- ja investeeringumahtude kiiret kasvu ning suurendada kinnisvaranõudlust, mis omakorda tekitab hinnatõusu survet. Kuna tagatiste väärtuse suurenemine soodustab omakorda laenunõudlust ja -pakkumist, võib see isevõimenduv dünaamika kaasa tuua süsteemsed tagajärjed. Vastupidisel juhul – st kinnisvaratsükli langusfaasis – võivad rangemad laenutingimused, suurem riskikartlikkus ning hinnalanguse surve ebasoodsalt mõjutada laenuvõtjate ja -andjate vastupanuvõimet ning seeläbi nõrgendada majandustingimusi.

| (3) | Elamukinnisvaraga seotud haavatavused võivad olla süsteemse riski allikaks ja mõjutada finantsstabiilsust nii otseselt kui kaudselt. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenu portfelli krediidikahjumina, kui ebasoodsad majandus- või finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimiskorrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(3)

Elamukinnisvaraga seotud haavatavused võivad olla süsteemse riski allikaks ja mõjutada finantsstabiilsust nii otseselt kui kaudselt. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenu portfelli krediidikahjumina, kui ebasoodsad majandus- või finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimiskorrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele.

| (4) | Soovituse ESRN/2013/1 (2) põhjenduse 4 kohaselt on makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärk finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu. |
| --- | --- |

(4)

Soovituse ESRN/2013/1 (2) põhjenduse 4 kohaselt on makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärk finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu.

| (5) | Selleks võivad makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused sõltuvalt riskile antavast hinnangust kasutada ühte või enamat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (4) sätestatud kapitalipõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet ja/või ainult riigisisesel õigusaktil põhinevat laenusaajapõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet. Kapitalipõhiste meetmete eesmärk on eelkõige finantssüsteemi vastupanuvõime tugevdamine; seevastu laenusaajal põhinevad meetmed on eriti sobivad süsteemsete riskide kuhjumise ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Selleks võivad makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused sõltuvalt riskile antavast hinnangust kasutada ühte või enamat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (4) sätestatud kapitalipõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet ja/või ainult riigisisesel õigusaktil põhinevat laenusaajapõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet. Kapitalipõhiste meetmete eesmärk on eelkõige finantssüsteemi vastupanuvõime tugevdamine; seevastu laenusaajal põhinevad meetmed on eriti sobivad süsteemsete riskide kuhjumise ärahoidmiseks.

| (6) | Lisaks sellele peaksid liikmesriigid soovituse ESRN/2013/1 kohaselt kehtestama õigusraamistiku, mis annaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele otsese kontrolli või soovituste andmise pädevuse seoses selles soovituses osutatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetega. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks sellele peaksid liikmesriigid soovituse ESRN/2013/1 kohaselt kehtestama õigusraamistiku, mis annaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele otsese kontrolli või soovituste andmise pädevuse seoses selles soovituses osutatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetega.

| (7) | 2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele (5). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu kaheksale riigile, sh Madalmaadele, hoiatused (6). |
| --- | --- |

(7)

2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele (5). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu kaheksale riigile, sh Madalmaadele, hoiatused (6).

| (8) | 2016. aastal oli Madalmaade elamukinnisvara turul tuvastatud peamine haavatavus seotud kodumajapidamiste suure laenukoormusega, kusjuures olulise osa hüpoteegi seadjate koguvõlg ületas nende eluaseme väärtust. See haavatavus kajastas muu hulgas seda, et ehkki uute amortiseeritavate hüpoteeklaenude osakaal kasvas, oli oluline osa olemasolevatest hüpoteeklaenudest mitteamortiseeritavad – seda vaatamata asjaolule, et 2016. aastal polnud märke ülehinnatusest ning eluasemehinnad suuremates linnades olid naasmas kriisieelsele tasemele. |
| --- | --- |

(8)

2016. aastal oli Madalmaade elamukinnisvara turul tuvastatud peamine haavatavus seotud kodumajapidamiste suure laenukoormusega, kusjuures olulise osa hüpoteegi seadjate koguvõlg ületas nende eluaseme väärtust. See haavatavus kajastas muu hulgas seda, et ehkki uute amortiseeritavate hüpoteeklaenude osakaal kasvas, oli oluline osa olemasolevatest hüpoteeklaenudest mitteamortiseeritavad – seda vaatamata asjaolule, et 2016. aastal polnud märke ülehinnatusest ning eluasemehinnad suuremates linnades olid naasmas kriisieelsele tasemele.

| (9) | ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (7).

| (10) | Madalmaade osas ilmnes sellest hiljutisest hinnangust, et alates 2016. aastast on kodumajapidamiste võlakoormus veidi vähenenud ning samuti on jätkunud uute mitteamortiseeritavate hüpoteeklaenude osakaalu vähenemine. Samas on eluasemehinnad alates 2016. aastast endiselt kasvanud, tuues kaasa ülehinnatud piirkonnad suuremates linnades. Sellel taustal on uute hüpoteeklaenude laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarv jäänud suureks, eelkõige kuna LTV suhtarvule kohaldatava seadusest tuleneva 100 % suuruse piirmäära suhtes ei kehti täiendava tagatise nõue eluasemehindade languse korral. Sellest arengust tulenevatele finantsstabiilsuse haavatavustele ei ole Madalmaades reageeritud ja hüpoteeklaenude suhtes kohaldatakse riskikaale, mis on EMP madalamatest. |
| --- | --- |

(10)

Madalmaade osas ilmnes sellest hiljutisest hinnangust, et alates 2016. aastast on kodumajapidamiste võlakoormus veidi vähenenud ning samuti on jätkunud uute mitteamortiseeritavate hüpoteeklaenude osakaalu vähenemine. Samas on eluasemehinnad alates 2016. aastast endiselt kasvanud, tuues kaasa ülehinnatud piirkonnad suuremates linnades. Sellel taustal on uute hüpoteeklaenude laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarv jäänud suureks, eelkõige kuna LTV suhtarvule kohaldatava seadusest tuleneva 100 % suuruse piirmäära suhtes ei kehti täiendava tagatise nõue eluasemehindade languse korral. Sellest arengust tulenevatele finantsstabiilsuse haavatavustele ei ole Madalmaades reageeritud ja hüpoteeklaenude suhtes kohaldatakse riskikaale, mis on EMP madalamatest.

| (11) | Alates 2016. aastast on jätkunud LTV suhtarvu suhtes kohaldatava õiguslikult siduva piirmäära järkjärguline karmistamine ning 2018. aastal seati see 100 %-le (106 %-lt 2012. aastal). Samuti teatas Madalmaade valitsus 2018. aastal, et järk-järgult hakatakse vähendama hüpoteeklaenude mahaarvatavate intresside piirmäära, 49,5 %-lt 2018. aastal umbes 37 %-ni 2023. aastal. |
| --- | --- |

(11)

Alates 2016. aastast on jätkunud LTV suhtarvu suhtes kohaldatava õiguslikult siduva piirmäära järkjärguline karmistamine ning 2018. aastal seati see 100 %-le (106 %-lt 2012. aastal). Samuti teatas Madalmaade valitsus 2018. aastal, et järk-järgult hakatakse vähendama hüpoteeklaenude mahaarvatavate intresside piirmäära, 49,5 %-lt 2018. aastal umbes 37 %-ni 2023. aastal.

| (12) | Ehkki Madalmaade makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus (Financieel Stabiliteitscomité) on soovitanud veelgi karmistada LTV suhtarvu õiguslikult siduvat piirmäära 90 %-le, on Madalmaade valitsus, kes vastutab nende meetmete rakendamise eest, otsustanud seda soovitust mitte järgida. Lisaks, kuna kehtiv õigusraamistik ei sätesta makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse antud soovituste puhul nn „kohalda või selgita“ korda, ei ole Madalmaade valitsuselt formaalselt nõutav oma tegevusetuse selgitamine makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusele ja ta on selgitanud oma seisukohta vaid Madalmaade parlamendile. Siiski tuleks LTV suhtarvu piirmäära langetada, et parandada Madalmaades seoses eluasemehindade ülehinnatud piirkondade ja uute hüpoteeklaenude tagatiseks seadmisega tuvastatud haavatavused. Lisaks puuduvad praegu makrotasandi usaldatavusjärelevalve kapitalipõhised meetmed – näiteks hüpoteeklaenude kõrgemad riskikaalud –, mille abil saaks parandada olemasolevate hüpoteeklaenude tagatiseks seadmisega seotud akumuleerunud haavatavusi ning kodumajapidamiste võlakoormusega seotud võimalikke teise ringi mõjusid. |
| --- | --- |

(12)

Ehkki Madalmaade makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus (Financieel Stabiliteitscomité) on soovitanud veelgi karmistada LTV suhtarvu õiguslikult siduvat piirmäära 90 %-le, on Madalmaade valitsus, kes vastutab nende meetmete rakendamise eest, otsustanud seda soovitust mitte järgida. Lisaks, kuna kehtiv õigusraamistik ei sätesta makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse antud soovituste puhul nn „kohalda või selgita“ korda, ei ole Madalmaade valitsuselt formaalselt nõutav oma tegevusetuse selgitamine makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusele ja ta on selgitanud oma seisukohta vaid Madalmaade parlamendile. Siiski tuleks LTV suhtarvu piirmäära langetada, et parandada Madalmaades seoses eluasemehindade ülehinnatud piirkondade ja uute hüpoteeklaenude tagatiseks seadmisega tuvastatud haavatavused. Lisaks puuduvad praegu makrotasandi usaldatavusjärelevalve kapitalipõhised meetmed – näiteks hüpoteeklaenude kõrgemad riskikaalud –, mille abil saaks parandada olemasolevate hüpoteeklaenude tagatiseks seadmisega seotud akumuleerunud haavatavusi ning kodumajapidamiste võlakoormusega seotud võimalikke teise ringi mõjusid.

| (13) | Ehkki hüpoteeklaenude laenumaksete ja sissetuleku (DSTI) suhtarvul on olulised riski leevendavad omadused (näiteks intressimäära võimaliku tõusu eeldus), vähendavad teatavad Madalmaades DSTI suhtarvule kohaldatava piirmäära kalibreerimise praeguse metoodika elemendid selle meetme tõhusust ning võivad suurendada selle protsüklilist mõju finants- ja majandustsüklitele. Kuigi kõnealuse metoodika protsükliliste elementide parandamiseks on tehtud mõned kohandused (näiteks kalibreerimise sisendiks olevate suhtarvude arvutamine nelja aasta keskmise alusel), on teatavad elemendid endiselt alles. |
| --- | --- |

(13)

Ehkki hüpoteeklaenude laenumaksete ja sissetuleku (DSTI) suhtarvul on olulised riski leevendavad omadused (näiteks intressimäära võimaliku tõusu eeldus), vähendavad teatavad Madalmaades DSTI suhtarvule kohaldatava piirmäära kalibreerimise praeguse metoodika elemendid selle meetme tõhusust ning võivad suurendada selle protsüklilist mõju finants- ja majandustsüklitele. Kuigi kõnealuse metoodika protsükliliste elementide parandamiseks on tehtud mõned kohandused (näiteks kalibreerimise sisendiks olevate suhtarvude arvutamine nelja aasta keskmise alusel), on teatavad elemendid endiselt alles.

| (14) | Kuigi Madalmaades tuvastatud haavatavusi põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid, millest tuleneb suurenenud süsteemne risk. Need tegurid hõlmavad järgmist: i) elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud kinnisvara hinnatõusu survet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu; ja ii) hüpoteeklaenude intresside maksuvabastus, mis võib stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama. |
| --- | --- |

(14)

Kuigi Madalmaades tuvastatud haavatavusi põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid, millest tuleneb suurenenud süsteemne risk. Need tegurid hõlmavad järgmist: i) elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud kinnisvara hinnatõusu survet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu; ja ii) hüpoteeklaenude intresside maksuvabastus, mis võib stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama.

| (15) | Seetõttu järeldas ESRN, et Madalmaades kehtivad ja kasutatavad makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on kodumajapidamiste võlakoormusega seotud keskpika perspektiivi haavatavuste parandamiseks osaliselt kohased ja piisavad. Seega on potentsiaalselt süsteemse riski allikaks olevate haavatavuste vastu vaja täiendavaid poliitikameetmeid. Käesolevas soovituses ettepandud meetmete eesmärk on Madalmaades kehtivaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada. |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu järeldas ESRN, et Madalmaades kehtivad ja kasutatavad makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on kodumajapidamiste võlakoormusega seotud keskpika perspektiivi haavatavuste parandamiseks osaliselt kohased ja piisavad. Seega on potentsiaalselt süsteemse riski allikaks olevate haavatavuste vastu vaja täiendavaid poliitikameetmeid. Käesolevas soovituses ettepandud meetmete eesmärk on Madalmaades kehtivaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada.

| (16) | Kuna haavatavuste osaliseks põhjuseks on struktuursed tegurid, mis jäävad makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika ulatusest välja, tuleb praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada ja toetada muu poliitikaga, mille eesmärgiks on mõjutada tulemuslikumalt ja tõhusamalt tegureid, millest tuleneb Madalmaade elamukinnisvaraturu süsteemse riski kuhjumine, ilma ülemäärase kuluta Madalmaade reaalmajandusele ja finantssüsteemile. |
| --- | --- |

(16)

Kuna haavatavuste osaliseks põhjuseks on struktuursed tegurid, mis jäävad makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika ulatusest välja, tuleb praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada ja toetada muu poliitikaga, mille eesmärgiks on mõjutada tulemuslikumalt ja tõhusamalt tegureid, millest tuleneb Madalmaade elamukinnisvaraturu süsteemse riski kuhjumine, ilma ülemäärase kuluta Madalmaade reaalmajandusele ja finantssüsteemile.

| (17) | Käesolevas soovituses soovitatakse: a) kehtestada Madalmaade õiguses „kohalda või selgita“ kord seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse antud soovitustega õiguslikult siduvate laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimise kohta; b) karmistada olemasolevat õiguslikult siduvat LTV suhtarvu; c) muuta DSTI suhtarvu piirmäära kindlaksmääramise metoodikat; ja d) aktiveerida kapitalipõhised meetmed, et tagada pangandussektori vastupanuvõime Madalmaades tuvastatud keskpika perspektiivi haavatavuste suhtes. Käesoleva soovituse eesmärk on samuti rõhutada üldisema poliitika algatuse vajadust, et pidurdada tegureid, mis lihtsustavad või soodustavad kodumajapidamiste võlakoormuse kasvu. |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas soovituses soovitatakse: a) kehtestada Madalmaade õiguses „kohalda või selgita“ kord seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse antud soovitustega õiguslikult siduvate laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimise kohta; b) karmistada olemasolevat õiguslikult siduvat LTV suhtarvu; c) muuta DSTI suhtarvu piirmäära kindlaksmääramise metoodikat; ja d) aktiveerida kapitalipõhised meetmed, et tagada pangandussektori vastupanuvõime Madalmaades tuvastatud keskpika perspektiivi haavatavuste suhtes. Käesoleva soovituse eesmärk on samuti rõhutada üldisema poliitika algatuse vajadust, et pidurdada tegureid, mis lihtsustavad või soodustavad kodumajapidamiste võlakoormuse kasvu.

| (18) | Käesolev soovitus ei mõjuta keskpankade rahapoliitika pädevust liidus. |
| --- | --- |

(18)

Käesolev soovitus ei mõjuta keskpankade rahapoliitika pädevust liidus.

| (19) | ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest, |
| --- | --- |

(19)

ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1. OSA

SOOVITUSED

Soovitus A – laenusaajapõhiste meetmete õigusraamistik

Madalmaadel soovitatakse tagada makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse soovituspädevuse täiendamine „kohalda või selgita“ korraga või, kui see ei ole Madalmaade õiguses võimalik, siis vastutusmehhanismi kehtestamine, mille raames tuleb pärast Madalmaade makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse soovituse andmist avaldada laenusaajapõhiste meetmete kohaldamise eest vastutava asutuse seisukoht.

Soovitus B – laenusaajapõhiste meetmete karmistamine ja kalibreerimine

| 1. | Madalmaadel soovitatakse langetada praegust õiguslikult siduvat LTV suhtarvu piirmäära, tagades sellega, et uute hüpoteeklaenude tagatis on piisav krediidikahjumi katmiseks, mis vastab eluasemehindade võimalikule langusele ebasoodsate majandus- või finantstingimuste korral. |
| --- | --- |

1.

Madalmaadel soovitatakse langetada praegust õiguslikult siduvat LTV suhtarvu piirmäära, tagades sellega, et uute hüpoteeklaenude tagatis on piisav krediidikahjumi katmiseks, mis vastab eluasemehindade võimalikule langusele ebasoodsate majandus- või finantstingimuste korral.

| 2. | Madalmaadel soovitatakse muuta DSTI suhtarvu ülempiiri kindlaksmääramise metoodikat selliselt, et kõnealune meede ei suurendaks majandus- ja finantstsüklite protsüklilisust. |
| --- | --- |

2.

Madalmaadel soovitatakse muuta DSTI suhtarvu ülempiiri kindlaksmääramise metoodikat selliselt, et kõnealune meede ei suurendaks majandus- ja finantstsüklite protsüklilisust.

Soovitus C – kapitalipõhiste meetmete aktiveerimine

Asjaomasel Madalmaade makrotasandi järelevalveasutusel, määratud asutusel või pädeval asutusel soovitatakse tagada kapitalipõhiste meetmete aktiviseerimisega Madalmaades tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste vastupanuvõime olukorras, kus võib realiseeruda elamukinnisvaraga seotud süsteemne risk, mis võib kaasa tuua otsese ja kaudse krediidikahjumi tulenevalt hüpoteeklaenudest või eluasemelaene kasutavate kodumajapidamiste tarbimise langusest.

Soovitus D – hüpoteeklaenude ja elamukinnisvarasektoriga seotud struktuursed muutused

Madalmaadel soovitatakse läbi vaadata oma poliitika, mis motiveerib kodumajapidamisi võtma ülemäärast hüpoteeklaenu või põhjustab eluasemehindade ja hüpoteekvõla ülemäärast kasvu, võttes eesmärgiks Madalmaades süsteemse riski allikana tuvastatud haavatavusi põhjustanud struktuursete tegurite piiramise.

2. OSA

RAKENDAMINE

1.   Mõisted

Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

| a) | „laenusaajapõhised meetmed” (borrower-based measures) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mis on suunatud laenusaajatele; |
| --- | --- |

a)

„laenusaajapõhised meetmed” (borrower-based measures) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mis on suunatud laenusaajatele;

| b) | „otsene kontroll“ – makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse tegevusvaldkonnas hõlmatud tegelik ja tulemuslik võime kehtestada või muuta finantseerimisasutuste suhtes kohaldatavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

„otsene kontroll“ – makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse tegevusvaldkonnas hõlmatud tegelik ja tulemuslik võime kehtestada või muuta finantseerimisasutuste suhtes kohaldatavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks;

| c) | „soovituste andmise pädevus“ – võime juhtida soovituste andmise kaudu makrotasandi järelevalve instrumentide kohaldamist, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

c)

„soovituste andmise pädevus“ – võime juhtida soovituste andmise kaudu makrotasandi järelevalve instrumentide kohaldamist, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks;

| d) | „laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv“ (loan-to-value ratio, LTV) – laenuvõtja poolt kinnisvaraga tagatud laenude või laenuosade summa laenu algatamise hetkel, võrreldes vara väärtusega laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

d)

„laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv“ (loan-to-value ratio, LTV) – laenuvõtja poolt kinnisvaraga tagatud laenude või laenuosade summa laenu algatamise hetkel, võrreldes vara väärtusega laenu algatamise hetkel;

| e) | „makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus” (macroprudential authority) – riigi makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus, mille eesmärgid, korraldus, volitused, aruandlusnõuded ja muud ülesanded on sätestatud soovituses ESRN/2011/3 (8); |
| --- | --- |

e)

„makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus” (macroprudential authority) – riigi makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus, mille eesmärgid, korraldus, volitused, aruandlusnõuded ja muud ülesanded on sätestatud soovituses ESRN/2011/3 (8);

| f) | „võla teenindamine” (debt service) – laenuvõtja koguvõla intressi ja põhiosa kombineeritud tagasimakse konkreetsel perioodil (reeglina ühe aasta jooksul); |
| --- | --- |

f)

„võla teenindamine” (debt service) – laenuvõtja koguvõla intressi ja põhiosa kombineeritud tagasimakse konkreetsel perioodil (reeglina ühe aasta jooksul);

| g) | „võla teenindamise ja tulu piirmäär” (debt-service-to-income ratio, DSTI) – võla teenindamise aastakulu kokku, võrreldes laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

g)

„võla teenindamise ja tulu piirmäär” (debt-service-to-income ratio, DSTI) – võla teenindamise aastakulu kokku, võrreldes laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel;

| h) | „keskpikas perspektiivis” (medium term) – kolm aastat kestev ajavahemik; |
| --- | --- |

h)

„keskpikas perspektiivis” (medium term) – kolm aastat kestev ajavahemik;

| i) | „õiguslikult siduvad laenusaajapõhised meetmed“ (legally binding borrower-based measures) – laenusaajapõhised meetmed, mis kehtestatakse õiguslikult siduvate aktidega. |
| --- | --- |

i)

„õiguslikult siduvad laenusaajapõhised meetmed“ (legally binding borrower-based measures) – laenusaajapõhised meetmed, mis kehtestatakse õiguslikult siduvate aktidega.

2.   Rakendamise kriteeriumid

| 1. | Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:






  a) | kohast tähelepanu tuleb pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse soovituste A, B, C ja D eesmärki ja sisu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kohast tähelepanu tuleb pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse soovituste A, B, C ja D eesmärki ja sisu;

| b) | soovituse B kohaselt LTV suhtarvu kehtiva piirmäära langetamisel tuleks selle kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Madalmaade positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju; |
| --- | --- |

b)

soovituse B kohaselt LTV suhtarvu kehtiva piirmäära langetamisel tuleks selle kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Madalmaade positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju;

| c) | soovituse C kohaselt kapitalipõhiste meetmete aktiveerimisel tuleks nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Madalmaade positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju; |
| --- | --- |

c)

soovituse C kohaselt kapitalipõhiste meetmete aktiveerimisel tuleks nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Madalmaade positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju;

| d) | kui muudetakse poliitikat seoses soovitusega D, tuleks sellekohaste meetmete järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Madalmaade positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et meetmed ei võimendaks Madalmaade elamukinnisvarasektoris kuhjunud haavatavusi ega viiks nende realiseerumisele; |
| --- | --- |

d)

kui muudetakse poliitikat seoses soovitusega D, tuleks sellekohaste meetmete järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Madalmaade positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et meetmed ei võimendaks Madalmaade elamukinnisvarasektoris kuhjunud haavatavusi ega viiks nende realiseerumisele;

| e) | soovituste A, B, C ja D vastavuskriteeriumid on toodud I lisas. |
| --- | --- |

e)

soovituste A, B, C ja D vastavuskriteeriumid on toodud I lisas.

| 2. | Käesoleva soovituse adressaadid peavad esitama ESRNile ja nõukogule aruande käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmise kohta või põhjendama piisavalt nende võtmata jätmist. Aruanne peab sisaldama vähemalt järgmist:






  a) | teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta;

| b) | hinnang haavatavustele, mis on seotud eluasemehindade ülehinnatud piirkondadega ning uute ja olemasolevate hüpoteeklaenude tagatiseks seadmisega, sh tuleb uued hüpoteeklaenud esitada nende LTV suhtarvude lõikes, arvutades asjaomased suhtarvud kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2016/14 (9) IV lisaga, millele tuleb lisada hinnang võetud meetmete tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse käesoleva soovituse eesmärke; |
| --- | --- |

b)

hinnang haavatavustele, mis on seotud eluasemehindade ülehinnatud piirkondadega ning uute ja olemasolevate hüpoteeklaenude tagatiseks seadmisega, sh tuleb uued hüpoteeklaenud esitada nende LTV suhtarvude lõikes, arvutades asjaomased suhtarvud kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2016/14 (9) IV lisaga, millele tuleb lisada hinnang võetud meetmete tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse käesoleva soovituse eesmärke;

| c) | üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta.

3.   Edasine ajakava

Adressaadid peavad esitama ESRNile ja nõukogule aruande käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmise kohta või piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta kooskõlas järgmiste tähtaegadega:

| a) | Soovitus A

  Soovituse A adressaat peab esitama 31. märtsiks 2021 ESRNile ja nõukogule soovituse A rakendamise lõpparuande. |
| --- | --- |

a)

Soovitus A

Soovituse A adressaat peab esitama 31. märtsiks 2021 ESRNile ja nõukogule soovituse A rakendamise lõpparuande.

| b) | Soovitus B

  Soovituse B alapunkti 1 adressaat peab esitama 31. oktoobriks 2020 ning seejärel kord aastas kuni 31. oktoobrini 2022 ESRNile ja nõukogule aruande mis tahes meetmete võtmise kohta seoses laenusaajapõhiste meetmete karmistamisega. Kui tuvastatud haavatavuste parandusmeetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks asutus, tuleb esitada üks ühine aruanne.
  Soovituse B alapunkti 2 adressaat peab esitama 31. märtsiks 2021 ESRNile ja nõukogule soovituse B alapunkti 2 rakendamise aruande. Kui tuvastatud haavatavuste parandusmeetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks ametiasutus, tuleb esitada üks ühine aruanne. |
| --- | --- |

b)

Soovitus B

Soovituse B alapunkti 1 adressaat peab esitama 31. oktoobriks 2020 ning seejärel kord aastas kuni 31. oktoobrini 2022 ESRNile ja nõukogule aruande mis tahes meetmete võtmise kohta seoses laenusaajapõhiste meetmete karmistamisega. Kui tuvastatud haavatavuste parandusmeetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks asutus, tuleb esitada üks ühine aruanne.

Soovituse B alapunkti 2 adressaat peab esitama 31. märtsiks 2021 ESRNile ja nõukogule soovituse B alapunkti 2 rakendamise aruande. Kui tuvastatud haavatavuste parandusmeetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks ametiasutus, tuleb esitada üks ühine aruanne.

| c) | Soovitus C

  Soovituse C adressaadid peavad esitama 31. oktoobriks 2020 ning seejärel kord aastas kuni 31. oktoobrini 2022 ESRNile ja nõukogule aruande mis tahes meetmete võtmise kohta seoses kapitalipõhiste meetmete rakendamisega. Kui tuvastatud haavatavuste parandusmeetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks ametiasutus, tuleb esitada üks ühine aruanne. |
| --- | --- |

c)

Soovitus C

Soovituse C adressaadid peavad esitama 31. oktoobriks 2020 ning seejärel kord aastas kuni 31. oktoobrini 2022 ESRNile ja nõukogule aruande mis tahes meetmete võtmise kohta seoses kapitalipõhiste meetmete rakendamisega. Kui tuvastatud haavatavuste parandusmeetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks ametiasutus, tuleb esitada üks ühine aruanne.

| d) | Soovitus D

  Soovituse D adressaat peab esitama 31. oktoobriks 2022 ESRNile ja nõukogule aruande soovituse D rakendamise kohta. Kui tuvastatud haavatavuste parandusmeetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks asutus, tuleb esitada üks ühine aruanne. |
| --- | --- |

d)

Soovitus D

Soovituse D adressaat peab esitama 31. oktoobriks 2022 ESRNile ja nõukogule aruande soovituse D rakendamise kohta. Kui tuvastatud haavatavuste parandusmeetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks asutus, tuleb esitada üks ühine aruanne.

4.   Jälgimine ja hindamine

| 1. | ESRNi sekretariaat:






  a) | abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel järelmeetmete võtmise korda ja tähtaegu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel järelmeetmete võtmise korda ja tähtaegu;

| b) | kontrollib järelmeetmete järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule järelmeetmete aruande. Kolm hinnangut antakse järgmiselt:






  i) | 31. detsembriks 2020 soovituse B punkti 1 ja soovituse C rakendamise kohta; ja |
| --- | --- | --- |

b)

kontrollib järelmeetmete järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule järelmeetmete aruande. Kolm hinnangut antakse järgmiselt:

i)

31. detsembriks 2020 soovituse B punkti 1 ja soovituse C rakendamise kohta; ja

| ii) | 31. detsembriks 2021 soovituse A, soovituse B punktide 1 ja 2 ning soovituse C rakendamise kohta; ja |
| --- | --- |

ii)

31. detsembriks 2021 soovituse A, soovituse B punktide 1 ja 2 ning soovituse C rakendamise kohta; ja

| iii) | 31. detsembriks 2022 soovituse B punkti 1 ning soovituste C ja D rakendamise kohta. |
| --- | --- |

iii)

31. detsembriks 2022 soovituse B punkti 1 ning soovituste C ja D rakendamise kohta.

| 2. | Haldusnõukogu hindab adressaatide tegevust ja põhjendusi ning võib asjakohastel juhtudel otsustada, et käesolevat soovitust ei ole järgitud ning et adressaadi põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad. |
| --- | --- |

2.

Frankfurt Maini ääres, 27. juuni 2019

ESRNi haldusnõukogu nimel

ESRNi sekretariaadi juhataja

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2013/1, 4. aprill 2013, vahe-eesmärkide ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika instrumentide kohta (ELT C 170, 15.6.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

4

(5)  Vt „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRN, november 2016, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/10, 22. september 2016, Madalmaade elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 53).

6

(7)  Vt „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRN, 2019, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2011/3, 22. detsember 2011, riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (ELT C 41, 14.2.2012, lk 1).

8

(9)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2016/14, 31. oktoober 2016, kinnisvaraandmete lünkade täitmise kohta (ELT C 31, 31.1.2017, lk 1).

9

---

I LISA

Soovituste suhtes kohaldatavate vastavuskriteeriumide kirjeldus

Soovitus B – laenusaajapõhiste meetmete karmistamine ja kalibreerimise meetod

Soovituse B punkti 1 osas kohaldatakse järgmist vastavuskriteeriumi.

Enne laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarvu kehtivate piirmäärade edasist langetamist tuleb hinnata Madalmaade positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et määrata selliste meetmete kalibreerimise ja järkjärgulise kasutuselevõtu kohasus.

Soovituse B punkti 2 osas kohaldatakse järgmist vastavuskriteeriumi.

Kalibreerides DSTI suhtarvu piirmäärasid peavad Madalmaad hindama kalibreerimisel kasutatava metoodika eri elementide võimalikke protsüklilisi mõjusid.

Soovitus C – kapitalipõhiste meetmete aktiveerimine

Soovituse C osas kohaldatakse järgmisi vastavuskriteeriume.

| 1. | Enne kapitalipõhiste meetmete aktiveerimist tuleb hinnata Madalmaade positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et määrata nende meetmete aktiveerimise kohasus. |
| --- | --- |

1.

Enne kapitalipõhiste meetmete aktiveerimist tuleb hinnata Madalmaade positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et määrata nende meetmete aktiveerimise kohasus.

| 2. | Pärast kapitalipõhiste meetmete aktiveerimist võib Madalmaades tuvastatud haavatavuste parandamiseks osutuda vajalikuks nende täiendav karmistamine või täiendavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete aktiveerimine; see sõltub valitud aktiveeritud kapitalipõhistest meetmetest, nende meetmete algsest kalibreerimisest ja haavatavuste hindamise tulemustest. |
| --- | --- |

2.

Pärast kapitalipõhiste meetmete aktiveerimist võib Madalmaades tuvastatud haavatavuste parandamiseks osutuda vajalikuks nende täiendav karmistamine või täiendavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete aktiveerimine; see sõltub valitud aktiveeritud kapitalipõhistest meetmetest, nende meetmete algsest kalibreerimisest ja haavatavuste hindamise tulemustest.

Soovitus D – hüpoteeklaenude ja elamukinnisvarasektoriga seotud struktuursed muutused

Soovituse D osas kohaldatakse järgmist vastavuskriteeriumi.

Poliitikavaliku kujundamisel enne poliitika muudatuste rakendamist tuleb hinnata ettepandud meetmete mõju, võttes arvesse Madalmaade positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et meetmed ei võimendaks Madalmaade elamukinnisvarasektoris kuhjunud haavatusi ega viiks nende realiseerumisele.

---

| 30.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 366/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 366/29

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

27. juuni 2019,

Soome elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis

(ESRN/2019/8)

(2019/C 366/05)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikleid 3, 16, 17 ja 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning selle areng võib finantssüsteemi oluliselt mõjutada. Varasemad finantskriisid on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Kinnisvaraturu ebasoodne areng mõnedes liikmesriikides on varem kaasa toonud krediidikahjumi ja/või mõjutanud ebasoodsalt reaalmajandust. See mõju näitab kinnisvarasektori, rahastajate ja muude majandussektorite tihedat seotust. Lisaks sellele võimendavad tagasisidekanalid finantssüsteemi ja reaalmajanduse vahel võimalikke negatiivseid arenguid. |
| --- | --- |

(1)

Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning selle areng võib finantssüsteemi oluliselt mõjutada. Varasemad finantskriisid on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Kinnisvaraturu ebasoodne areng mõnedes liikmesriikides on varem kaasa toonud krediidikahjumi ja/või mõjutanud ebasoodsalt reaalmajandust. See mõju näitab kinnisvarasektori, rahastajate ja muude majandussektorite tihedat seotust. Lisaks sellele võimendavad tagasisidekanalid finantssüsteemi ja reaalmajanduse vahel võimalikke negatiivseid arenguid.

| (2) | Need seosed on olulised, kuna viitavad sellele, et kinnisvarasektorist tuleneval riskil võib olla protsüklilise olemusega süsteemne mõju. Finantssüsteemi haavatavused kuhjuvad kinnisvaratsükli tõusufaasis. Madalam riskitaju ning kergem juurdepääs rahalistele vahenditele võib soodustada laenu- ja investeeringumahtude kiiret kasvu ning suurendada kinnisvaranõudlust, mis omakorda tekitab hinnatõusu survet. Kuna tagatiste väärtuse suurenemine soodustab omakorda laenunõudlust ja -pakkumist, võib see isevõimenduv dünaamika kaasa tuua süsteemsed tagajärjed. Vastupidisel juhul – st kinnisvaratsükli langusfaasis – võivad rangemad laenutingimused, suurem riskikartlikkus ning hinnalanguse surve ebasoodsalt mõjutada laenusaajate ja -andjate vastupanuvõimet ning seeläbi nõrgendada majandustingimusi. |
| --- | --- |

(2)

Need seosed on olulised, kuna viitavad sellele, et kinnisvarasektorist tuleneval riskil võib olla protsüklilise olemusega süsteemne mõju. Finantssüsteemi haavatavused kuhjuvad kinnisvaratsükli tõusufaasis. Madalam riskitaju ning kergem juurdepääs rahalistele vahenditele võib soodustada laenu- ja investeeringumahtude kiiret kasvu ning suurendada kinnisvaranõudlust, mis omakorda tekitab hinnatõusu survet. Kuna tagatiste väärtuse suurenemine soodustab omakorda laenunõudlust ja -pakkumist, võib see isevõimenduv dünaamika kaasa tuua süsteemsed tagajärjed. Vastupidisel juhul – st kinnisvaratsükli langusfaasis – võivad rangemad laenutingimused, suurem riskikartlikkus ning hinnalanguse surve ebasoodsalt mõjutada laenusaajate ja -andjate vastupanuvõimet ning seeläbi nõrgendada majandustingimusi.

| (3) | Elamukinnisvaraga seotud haavatavused võivad olla süsteemse riski allikaks ja mõjutada finantsstabiilsust nii otseselt kui kaudselt. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenu portfelli krediidikahjumina, kui ebasoodsad majandus- või finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimiskorrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(3)

Elamukinnisvaraga seotud haavatavused võivad olla süsteemse riski allikaks ja mõjutada finantsstabiilsust nii otseselt kui kaudselt. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenu portfelli krediidikahjumina, kui ebasoodsad majandus- või finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimiskorrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele.

| (4) | Soovituse ESRN/2013/1 (2) põhjenduse 4 kohaselt on makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärk finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu. |
| --- | --- |

(4)

Soovituse ESRN/2013/1 (2) põhjenduse 4 kohaselt on makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärk finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu.

| (5) | Selleks võivad makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused sõltuvalt riskile antavast hinnangust kasutada ühte või enamat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (4) sätestatud kapitalipõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet ja/või ainult riigisisesel õigusaktil põhinevat laenusaajapõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet. Kapitalipõhiste meetmete eesmärk on eelkõige finantssüsteemi vastupanuvõime tugevdamine; seevastu laenusaajapõhised meetmed on eriti sobivad süsteemsete riskide kuhjumise ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Selleks võivad makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused sõltuvalt riskile antavast hinnangust kasutada ühte või enamat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (4) sätestatud kapitalipõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet ja/või ainult riigisisesel õigusaktil põhinevat laenusaajapõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet. Kapitalipõhiste meetmete eesmärk on eelkõige finantssüsteemi vastupanuvõime tugevdamine; seevastu laenusaajapõhised meetmed on eriti sobivad süsteemsete riskide kuhjumise ärahoidmiseks.

| (6) | Lisaks sellele peaksid liikmesriigid soovituse ESRN/2013/1 kohaselt kehtestama õigusraamistiku, mis annaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele otsese kontrolli või soovituste andmise pädevuse seoses selles soovituses osutatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetega. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks sellele peaksid liikmesriigid soovituse ESRN/2013/1 kohaselt kehtestama õigusraamistiku, mis annaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele otsese kontrolli või soovituste andmise pädevuse seoses selles soovituses osutatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetega.

| (7) | 2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele (5). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid keskpikas perspektiivis haavatavusi, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu kaheksale riigile, sh Soomele, hoiatused (6). |
| --- | --- |

(7)

2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele (5). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid keskpikas perspektiivis haavatavusi, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu kaheksale riigile, sh Soomele, hoiatused (6).

| (8) | 2016. aastal Soome elamukinnisvaraturul tuvastatud peamine haavatavus oli kodumajapidamiste võlakoormuse kõrge ja kasvav tase, kusjuures oluline osa kodumajapidamistest oli potentsiaalselt haavatav ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või arengute suhtes sellel turul. |
| --- | --- |

(8)

2016. aastal Soome elamukinnisvaraturul tuvastatud peamine haavatavus oli kodumajapidamiste võlakoormuse kõrge ja kasvav tase, kusjuures oluline osa kodumajapidamistest oli potentsiaalselt haavatav ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või arengute suhtes sellel turul.

| (9) | ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (7).

| (10) | Soome osas ilmnes sellest hiljutisest hinnangust, et kodumajapidamiste võlakoormus on kõrgem kui 2016. aastal. Viimasel ajal on selle kasvu osaliselt põhjustanud laenud, mille on võtnud korteriaktsiaseltsid (8) ning mille tagasimakseid teevad kodumajapidamised ja muud investorid, kellele kuuluvad nende aktsiaseltside aktsiad. Lisaks sellele on teatavaks saanud uued varasemat kinnitavad tõendid, et uute hüpoteeklaenude laenuandmise standarditega kaasneb olulise osa uusi hüpoteeklaene võtvate kodumajapidamiste potentsiaalne haavatavus ebasoodsate majandus- või finantstingimuse või elamukinnisvaraturu ebasoodsa arengu korral. |
| --- | --- |

(10)

Soome osas ilmnes sellest hiljutisest hinnangust, et kodumajapidamiste võlakoormus on kõrgem kui 2016. aastal. Viimasel ajal on selle kasvu osaliselt põhjustanud laenud, mille on võtnud korteriaktsiaseltsid (8) ning mille tagasimakseid teevad kodumajapidamised ja muud investorid, kellele kuuluvad nende aktsiaseltside aktsiad. Lisaks sellele on teatavaks saanud uued varasemat kinnitavad tõendid, et uute hüpoteeklaenude laenuandmise standarditega kaasneb olulise osa uusi hüpoteeklaene võtvate kodumajapidamiste potentsiaalne haavatavus ebasoodsate majandus- või finantstingimuse või elamukinnisvaraturu ebasoodsa arengu korral.

| (11) | Alates 2016. aastast on Soome ametiasutused karmistanud või kehtestanud mitmeid laenusaaja- ja kapitalipõhiseid meetmeid: i) aastal 2017 kehtestas Finanssivalvonta (Soome finantsjärelevalveasutus) sisereitingute meetodit kasutavatele krediidiasutustele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 alusel eluasemelaenude keskmiseks riskikaaluks 15 %; ii) 2018. aastal kehtestati kõikidele krediidiasutustele süsteemse riski puhver vahemikus 1 %–3 %; iii) 2018. aastal karmistati laenu ja sissetuleku (LTV) suhtarvu piirmäära 90 %-lt 85 %-ni; ja iv) 2018. aastal andis Finanssivalvonta soovitused uute laenude laenuandmise standardite kohta, mis hõlmavad ka korteriaktsiaseltsidele antavaid laene. Lisaks vähendati hüpoteeklaenude intresside mahaarvatavust maksustamisel 100 %-lt 2011. aastal 25 %-le 2019. aastal. |
| --- | --- |

(11)

Alates 2016. aastast on Soome ametiasutused karmistanud või kehtestanud mitmeid laenusaaja- ja kapitalipõhiseid meetmeid: i) aastal 2017 kehtestas Finanssivalvonta (Soome finantsjärelevalveasutus) sisereitingute meetodit kasutavatele krediidiasutustele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 alusel eluasemelaenude keskmiseks riskikaaluks 15 %; ii) 2018. aastal kehtestati kõikidele krediidiasutustele süsteemse riski puhver vahemikus 1 %–3 %; iii) 2018. aastal karmistati laenu ja sissetuleku (LTV) suhtarvu piirmäära 90 %-lt 85 %-ni; ja iv) 2018. aastal andis Finanssivalvonta soovitused uute laenude laenuandmise standardite kohta, mis hõlmavad ka korteriaktsiaseltsidele antavaid laene. Lisaks vähendati hüpoteeklaenude intresside mahaarvatavust maksustamisel 100 %-lt 2011. aastal 25 %-le 2019. aastal.

| (12) | Vaatamata neile hiljuti kasutusele võetud meetmetele ei ole Soomes peale LTV suhtarvu piirmäära endiselt kehtestatud muid õiguslikult siduvaid laenusaajapõhiseid meetmeid (võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvu piirmäära, laenumaksete ja sissetuleku (DSTI) suhtarvu piirmäära ega tähtajapiiranguid) ehkki sellised meetmed on keskpikas perspektiivis vajalikud, kui kodumajapidamiste võlakoormusega seotud haavatavuste kasv jätkub. DTI suhtarvu või DSTI suhtarvu piirmäärade aktiveerimine koos tähtajapiirangutega suurendaks käesoleval ajal juba kehtivate makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete tõhusust. Lisaks on LTV suhtarv praegu määratletud viisil, mis võimaldab tagatiseks lugeda muud vara peale kinnisvara. |
| --- | --- |

(12)

Vaatamata neile hiljuti kasutusele võetud meetmetele ei ole Soomes peale LTV suhtarvu piirmäära endiselt kehtestatud muid õiguslikult siduvaid laenusaajapõhiseid meetmeid (võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvu piirmäära, laenumaksete ja sissetuleku (DSTI) suhtarvu piirmäära ega tähtajapiiranguid) ehkki sellised meetmed on keskpikas perspektiivis vajalikud, kui kodumajapidamiste võlakoormusega seotud haavatavuste kasv jätkub. DTI suhtarvu või DSTI suhtarvu piirmäärade aktiveerimine koos tähtajapiirangutega suurendaks käesoleval ajal juba kehtivate makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete tõhusust. Lisaks on LTV suhtarv praegu määratletud viisil, mis võimaldab tagatiseks lugeda muud vara peale kinnisvara.

| (13) | Seetõttu järeldas ESRN, et Soomes kehtivad ja kasutatavad makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on kodumajapidamiste võlakoormusega seotud keskpikas perspektiivis haavatavuste parandamiseks osaliselt kohased ja piisavad. Seega on potentsiaalselt süsteemse riski allikaks olevate haavatavuste vastu vaja täiendavaid poliitikameetmeid. Käesolevas soovituses ettepandud meetmete eesmärk on Soome kehtivaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada. |
| --- | --- |

(13)

Seetõttu järeldas ESRN, et Soomes kehtivad ja kasutatavad makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on kodumajapidamiste võlakoormusega seotud keskpikas perspektiivis haavatavuste parandamiseks osaliselt kohased ja piisavad. Seega on potentsiaalselt süsteemse riski allikaks olevate haavatavuste vastu vaja täiendavaid poliitikameetmeid. Käesolevas soovituses ettepandud meetmete eesmärk on Soome kehtivaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada.

| (14) | Käesoleva soovituse eesmärk on soovitada Soome õiguses täiendavate laenusaajapõhiste meetmete kehtestamine ning meetmete kasutuselevõtt, mis hoiaks ära kodumajapidamiste võlakoormusega seotud haavatavuste suurenemise. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva soovituse eesmärk on soovitada Soome õiguses täiendavate laenusaajapõhiste meetmete kehtestamine ning meetmete kasutuselevõtt, mis hoiaks ära kodumajapidamiste võlakoormusega seotud haavatavuste suurenemise.

| (15) | Käesolev soovitus ei mõjuta keskpankade rahapoliitika pädevust liidus. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev soovitus ei mõjuta keskpankade rahapoliitika pädevust liidus.

| (16) | ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest, |
| --- | --- |

(16)

ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1. OSA

SOOVITUSED

Soovitus A – laenusaajapõhiste meetmete õigusraamistik

| 1. | Soomel soovitatakse tagada, et olemasolev laenusaajapõhiste meetmete õigusraamistik hõlmaks vähemalt järgmisi õiguslikult siduvaid laenusaajapõhiseid meetmeid:






  a. | võla ja sissetuleku suhtarvu piirmäärad või laenumaksete ja sissetuleku suhtarvu piirmäärad; |
| --- | --- | --- |

1.

a.

võla ja sissetuleku suhtarvu piirmäärad või laenumaksete ja sissetuleku suhtarvu piirmäärad;

| b. | laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad; |
| --- | --- |

b.

laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad;

| c. | tähtajapiirangud. |
| --- | --- |

c.

tähtajapiirangud.

| 2. | Soomel soovitatakse muuta laenusaajapõhiste meetmete kehtivas õigusraamistikus võla ja sissetuleku suhtarvu määratlust. |
| --- | --- |

2.

Soovitus B – tuluga seotud laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimine

| 1. | Soome ametiasutustel, kelle pädevuses on tuluga seotud laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimine, soovitatakse kuni kehtiva õiguse muutmiseni vastavalt soovitusele A kohaldada õiguslikult mittesiduvaid laenusaajapõhiseid meetmeid, et hoida ära hüpoteeklaenude võtmine selliste laenusaajate olulise või kasvava osa poolt, kes ei pruugi olla suutelised teenindama oma võlga või säilitama tarbimist ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või elamukinnisvaraturu arengu korral. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Soome asutustel, kelle pädevuses on tuluga seotud laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimine või kalibreerimine, soovitatakse pärast õigusraamistiku muutmist vastavalt soovitusele A aktiveerida õiguslikult siduvad, tuluga seotud laenusaajapõhised meetmed või neid kalibreerida, mis täiendavalt käsitleks soovituse B punktis 1 nimetatud eesmärke. |
| --- | --- |

2.

2. OSA

RAKENDAMINE

1.   Mõisted

Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

| a) | „laenusaajapõhised meetmed“ (borrower-based measures) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mis on suunatud laenusaajatele; |
| --- | --- |

a)

„laenusaajapõhised meetmed“ (borrower-based measures) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mis on suunatud laenusaajatele;

| b) | „otsene kontroll“ (direct control) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse tegevusvaldkonnas hõlmatud tegelik ja tulemuslik võime kehtestada või muuta finantseerimisasutuste suhtes kohaldatavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

„otsene kontroll“ (direct control) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse tegevusvaldkonnas hõlmatud tegelik ja tulemuslik võime kehtestada või muuta finantseerimisasutuste suhtes kohaldatavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks;

| c) | „soovituste andmise pädevus“ (recommendation powers) – võime juhtida soovituste andmise kaudu makrotasandi järelevalve instrumentide kohaldamist, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

c)

„soovituste andmise pädevus“ (recommendation powers) – võime juhtida soovituste andmise kaudu makrotasandi järelevalve instrumentide kohaldamist, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks;

| d) | „laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv “ (loan-to-value ratio, LTV) – laenuvõtja poolt kinnisvaraga tagatud laenude või laenuosade summa laenu algatamise hetkel, võrreldes vara väärtusega laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

d)

„laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv “ (loan-to-value ratio, LTV) – laenuvõtja poolt kinnisvaraga tagatud laenude või laenuosade summa laenu algatamise hetkel, võrreldes vara väärtusega laenu algatamise hetkel;

| e) | „õiguslikult siduvad laenusaajapõhised meetmed“ (legally binding borrower-based measures) – laenusaajapõhised meetmed, mis kehtestatakse õiguslikult siduvate aktidega; |
| --- | --- |

e)

„õiguslikult siduvad laenusaajapõhised meetmed“ (legally binding borrower-based measures) – laenusaajapõhised meetmed, mis kehtestatakse õiguslikult siduvate aktidega;

| f) | „võla ja sissetuleku suhtarv laenu algatamisel“ (debt-to-income ratio at origination, DTI-O) – laenuvõtja koguvõlg laenu algatamise hetkel, võrreldes laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

f)

„võla ja sissetuleku suhtarv laenu algatamisel“ (debt-to-income ratio at origination, DTI-O) – laenuvõtja koguvõlg laenu algatamise hetkel, võrreldes laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel;

| g) | „võla teenindamine“ (debt service) – laenuvõtja koguvõla intressi ja põhiosa kombineeritud tagasimakse konkreetsel perioodil (reeglina ühe aasta jooksul); |
| --- | --- |

g)

„võla teenindamine“ (debt service) – laenuvõtja koguvõla intressi ja põhiosa kombineeritud tagasimakse konkreetsel perioodil (reeglina ühe aasta jooksul);

| h) | „laenumaksete ja sissetuleku suhtarv“ (debt-service-to-income ratio, DSTI ratio) – võla teenindamise aastakulu kokku, võrreldes laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

h)

„laenumaksete ja sissetuleku suhtarv“ (debt-service-to-income ratio, DSTI ratio) – võla teenindamise aastakulu kokku, võrreldes laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel;

| i) | „tähtaeg“ (maturity) – elamukinnisvara laenu kestus aastates alates laenu algatamisest; |
| --- | --- |

i)

„tähtaeg“ (maturity) – elamukinnisvara laenu kestus aastates alates laenu algatamisest;

| j) | „keskpikas perspektiivis“ (medium term) – kolm aastat kestev ajavahemik; |
| --- | --- |

j)

„keskpikas perspektiivis“ (medium term) – kolm aastat kestev ajavahemik;

| k) | „tuluga seotud laenusaajapõhised meetmed“ (income-related borrower-based measures) – võla ja sissetuleku suhtarvu piirmäärad või laenumaksete ja sissetuleku suhtarvu piirmäärad; |
| --- | --- |

k)

„tuluga seotud laenusaajapõhised meetmed“ (income-related borrower-based measures) – võla ja sissetuleku suhtarvu piirmäärad või laenumaksete ja sissetuleku suhtarvu piirmäärad;

| l) | „makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus“ (macroprudential authority) – riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, mille eesmärgid, korraldus, volitused, aruandlusnõuded ja muud kirjeldused on sätestatud soovituses ESRN/2011/3 (9). |
| --- | --- |

l)

„makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus“ (macroprudential authority) – riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, mille eesmärgid, korraldus, volitused, aruandlusnõuded ja muud kirjeldused on sätestatud soovituses ESRN/2011/3 (9).

2.   Rakendamise kriteeriumid

| 1. | Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:






  a) | kohast tähelepanu tuleb pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse soovituste A ja B eesmärki ja sisu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kohast tähelepanu tuleb pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse soovituste A ja B eesmärki ja sisu;

| b) | soovitus A tuleb rakendada enne soovituse B punkti 2, et tagada soovituse B punkti 2 järgimine; |
| --- | --- |

b)

soovitus A tuleb rakendada enne soovituse B punkti 2, et tagada soovituse B punkti 2 järgimine;

| c) | soovitust B järgivate tuluga seotud laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimisel tuleb nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Soome positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju; |
| --- | --- |

c)

soovitust B järgivate tuluga seotud laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimisel tuleb nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Soome positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju;

| d) | soovituste A ja B vastavuskriteeriumid on toodud I lisas. |
| --- | --- |

d)

soovituste A ja B vastavuskriteeriumid on toodud I lisas.

| 2. | Käesoleva soovituse adressaadid peavad esitama ESRNile ja nõukogule aruande käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmise kohta või põhjendama piisavalt nende võtmata jätmist. Aruanne peab sisaldama vähemalt järgmist:






  a) | teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta;

| b) | hinnang haavatavustele, mis on seotud kodumajapidamiste võlakoormuse ja uute hüpoteeklaenude laenuandmise standarditega, sh tuleb hüpoteeklaenud esitada nende LTV, DTI ja DSTI suhtarvude ja tähtaegade lõikes, arvutades asjaomased suhtarvud kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2016/14 (10) IV lisaga, millele tuleb lisada hinnang võetud meetmete tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse käesoleva soovituse eesmärke; |
| --- | --- |

b)

hinnang haavatavustele, mis on seotud kodumajapidamiste võlakoormuse ja uute hüpoteeklaenude laenuandmise standarditega, sh tuleb hüpoteeklaenud esitada nende LTV, DTI ja DSTI suhtarvude ja tähtaegade lõikes, arvutades asjaomased suhtarvud kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2016/14 (10) IV lisaga, millele tuleb lisada hinnang võetud meetmete tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse käesoleva soovituse eesmärke;

| c) | üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta.

3.   Edasine ajakava

Adressaadid peavad esitama ESRNile ja nõukogule aruande käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmise kohta või piisavalt põhjendama nende võtmata jätmist kooskõlas järgmiste tähtaegadega:

| a) | Soovitus A







  i) | Soovituse A adressaat peab esitama 31. oktoobriks 2020 ESRNile ja nõukogule soovituse A rakendamise vahearuande, mis sisaldab vähemalt selgitust selle kohta, kas soovitust A kavatsetakse rakendada ning mis asutuse või asutuste ülesandeks on aktiveerida ja rakendada käesolevas soovituses soovitatud laenusaajapõhised meetmed. ESRN võib esitada soovituse A adressaadile oma seisukoha vahearuande kohta. |
| --- | --- | --- |

a)

Soovitus A

i)

Soovituse A adressaat peab esitama 31. oktoobriks 2020 ESRNile ja nõukogule soovituse A rakendamise vahearuande, mis sisaldab vähemalt selgitust selle kohta, kas soovitust A kavatsetakse rakendada ning mis asutuse või asutuste ülesandeks on aktiveerida ja rakendada käesolevas soovituses soovitatud laenusaajapõhised meetmed. ESRN võib esitada soovituse A adressaadile oma seisukoha vahearuande kohta.

| ii) | Soovituse A adressaat peab esitama 31. märtsiks 2021 ESRNile ja nõukogule soovituse A rakendamise lõpparuande. |
| --- | --- |

ii)

Soovituse A adressaat peab esitama 31. märtsiks 2021 ESRNile ja nõukogule soovituse A rakendamise lõpparuande.

| b) | Soovitus B

  Soovituse B adressaadid peavad 31. oktoobriks 2020 ja pärast seda igal aastal kuni 31. oktoobrini 2022 esitama ESRNile ja nõukogule aruande tuluga seotud laenusaajapõhiste meetmete või muude, kodumajapidamiste võlakoormuse ja uute hüpoteeklaenude laenuandmise standarditega seotud haavatavuste vastu võetud meetmete rakendamise kohta Soomes. Kui tuvastatud haavatavuste parandusmeetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks ametiasutus, tuleb esitada üks ühine aruanne. |
| --- | --- |

b)

Soovitus B

Soovituse B adressaadid peavad 31. oktoobriks 2020 ja pärast seda igal aastal kuni 31. oktoobrini 2022 esitama ESRNile ja nõukogule aruande tuluga seotud laenusaajapõhiste meetmete või muude, kodumajapidamiste võlakoormuse ja uute hüpoteeklaenude laenuandmise standarditega seotud haavatavuste vastu võetud meetmete rakendamise kohta Soomes. Kui tuvastatud haavatavuste parandusmeetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks ametiasutus, tuleb esitada üks ühine aruanne.

4.   Jälgimine ja hindamine

| 1. | ESRNi sekretariaat:






  a) | abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel järelmeetmete võtmise korda ja tähtaegu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel järelmeetmete võtmise korda ja tähtaegu;

| b) | kontrollib järelmeetmete järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule järelmeetmete aruande. Kolm hinnangut antakse järgmiselt:






  i) | 31. detsembriks 2020 soovituse B rakendamise kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

kontrollib järelmeetmete järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule järelmeetmete aruande. Kolm hinnangut antakse järgmiselt:

i)

31. detsembriks 2020 soovituse B rakendamise kohta;

| ii) | 31. detsembriks 2021 soovituste A ja B rakendamise kohta; ja |
| --- | --- |

ii)

31. detsembriks 2021 soovituste A ja B rakendamise kohta; ja

| iii) | 31. detsembriks 2022 soovituse B rakendamise kohta; |
| --- | --- |

iii)

31. detsembriks 2022 soovituse B rakendamise kohta;

| 2. | Haldusnõukogu hindab adressaatide meetmeid ja põhjendusi ning võib asjakohastel juhtudel otsustada, et käesolevat soovitust ei ole järgitud ning et adressaadi põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad. |
| --- | --- |

2.

Frankfurt Maini ääres, 27. juuni 2019

ESRNi haldusnõukogu nimel

ESRNi sekretariaadi juhataja

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2013/1, 4. aprill 2013, vahe-eesmärkide ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika instrumentide kohta (ELT C 170, 15.6.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

4

(5)  Vt „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRN, november 2016, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/08, 22. september 2016, Soome elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 49).

6

(7)  Vt „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRN, 2019, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Soome keeles asunto-osakeyhtiö.

8

asunto-osakeyhtiö

(9)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2011/3, 22. detsember 2011, riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (ELT C 41, 14.2.2012, lk 1).

9

(10)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2016/14, 31. oktoober 2016, kinnisvaraandmete lünkade täitmise kohta (ELT C 31, 31.1.2017, lk 1).

10

---

I LISA

Soovituste suhtes kohaldatavate vastavuskriteeriumide kirjeldus

Soovitus A – laenusaajapõhiste meetmete õigusraamistik

Soovituse A osas kohaldatakse järgmisi vastavuskriteeriume.

| 1. | Soome laenusaajapõhiseid meetmeid käsitlev õigusraamistik peab tagama, et:






  a) | võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvu ning laenumaksete ja sissetuleku (DSTI) suhtarvu piirmäärad ning samuti tähtajapiirangud on kohaldatavad igat liiki laenusaajate ja igat liiki laenuandjate suhtes, et välistada piirmäärade vältimine korteriaktsiaseltsidele laenuandmisega või muul viisil; |
| --- | --- | --- |

1.

Soome laenusaajapõhiseid meetmeid käsitlev õigusraamistik peab tagama, et:

a)

võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvu ning laenumaksete ja sissetuleku (DSTI) suhtarvu piirmäärad ning samuti tähtajapiirangud on kohaldatavad igat liiki laenusaajate ja igat liiki laenuandjate suhtes, et välistada piirmäärade vältimine korteriaktsiaseltsidele laenuandmisega või muul viisil;

| b) | laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarvu arvutamisel võib tagatiseks lugeda ainult kinnisvara; |
| --- | --- |

b)

laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarvu arvutamisel võib tagatiseks lugeda ainult kinnisvara;

| c) | Soome ametiasutustel, kelle pädevuses on laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimine, peab olema võimalik aktiveerida õiguslikult siduvaid laenusaajapõhiseid meetmeid tõhusal ja ennetaval viisil ning nad saavad kasutada paindlikkust, mis on vajalik nende meetmete kujundamisel vastavalt tuvastatud haavatavustele. |
| --- | --- |

c)

Soome ametiasutustel, kelle pädevuses on laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimine, peab olema võimalik aktiveerida õiguslikult siduvaid laenusaajapõhiseid meetmeid tõhusal ja ennetaval viisil ning nad saavad kasutada paindlikkust, mis on vajalik nende meetmete kujundamisel vastavalt tuvastatud haavatavustele.

| 2. | Soome laenusaajapõhiseid meetmeid käsitleva õigusraamistiku muudatused peavad kehtima hiljemalt 1. juulil 2021. |
| --- | --- |

2.

Soome laenusaajapõhiseid meetmeid käsitleva õigusraamistiku muudatused peavad kehtima hiljemalt 1. juulil 2021.

Soovitus B – tuluga seotud laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimine

Soovituse B osas kohaldatakse järgmist vastavuskriteeriumi:

| 1. | Et hoida ära hüpoteeklaene võtvate selliste laenusaajate oluline või kasvav osakaal, kelle puhul on võimalik, et nad ei suuda ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või elamukinnisvaraturu arengute korral oma võlga teenindada või tarbimist säilitada, peaksid Soome ametiasutused kasutama kombineeritult ühte või mitut tuluga seotud laenusaajapõhist meedet (nt LTV suhtarvu piirmäärad koos DTI või DSTI suhtarvu piirmäärade ja tähtajapiirangutega), et tagada kehtivate meetmete tõhusus ja minimeerida neist möödamineku või soovimatute tagajärgede võimalus, mis võiks vähendada nende tõhusust ja põhjustada riske teistes valdkondades. |
| --- | --- |

1.

Et hoida ära hüpoteeklaene võtvate selliste laenusaajate oluline või kasvav osakaal, kelle puhul on võimalik, et nad ei suuda ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või elamukinnisvaraturu arengute korral oma võlga teenindada või tarbimist säilitada, peaksid Soome ametiasutused kasutama kombineeritult ühte või mitut tuluga seotud laenusaajapõhist meedet (nt LTV suhtarvu piirmäärad koos DTI või DSTI suhtarvu piirmäärade ja tähtajapiirangutega), et tagada kehtivate meetmete tõhusus ja minimeerida neist möödamineku või soovimatute tagajärgede võimalus, mis võiks vähendada nende tõhusust ja põhjustada riske teistes valdkondades.

| 2. | Enne tuluga seotud laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimist tuleb nende kohaseks kalibreerimiseks ja järkjärguliseks kasutuselevõtuks hinnata Soome positsiooni majandus- ja finantstsüklites. |
| --- | --- |

2.

Enne tuluga seotud laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimist tuleb nende kohaseks kalibreerimiseks ja järkjärguliseks kasutuselevõtuks hinnata Soome positsiooni majandus- ja finantstsüklites.

| 3. | Pärast tuluga seotud laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimist võib Soomes tuvastatud haavatavuste parandamiseks osutuda vajalikuks nende täiendav karmistamine või täiendavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete aktiveerimine; see sõltub aktiveeritud laenusaajapõhiste meetmete valikust, nende aktiveeritud meetmete algsest kalibreerimisest ja haavatavuste hindamise tulemustest. |
| --- | --- |

3.

Pärast tuluga seotud laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimist võib Soomes tuvastatud haavatavuste parandamiseks osutuda vajalikuks nende täiendav karmistamine või täiendavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete aktiveerimine; see sõltub aktiveeritud laenusaajapõhiste meetmete valikust, nende aktiveeritud meetmete algsest kalibreerimisest ja haavatavuste hindamise tulemustest.

| 4. | Tuluga seotud laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimisel peavad Soome ametiasutused, kelle pädevuses on tuludega seotud laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimine või kalibreerimine, arvesse võtma kõiki kodumajapidamiste poolt nende tulu arvelt teenindatavaid laene, olenemata laenu vormist (st lugema korteriaktsiaseltsidele antud laenud kodumajapidamiste võlaks). |
| --- | --- |

4.

Tuluga seotud laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimisel peavad Soome ametiasutused, kelle pädevuses on tuludega seotud laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimine või kalibreerimine, arvesse võtma kõiki kodumajapidamiste poolt nende tulu arvelt teenindatavaid laene, olenemata laenu vormist (st lugema korteriaktsiaseltsidele antud laenud kodumajapidamiste võlaks).

---

| 30.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 366/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 366/35

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

27. juuni 2019,

Rootsi elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis

(ESRN/2019/9)

(2019/C 366/06)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta,  (1)
  eelkõige selle artikleid 3, 16, 17 ja 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning selle areng võib finantssüsteemi oluliselt mõjutada. Varasemad finantskriisid on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Kinnisvaraturu ebasoodne areng mõnedes liikmesriikides on varem kaasa toonud krediidikahjumi ja/või negatiivselt mõjutanud reaalmajandust. See mõju näitab kinnisvarasektori, rahastajate ja muude majandussektorite tihedat seotust. Lisaks sellele võimendavad tagasisidekanalid finantssüsteemi ja reaalmajanduse vahel võimalikke negatiivseid arenguid. |
| --- | --- |

(1)

Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning selle areng võib finantssüsteemi oluliselt mõjutada. Varasemad finantskriisid on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Kinnisvaraturu ebasoodne areng mõnedes liikmesriikides on varem kaasa toonud krediidikahjumi ja/või negatiivselt mõjutanud reaalmajandust. See mõju näitab kinnisvarasektori, rahastajate ja muude majandussektorite tihedat seotust. Lisaks sellele võimendavad tagasisidekanalid finantssüsteemi ja reaalmajanduse vahel võimalikke negatiivseid arenguid.

| (2) | Need seosed on olulised, kuna viitavad sellele, et kinnisvarasektorist tulenevatel riskidel võib olla protsüklilise olemusega süsteemne mõju. Finantssüsteemi haavatavused kuhjuvad kinnisvaratsükli tõusufaasis. Madalam riskitaju ja kergem juurdepääs rahalistele vahenditele võib soodustada laenu- ja investeeringumahtude kiiret kasvu ning suurendada kinnisvaranõudlust, mis omakorda tekitab hinnatõusu survet. Kuna tagatiste väärtuse suurenemine soodustab omakorda laenunõudlust ja -pakkumist, võib see isevõimenduv dünaamika kaasa tuua süsteemsed tagajärjed. Vastupidisel juhul – st kinnisvaratsükli langusfaasis – võivad rangemad laenutingimused, suurem riskikartlikkus ning hinnalanguse surve ebasoodsalt mõjutada laenuvõtjate ja -andjate vastupanuvõimet ning seeläbi nõrgendada majandustingimusi. |
| --- | --- |

(2)

Need seosed on olulised, kuna viitavad sellele, et kinnisvarasektorist tulenevatel riskidel võib olla protsüklilise olemusega süsteemne mõju. Finantssüsteemi haavatavused kuhjuvad kinnisvaratsükli tõusufaasis. Madalam riskitaju ja kergem juurdepääs rahalistele vahenditele võib soodustada laenu- ja investeeringumahtude kiiret kasvu ning suurendada kinnisvaranõudlust, mis omakorda tekitab hinnatõusu survet. Kuna tagatiste väärtuse suurenemine soodustab omakorda laenunõudlust ja -pakkumist, võib see isevõimenduv dünaamika kaasa tuua süsteemsed tagajärjed. Vastupidisel juhul – st kinnisvaratsükli langusfaasis – võivad rangemad laenutingimused, suurem riskikartlikkus ning hinnalanguse surve ebasoodsalt mõjutada laenuvõtjate ja -andjate vastupanuvõimet ning seeläbi nõrgendada majandustingimusi.

| (3) | Elamukinnisvaraga seotud haavatavused võivad olla süsteemse riski allikaks ja mõjutada finantsstabiilsust nii otseselt kui kaudselt. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenu portfelli krediidikahjumina, kui negatiivsed majandus- või finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimiskorrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(3)

Elamukinnisvaraga seotud haavatavused võivad olla süsteemse riski allikaks ja mõjutada finantsstabiilsust nii otseselt kui kaudselt. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenu portfelli krediidikahjumina, kui negatiivsed majandus- või finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimiskorrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele.

| (4) | Soovituse ESRN/2013/1 (2) põhjenduse 4 kohaselt on makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärk finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu. |
| --- | --- |

(4)

Soovituse ESRN/2013/1 (2) põhjenduse 4 kohaselt on makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärk finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu.

| (5) | Selleks võivad makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused sõltuvalt riskile antavast hinnangust kasutada ühte või enamat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (4) sätestatud kapitalipõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet ja/või ainult riigisisesel õigusaktil põhinevat laenusaajapõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet. Kapitalipõhiste meetmete eesmärk on eelkõige finantssüsteemi vastupanuvõime tugevdamine; seevastu laenusaajal põhinevad meetmed on eriti sobivad süsteemsete riskide kuhjumise ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Selleks võivad makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused sõltuvalt riskile antavast hinnangust kasutada ühte või enamat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (4) sätestatud kapitalipõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet ja/või ainult riigisisesel õigusaktil põhinevat laenusaajapõhist makrotasandi usaldatavusjärelevalve meedet. Kapitalipõhiste meetmete eesmärk on eelkõige finantssüsteemi vastupanuvõime tugevdamine; seevastu laenusaajal põhinevad meetmed on eriti sobivad süsteemsete riskide kuhjumise ärahoidmiseks.

| (6) | Lisaks sellele peaksid liikmesriigid soovituse ESRN/2013/1 kohaselt kehtestama õigusraamistiku, mis annaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele otsese kontrolli või soovituste andmise pädevuse seoses selles soovituses osutatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetega. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks sellele peaksid liikmesriigid soovituse ESRN/2013/1 kohaselt kehtestama õigusraamistiku, mis annaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele otsese kontrolli või soovituste andmise pädevuse seoses selles soovituses osutatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetega.

| (7) | 2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele (5). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu kaheksale riigile, sh Rootsile, hoiatused (6). |
| --- | --- |

(7)

2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele (5). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu kaheksale riigile, sh Rootsile, hoiatused (6).

| (8) | 2016. aastal oli Rootsi elamukinnisvara turul tuvastatud peamine haavatavus seotud nii eluasemehindade kui ka hüpoteeklaenude olulise ja kiire kasvuga, mis tõi kaasa eluasemehindade ülehinnatuse ning kõrge ja kasvava kodumajapidamiste võlakoormuse. |
| --- | --- |

(8)

2016. aastal oli Rootsi elamukinnisvara turul tuvastatud peamine haavatavus seotud nii eluasemehindade kui ka hüpoteeklaenude olulise ja kiire kasvuga, mis tõi kaasa eluasemehindade ülehinnatuse ning kõrge ja kasvava kodumajapidamiste võlakoormuse.

| (9) | ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (7). |
| --- | --- |

(9)

ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (7).

| (10) | Rootsi osas ilmnes sellest hiljutisest hinnangust, et alates 2016. aastast on eluasemehindade kasv aeglustunud ning need on praegu samal tasemel nagu 2016. aastal. Eluasemehinnad on siiski endiselt ülehinnatud ja kodumajapidamiste võlakoormus on oluliselt kasvanud. |
| --- | --- |

(10)

Rootsi osas ilmnes sellest hiljutisest hinnangust, et alates 2016. aastast on eluasemehindade kasv aeglustunud ning need on praegu samal tasemel nagu 2016. aastal. Eluasemehinnad on siiski endiselt ülehinnatud ja kodumajapidamiste võlakoormus on oluliselt kasvanud.

| (11) | Alates 2016. aastast on Rootsi ametiasutused karmistanud või kehtestanud mitmeid laenusaaja- ja kapitalipõhiseid meetmeid. Aastal 2016 kehtestati uute hüpoteeklaenude amortisatsiooninõuded. Need nõuded on seotud uute laenude laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarvuga, nõudes vähemalt 2 % aastaamortisatsiooni arvestamist laenudele, mille LTV suhtarv on üle 70 % ning 1 % aastaamortisatsiooni arvestamist laenudele, mille LTV suhtarv on 50 % – 70 %. Aastal 2017 karmistati neid nõudeid uute laenude laenusumma ja sissetuleku (LTI) suhtarvu osas, suurendades neid nõudeid uute hüpoteeklaenude jaoks, mille LTI suhtarv on üle 4,5, 1 % võrra aastas. Aastal 2018 kehtestas Finansinspektionen (Rootsi finantsjärelevalveasutus) kõikidele kodumaistele krediidiasutustele, kes kasutavad vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 458 sisereitingute meetodit, krediidiasutuse suhtes kohaldatava alampiiri 25 % eluasemelaenude kaalutud keskmisele riskikaalule, mida kohaldatakse Rootsi residentidest võlgnike hüpoteegiga tagatud jaenõuete portfelli suhtes. Lisaks suurendas Finansinspektionen vastutsüklilist kapitalipuhvrit 2018. aastal 2 %-lt 2,5 %-le, mida kohaldatakse alates septembrist 2019. |
| --- | --- |

(11)

Alates 2016. aastast on Rootsi ametiasutused karmistanud või kehtestanud mitmeid laenusaaja- ja kapitalipõhiseid meetmeid. Aastal 2016 kehtestati uute hüpoteeklaenude amortisatsiooninõuded. Need nõuded on seotud uute laenude laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarvuga, nõudes vähemalt 2 % aastaamortisatsiooni arvestamist laenudele, mille LTV suhtarv on üle 70 % ning 1 % aastaamortisatsiooni arvestamist laenudele, mille LTV suhtarv on 50 % – 70 %. Aastal 2017 karmistati neid nõudeid uute laenude laenusumma ja sissetuleku (LTI) suhtarvu osas, suurendades neid nõudeid uute hüpoteeklaenude jaoks, mille LTI suhtarv on üle 4,5, 1 % võrra aastas. Aastal 2018 kehtestas Finansinspektionen (Rootsi finantsjärelevalveasutus) kõikidele kodumaistele krediidiasutustele, kes kasutavad vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 458 sisereitingute meetodit, krediidiasutuse suhtes kohaldatava alampiiri 25 % eluasemelaenude kaalutud keskmisele riskikaalule, mida kohaldatakse Rootsi residentidest võlgnike hüpoteegiga tagatud jaenõuete portfelli suhtes. Lisaks suurendas Finansinspektionen vastutsüklilist kapitalipuhvrit 2018. aastal 2 %-lt 2,5 %-le, mida kohaldatakse alates septembrist 2019.

| (12) | Kuigi Rootsis tuvastatud haavatavusi põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid, millest tuleneb suurenenud süsteemne risk. Need tegurid hõlmavad järgmist: i) elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud kinnisvara hinnatõusu survet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu, ja ii) eluasemete maksusoodustused, näiteks hüpoteeklaenude intresside maksuvabastus, mis võivad aidata kaasa eluasemehindade kasvule ja stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama. |
| --- | --- |

(12)

Kuigi Rootsis tuvastatud haavatavusi põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid, millest tuleneb suurenenud süsteemne risk. Need tegurid hõlmavad järgmist: i) elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud kinnisvara hinnatõusu survet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu, ja ii) eluasemete maksusoodustused, näiteks hüpoteeklaenude intresside maksuvabastus, mis võivad aidata kaasa eluasemehindade kasvule ja stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama.

| (13) | Seetõttu järeldas ESRN, kuigi ta on teadlik Rootsis kehtestatud reast makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetest, et ehkki need makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on kohased, on nad keskpikas perspektiivis elamukinnisvaraga seoses tuvastatud haavatavuste ning eelkõige kodumajapidamiste võlakoormusega ja eluasemehindade ülehindamisega seoses tuvastatud haavatavuste vastu ainult osaliselt piisavad. Kuna nende haavatavuste osaliseks põhjuseks on struktuursed tegurid, mis jäävad makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika ulatusest välja, tuleb praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada ja toetada muu poliitikaga, mille eesmärgiks on mõjutada tulemuslikumalt ja tõhusamalt tegureid, millest tuleneb Rootsi elamukinnisvaraturu süsteemse riski kuhjumine, ilma ülemäärase kuluta Rootsi reaalmajandusele ja finantssüsteemile. Käesolevas soovituses ettepandud meetmete eesmärk on Rootsi kehtivaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada. |
| --- | --- |

(13)

Seetõttu järeldas ESRN, kuigi ta on teadlik Rootsis kehtestatud reast makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetest, et ehkki need makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed on kohased, on nad keskpikas perspektiivis elamukinnisvaraga seoses tuvastatud haavatavuste ning eelkõige kodumajapidamiste võlakoormusega ja eluasemehindade ülehindamisega seoses tuvastatud haavatavuste vastu ainult osaliselt piisavad. Kuna nende haavatavuste osaliseks põhjuseks on struktuursed tegurid, mis jäävad makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika ulatusest välja, tuleb praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada ja toetada muu poliitikaga, mille eesmärgiks on mõjutada tulemuslikumalt ja tõhusamalt tegureid, millest tuleneb Rootsi elamukinnisvaraturu süsteemse riski kuhjumine, ilma ülemäärase kuluta Rootsi reaalmajandusele ja finantssüsteemile. Käesolevas soovituses ettepandud meetmete eesmärk on Rootsi kehtivaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid täiendada.

| (14) | Käesolevas soovituse eesmärk on: a) üldisem poliitika algatus, et pidurdada tegureid, mis põhjustavad kodumajapidamiste võlakoormuse kasvu või aitavad sellele kaasa, ja b) karmistada olemasolevaid või aktiveerida muid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, kui kodumajapidamiste võlakoormuse ja eluasemehindade kasv jätkub tsüklilistel majandus- ja finantspõhjustel. |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas soovituse eesmärk on: a) üldisem poliitika algatus, et pidurdada tegureid, mis põhjustavad kodumajapidamiste võlakoormuse kasvu või aitavad sellele kaasa, ja b) karmistada olemasolevaid või aktiveerida muid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, kui kodumajapidamiste võlakoormuse ja eluasemehindade kasv jätkub tsüklilistel majandus- ja finantspõhjustel.

| (15) | Käesolev soovitus ei mõjuta keskpankade rahapoliitika pädevust liidus. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev soovitus ei mõjuta keskpankade rahapoliitika pädevust liidus.

| (16) | ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest, |
| --- | --- |

(16)

ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1. OSA

SOOVITUSED

Soovitus A – hüpoteeklaenude ja elamukinnisvarasektoriga seotud struktuursed muudatused

Rootsil soovitatakse läbi vaadata oma poliitika, mis motiveerib kodumajapidamisi võtma ülemäärast hüpoteeklaenu või põhjustab eluasemehindade ja hüpoteeklaenude ülemäärast kasvu, võttes eesmärgiks süsteemse riski allikana tuvastatud haavatavusi süvendanud struktuursete tegurite piiramine.

Soovitus B – haavatavuste jälgimine ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete aktiveerimine või karmistamine

| 1. | Rootsi ametiasutustel, kelle pädevuses on süsteemsete riskide jälgimine, soovitatakse hoolikalt jälgida haavatavusi, mis on seotud kodumajapidamiste võlakoormuse ja eluasemehindade ülehinnatusega keskpikas perspektiivis, sh:






  a) | hinnata uute eluasemelaenude andmete alusel uusi hüpoteeklaene võtvate laenusaajate võimet taluda ebasoodsaid majandus- või finantstingimusi või elamukinnisvaraturu ebasoodsat arengut ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

hinnata uute eluasemelaenude andmete alusel uusi hüpoteeklaene võtvate laenusaajate võimet taluda ebasoodsaid majandus- või finantstingimusi või elamukinnisvaraturu ebasoodsat arengut ja

| b) | hinnata olemasolevate hüpoteegiportfellide võimalikku krediidikahjumit ning samuti teise ringi mõju finantsstabiilsusele ebasoodsa majandus- või finantsarengu korral. |
| --- | --- |

b)

hinnata olemasolevate hüpoteegiportfellide võimalikku krediidikahjumit ning samuti teise ringi mõju finantsstabiilsusele ebasoodsa majandus- või finantsarengu korral.

| 2. | Krediidiriski akumulatsiooni vältimiseks soovitatakse Rootsi makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusel, kes vastutab laenusaajapõhiste meetmete aktiveerimise eest, karmistada olemasolevaid või aktiveerida täiendavaid laenusaajapõhiseid meetmeid, kui soovituse B punkti 1 alapunktis a osutatud jälgimise tulemustest nähtub, et oluline või kasvav osa uusi eluasemelaene võtvatest laenusaajatest ei ole ebasoodsa majandus- või finantsarengu korral suuteline oma võlga teenindama. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rootsi makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusel, määratud asutusel või pädeval asutusel soovitatakse vastavalt oma pädevusele karmistada olemasolevaid või kehtestada muid kapitalipõhiseid meetmeid, et Rootsis tegevusloa saanud krediidiasutuste poolt antavad eluasemelaenud oleks tagatud piisava kapitaliga, kui soovituse B punkti 1 alapunktis b osutatud jälgimise tulemustest nähtub, et tsükliliste majandus- või finantstegurite tõttu on ebasoodsate majandus- või finantstingimuste või ebasoodsa arengu korral elamukinnisvara turul suurenenud antud hüpoteeklaenude krediidikahjum ning samuti muude laenude krediidikahjum tulenevalt eluasemelaenudega kodumajapidamiste tarbimise vähenemisest. |
| --- | --- |

3.

2. OSA

RAKENDAMINE

1.   Mõisted

Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

| a) | „laenusaajapõhised meetmed“ (borrower-based measures) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mis on suunatud laenusaajatele; |
| --- | --- |

a)

„laenusaajapõhised meetmed“ (borrower-based measures) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed, mis on suunatud laenusaajatele;

| b) | „otsene kontroll“ (direct control) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse tegevusvaldkonnas hõlmatud tegelik ja tulemuslik võime kehtestada või muuta finantseerimisasutuste suhtes kohaldatavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

„otsene kontroll“ (direct control) – makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse tegevusvaldkonnas hõlmatud tegelik ja tulemuslik võime kehtestada või muuta finantseerimisasutuste suhtes kohaldatavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks;

| c) | „soovituste andmise pädevus“ (recommendation powers) – võime juhtida soovituste andmise kaudu makrotasandi järelevalve instrumentide kohaldamist, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

c)

„soovituste andmise pädevus“ (recommendation powers) – võime juhtida soovituste andmise kaudu makrotasandi järelevalve instrumentide kohaldamist, kui see on vajalik lõpp- või vaheeesmärgi saavutamiseks;

| d) | „laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv“ (loan-to-value ratio, LTV ratio) – laenuvõtja poolt kinnisvaraga tagatud laenude või laenuosade summa laenu algatamise hetkel, võrreldes vara väärtusega laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

d)

„laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv“ (loan-to-value ratio, LTV ratio) – laenuvõtja poolt kinnisvaraga tagatud laenude või laenuosade summa laenu algatamise hetkel, võrreldes vara väärtusega laenu algatamise hetkel;

| e) | „laenusumma ja sissetuleku suhtarv“ (loan-to-income ratio, LTI-O) – laenuvõtja poolt kinnisvaraga tagatud laenude või laenuosade summa laenu väljastamise hetkel, võrrelduna laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu väljastamise hetkel; |
| --- | --- |

e)

„laenusumma ja sissetuleku suhtarv“ (loan-to-income ratio, LTI-O) – laenuvõtja poolt kinnisvaraga tagatud laenude või laenuosade summa laenu väljastamise hetkel, võrrelduna laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu väljastamise hetkel;

| f) | „keskpikas perspektiivis“ (medium term) – kolm aastat kestev ajavahemik; |
| --- | --- |

f)

„keskpikas perspektiivis“ (medium term) – kolm aastat kestev ajavahemik;

| g) | „võla teenindamine“ (debt service) – laenuvõtja koguvõla intressi ja põhiosa kombineeritud tagasimakse konkreetsel perioodil (reeglina ühe aasta jooksul); |
| --- | --- |

g)

„võla teenindamine“ (debt service) – laenuvõtja koguvõla intressi ja põhiosa kombineeritud tagasimakse konkreetsel perioodil (reeglina ühe aasta jooksul);

| h) | „makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus“ (macroprudential authority) – riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, mille eesmärgid, korraldus, volitused, aruandlusnõuded ja muud kirjeldused on sätestatud soovituses ESRN/2011/3; (8) |
| --- | --- |

h)

„makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus“ (macroprudential authority) – riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, mille eesmärgid, korraldus, volitused, aruandlusnõuded ja muud kirjeldused on sätestatud soovituses ESRN/2011/3; (8)

| i) | „võla ja sissetuleku suhtarv laenu algatamisel“ (debt-to-income ratio at origination, DTI-O) – laenuvõtja koguvõlg laenu algatamise hetkel, võrreldes laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

i)

„võla ja sissetuleku suhtarv laenu algatamisel“ (debt-to-income ratio at origination, DTI-O) – laenuvõtja koguvõlg laenu algatamise hetkel, võrreldes laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel;

| j) | „laenumaksete ja sissetuleku suhtarv“ (debt-service-to-income ratio, DSTI ratio) – võla teenindamise aastakulu kokku, võrreldes laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel; |
| --- | --- |

j)

„laenumaksete ja sissetuleku suhtarv“ (debt-service-to-income ratio, DSTI ratio) – võla teenindamise aastakulu kokku, võrreldes laenuvõtja kasutatava aastatuluga laenu algatamise hetkel;

| k) | „tähtaeg“ (maturity) – elamukinnisvara laenu kestus aastates alates laenu algatamisest. |
| --- | --- |

k)

„tähtaeg“ (maturity) – elamukinnisvara laenu kestus aastates alates laenu algatamisest.

2.   Rakendamise kriteeriumid

| 1. | Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:






  a) | kohast tähelepanu tuleb pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse soovituste A ja B eesmärki ja sisu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kohast tähelepanu tuleb pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse soovituste A ja B eesmärki ja sisu;

| b) | kui muudetakse poliitikat seoses soovitusega A, tuleks selle järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Rootsi positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et meetmed ei võimendaks Rootsi elamukinnisvarasektoris kuhjunud haavatavusi ega viiks nende realiseerumisele; |
| --- | --- |

b)

kui muudetakse poliitikat seoses soovitusega A, tuleks selle järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Rootsi positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et meetmed ei võimendaks Rootsi elamukinnisvarasektoris kuhjunud haavatavusi ega viiks nende realiseerumisele;

| c) | soovitusel B põhinevate laenusaaja- või kapitalipõhiste meetmete aktiveerimisel või karmistamisel tuleks nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Rootsi positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju; |
| --- | --- |

c)

soovitusel B põhinevate laenusaaja- või kapitalipõhiste meetmete aktiveerimisel või karmistamisel tuleks nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul arvestada Rootsi positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju;

| d) | soovituste A ja B vastavuskriteeriumid on toodud I lisas. |
| --- | --- |

d)

soovituste A ja B vastavuskriteeriumid on toodud I lisas.

| 2. | Käesoleva soovituse adressaadid peavad andma ESRNile ja nõukogule aru käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmise kohta või põhjendama piisavalt nende võtmata jätmist. Aruanded peavad sisaldama vähemalt järgmist:






  a) | teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta;

| b) | hinnang haavatavustele, mis on seotud kodumajapidamiste võlakoormuse ja eluasemehindade ülehinnatusega, sh uued hüpoteeklaenud tuleb esitada nende LTV, DTI ja DSTI suhtarvude ja tähtaegade lõikes, arvutades asjaomased suhtarvud kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2016/14 (9) IV lisaga, millele tuleb lisada hinnang võetud meetmete tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse käesoleva soovituse eesmärke; |
| --- | --- |

b)

hinnang haavatavustele, mis on seotud kodumajapidamiste võlakoormuse ja eluasemehindade ülehinnatusega, sh uued hüpoteeklaenud tuleb esitada nende LTV, DTI ja DSTI suhtarvude ja tähtaegade lõikes, arvutades asjaomased suhtarvud kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2016/14 (9) IV lisaga, millele tuleb lisada hinnang võetud meetmete tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse käesoleva soovituse eesmärke;

| c) | üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituse kohta.

3.   Edasine ajakava

Adressaadid peavad esitama ESRNile ja nõukogule aruande käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmise kohta või piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta kooskõlas järgmiste tähtaegadega.

| a) | Soovitus A

  Soovituse A adressaat peab esitama 31. oktoobriks 2022 ESRNile ja nõukogule soovituse A rakendamise aruande. |
| --- | --- |

a)

Soovitus A

Soovituse A adressaat peab esitama 31. oktoobriks 2022 ESRNile ja nõukogule soovituse A rakendamise aruande.

| b) | Soovitus B

  Soovituse B adressaat peab esitama 31. oktoobriks 2020 ning seejärel kord aastas kuni 31. oktoobrini 2022 ESRNile ja nõukogule aruande kodumajapidamiste võlakoormusega seotud haavatavuste ja nende vastu võetud meetmete kohta. Kui tuvastatud haavatavuste parandusmeetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks ametiasutus, tuleb esitada üks ühine aruanne. |
| --- | --- |

b)

Soovitus B

Soovituse B adressaat peab esitama 31. oktoobriks 2020 ning seejärel kord aastas kuni 31. oktoobrini 2022 ESRNile ja nõukogule aruande kodumajapidamiste võlakoormusega seotud haavatavuste ja nende vastu võetud meetmete kohta. Kui tuvastatud haavatavuste parandusmeetmete võtmise eest vastutab rohkem kui üks ametiasutus, tuleb esitada üks ühine aruanne.

4.   Jälgimine ja hindamine

| 1. | ESRNi sekretariaat:






  a) | abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel järelmeetmete võtmise korda ja tähtaegu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

abistab adressaate, tagab aruandluse kooskõlastamise ja asjakohaste vormide koostamise ning täpsustab vajadusel järelmeetmete võtmise korda ja tähtaegu;

| b) | kontrollib järelmeetmete järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule järelmeetmete aruande. Kolm hinnangut antakse järgmiselt:






  i) | 31. detsembriks 2020 soovituse B rakendamise kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

kontrollib järelmeetmete järgimist adressaatide poolt, abistab neid vajaduse korral ning esitab haldusnõukogule järelmeetmete aruande. Kolm hinnangut antakse järgmiselt:

i)

31. detsembriks 2020 soovituse B rakendamise kohta;

| ii) | 31. detsembriks 2021 soovituse B rakendamise kohta ja |
| --- | --- |

ii)

31. detsembriks 2021 soovituse B rakendamise kohta ja

| iii) | 31. detsembriks 2022 soovituste A ja B rakendamise kohta. |
| --- | --- |

iii)

31. detsembriks 2022 soovituste A ja B rakendamise kohta.

| 2. | Haldusnõukogu hindab adressaatide tegevust ja põhjendusi ning võib asjakohastel juhtudel otsustada, et käesolevat soovitust ei ole järgitud ning et adressaadi põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad. |
| --- | --- |

2.

Frankfurt Maini ääres, 27. juuni 2019

ESRNi haldusnõukogu nimel

ESRNi sekretariaadi juhataja

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 4. aprilli 2013. aasta soovitus ESRN/2013/1 vahe-eesmärkide ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika instrumentide kohta (ELT C 170, 15.6.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

4

(5)  Vt „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRN, november 2016, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

5

(6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/11 Rootsi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 55).

6

(7)  Vt „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRN, 2019, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

7

(8)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. detsembri 2011. aasta soovitus ESRN/2011/3 riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (ELT C 41, 14.2.2012, lk 1).

8

(9)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 31. oktoobri 2016. aasta soovitus ESRN/2016/14 kinnisvaraandmete lünkade täitmise kohta (ELT C 31, 31.1.2017, lk 1).

9

---

I LISA

Soovituste suhtes kohaldatavate vastavuskriteeriumide kirjeldus

Soovitus A – hüpoteeklaenude ja elamukinnisvarasektoriga seotud struktuursed muudatused

Soovituse A osas kohaldatakse järgmist vastavuskriteeriumi.

Poliitikavaliku kujundamisel enne poliitika muudatuste rakendamist tuleb hinnata ettepandud meetmete mõju, võttes arvesse Rootsi positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et meetmed ei võimendaks Rootsi elamukinnisvarasektoris kuhjunud haavatavust ega viiks selle realiseerumisele.

Soovitus B – haavatavuste jälgimine ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete aktiveerimine või karmistamine

Soovituse B osas kohaldatakse järgmist vastavuskriteeriumi.

Enne muude makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete aktiveerimist või kehtivate meetmete karmistamist tuleb hinnata Rootsi positsiooni majandus- ja finantstsüklites, et määrata nende meetmete aktiveerimise või karmistamise kohasus.

---

| 30.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 366/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 366/41

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HOIATUS,

27. juuni 2019,

Tšehhi Vabariigi elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis

(ESRN/2019/10)

(2019/C 366/07)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikleid 3, 16 ja 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning moodustab suurima osa kodumajapidamiste varast ja pangalaenudest. Suurim kodumajapidamistele kuuluv vara on elamukinnisvara ning krediidiasutuste bilansimahust hõlmavad tihti suure osa eluasemelaenud. Elamuehitus on tavaliselt ka reaalmajanduse oluline osa, olles tööhõive, investeeringute ja kasvu allikas. |
| --- | --- |

(1)

Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning moodustab suurima osa kodumajapidamiste varast ja pangalaenudest. Suurim kodumajapidamistele kuuluv vara on elamukinnisvara ning krediidiasutuste bilansimahust hõlmavad tihti suure osa eluasemelaenud. Elamuehitus on tavaliselt ka reaalmajanduse oluline osa, olles tööhõive, investeeringute ja kasvu allikas.

| (2) | Varasemad finantskriisid ja paljude maade kogemus on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada asjaomase riigi finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Mõju finantsstabiilsusele võib olla nii otsene kui kaudne. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenuportfellide krediidikahjumina, kui ebasoodsad majandus- ja finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimise korrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(2)

Varasemad finantskriisid ja paljude maade kogemus on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada asjaomase riigi finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Mõju finantsstabiilsusele võib olla nii otsene kui kaudne. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenuportfellide krediidikahjumina, kui ebasoodsad majandus- ja finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimise korrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele.

| (3) | Kinnisvaraturu areng on sageli tsükliline. Ülemäärane riskivõtmine, ülemäärane laenuvõimendus ja väärad stiimulid kinnisvarasektori tõusufaasis võivad kaasa tuua tõsise negatiivse mõju nii finantsstabiilsusele kui ka reaalmajandusele. Võttes arvesse elamukinnisvara olulisust finants- ja makromajandusliku stabiilsuse jaoks, on eriti oluline kasutada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikat lisaks selle rollile süsteemsete riskide leevendamisel ka haavatavuste kuhjumise ärahoidmiseks elamukinnisvaraturul. |
| --- | --- |

(3)

Kinnisvaraturu areng on sageli tsükliline. Ülemäärane riskivõtmine, ülemäärane laenuvõimendus ja väärad stiimulid kinnisvarasektori tõusufaasis võivad kaasa tuua tõsise negatiivse mõju nii finantsstabiilsusele kui ka reaalmajandusele. Võttes arvesse elamukinnisvara olulisust finants- ja makromajandusliku stabiilsuse jaoks, on eriti oluline kasutada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikat lisaks selle rollile süsteemsete riskide leevendamisel ka haavatavuste kuhjumise ärahoidmiseks elamukinnisvaraturul.

| (4) | Kuigi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvaraturgudel tuvastatud haavatavusi põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid. Nende tegurite hulka võivad kuuluda elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud eluasemehindade tõususurvet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu, või muud avaliku sektori poliitikavalikud, mis võivad stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama. Kuivõrd need tegurid ulatuvad kaugemale makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikast, võivad teiste poliitikavaldkondade meetmed tõhusalt ja tulemuslikult täiendada ja toetada praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, mis parandaks haavatavusi riikide kinnisvaraturgudel, tekitamata suuri kulusid reaalmajandusele ja finantssüsteemile. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvaraturgudel tuvastatud haavatavusi põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid. Nende tegurite hulka võivad kuuluda elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud eluasemehindade tõususurvet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu, või muud avaliku sektori poliitikavalikud, mis võivad stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama. Kuivõrd need tegurid ulatuvad kaugemale makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikast, võivad teiste poliitikavaldkondade meetmed tõhusalt ja tulemuslikult täiendada ja toetada praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, mis parandaks haavatavusi riikide kinnisvaraturgudel, tekitamata suuri kulusid reaalmajandusele ja finantssüsteemile.

| (5) | 2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele keskpikas perspektiivis (2). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid keskpikas perspektiivis haavatavusi, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu hoiatused järgmisele kaheksale riigile: Belgia, (3) Taani, (4) Luksemburg, (5) Madalmaad, (6) Austria, (7) Soome, (8) Rootsi (9) ja Ühendkuningriik (10). |
| --- | --- |

(5)

2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele keskpikas perspektiivis (2). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid keskpikas perspektiivis haavatavusi, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu hoiatused järgmisele kaheksale riigile: Belgia, (3) Taani, (4) Luksemburg, (5) Madalmaad, (6) Austria, (7) Soome, (8) Rootsi (9) ja Ühendkuningriik (10).

| (6) | ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva EMP ülese elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva EMP ülese elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (11).

| (7) | Selle raames tuvastas ESRN 11 riigis, sh Tšehhi Vabariik, finantsstabiilsuse süsteemse riski allikatena teatavad keskpikas perspektiivis haavatavused, mille vastu ei ole võetud piisavalt meetmeid. |
| --- | --- |

(7)

Selle raames tuvastas ESRN 11 riigis, sh Tšehhi Vabariik, finantsstabiilsuse süsteemse riski allikatena teatavad keskpikas perspektiivis haavatavused, mille vastu ei ole võetud piisavalt meetmeid.

| (8) | ESRN võtab arvesse, et Tšehhi Vabariik on võtnud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid leevendamaks elamukinnisvarasektorist tulenevat süsteemset riski ning soovitab asjaomastel Tšehhi asutustel olla valmis võtma edasisi meetmeid, kui praegune makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika peaks osutuma ebapiisavaks. |
| --- | --- |

(8)

ESRN võtab arvesse, et Tšehhi Vabariik on võtnud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid leevendamaks elamukinnisvarasektorist tulenevat süsteemset riski ning soovitab asjaomastel Tšehhi asutustel olla valmis võtma edasisi meetmeid, kui praegune makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika peaks osutuma ebapiisavaks.

| (9) | ESRNi haavatavuste hinnang rõhutab seoses Tšehhi Vabariigiga järgmist.






  a. | Eluasemehindade kasv on keskmises perspektiivis ületanud kodumajapidamiste tulu kasvu ning seda ei saa täielikult põhjendada arengutega kodumajapidamiste võla teenindamise võimekuses. Česká národní banka (CNB) hinnangul olid 2018. aasta teise poole seisuga eluasemehinnad Tšehhi Vabariigis 10 % –15 % ülehinnatud. Lisaks tsüklilistele teguritele on võimalik, et ülehindamist on mõjutanud ka olulised struktuursed tegurid. Eelkõige võib eluaseme pakkumise puudujäägile olla kaasa aidanud Praha linnastu detailplaneeringu aeglane koostamine ning viivitused ehituslubade väljaandmises (eelkõige pealinnas). |
| --- | --- | --- |

(9)

ESRNi haavatavuste hinnang rõhutab seoses Tšehhi Vabariigiga järgmist.

a.

Eluasemehindade kasv on keskmises perspektiivis ületanud kodumajapidamiste tulu kasvu ning seda ei saa täielikult põhjendada arengutega kodumajapidamiste võla teenindamise võimekuses. Česká národní banka (CNB) hinnangul olid 2018. aasta teise poole seisuga eluasemehinnad Tšehhi Vabariigis 10 % –15 % ülehinnatud. Lisaks tsüklilistele teguritele on võimalik, et ülehindamist on mõjutanud ka olulised struktuursed tegurid. Eelkõige võib eluaseme pakkumise puudujäägile olla kaasa aidanud Praha linnastu detailplaneeringu aeglane koostamine ning viivitused ehituslubade väljaandmises (eelkõige pealinnas).

| b. | Endiselt kasvavate eluasemehindade ülehinnatus koos eluasemelaenude suure kasvu ja laenuandmise standardite lõdvendamisega viimastel aastatel on suurendanud hüpoteeklaenudega seotud krediidikahjumite võimalust ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste või ebasoodsate elamukinnisvaraturu arengute korral, mis mõjutab otseselt finantsstabiilsust. Ka kodumajapidamiste kasvav võlakoormus võib koos nende kodumajapidamiste kasvava osakaaluga, kes võivad olla haavatavad ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste või ebasoodsate elamukinnisvaraturu arengute suhtes, tuua kaasa kodumajapidamiste tarbimise vähendamise majandus- ja finantsvapustuse korral, mis võib põhjustada teise ringi mõjusid, mis mõjutavad kaudselt finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

b.

Endiselt kasvavate eluasemehindade ülehinnatus koos eluasemelaenude suure kasvu ja laenuandmise standardite lõdvendamisega viimastel aastatel on suurendanud hüpoteeklaenudega seotud krediidikahjumite võimalust ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste või ebasoodsate elamukinnisvaraturu arengute korral, mis mõjutab otseselt finantsstabiilsust. Ka kodumajapidamiste kasvav võlakoormus võib koos nende kodumajapidamiste kasvava osakaaluga, kes võivad olla haavatavad ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste või ebasoodsate elamukinnisvaraturu arengute suhtes, tuua kaasa kodumajapidamiste tarbimise vähendamise majandus- ja finantsvapustuse korral, mis võib põhjustada teise ringi mõjusid, mis mõjutavad kaudselt finantsstabiilsust.

| c. | Eluasemelaenude iga-aastane kasv on olnud keskpikas perspektiivis suur. Enne laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarvu, võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvu ja laenumaksete ja sissetuleku (DSTI) suhtarvu soovitatud piirmäärade sisseseadmist, kaasnes eluasemelaenude kasvuga laenuandmise standardite lõdvendamine, mida tõendab kõrge LTV suhtarvuga (üle 80 % ja 90 %) laenude kasvav osakaal ning kõrgete DTI ja DSTI suhtarvudega (vastavalt üle 8 % ja 40 %) laenude kasvav osakaal. Need laenud anti kodumajapidamistele, kes võivad olla haavatavad ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste suhtes. Lisaks on antud järjest rohkem selliseid laene, mille puhul kaasneb kõrge LTV suhtarvuga ka kõrge DTI või DSTI suhtarv, mis suurendab veelgi nende uute hüpoteeklaenudega seotud krediidikahjumite võimalust. Kuigi Tšehhi Vabariigis sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste hüpoteeklaenude portfellide keskmisi riskikaale saab pidada suhteliselt suureks võrreldes teiste EMP riikidega, on need riskikaalud languses. |
| --- | --- |

c.

Eluasemelaenude iga-aastane kasv on olnud keskpikas perspektiivis suur. Enne laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarvu, võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvu ja laenumaksete ja sissetuleku (DSTI) suhtarvu soovitatud piirmäärade sisseseadmist, kaasnes eluasemelaenude kasvuga laenuandmise standardite lõdvendamine, mida tõendab kõrge LTV suhtarvuga (üle 80 % ja 90 %) laenude kasvav osakaal ning kõrgete DTI ja DSTI suhtarvudega (vastavalt üle 8 % ja 40 %) laenude kasvav osakaal. Need laenud anti kodumajapidamistele, kes võivad olla haavatavad ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste suhtes. Lisaks on antud järjest rohkem selliseid laene, mille puhul kaasneb kõrge LTV suhtarvuga ka kõrge DTI või DSTI suhtarv, mis suurendab veelgi nende uute hüpoteeklaenudega seotud krediidikahjumite võimalust. Kuigi Tšehhi Vabariigis sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste hüpoteeklaenude portfellide keskmisi riskikaale saab pidada suhteliselt suureks võrreldes teiste EMP riikidega, on need riskikaalud languses.

| d. | Ehkki Tšehhi Vabariigi kodumajapidamiste võlakoormust saab pidada mõõdukaks võrreldes teiste EMP riikidega, on see kasvanud koos eluasemelaenude kasvuga. Vaatamata asjaolule, et viimasel ajal on esinenud pikemaid fikseeritud intressimääraga perioode, anti oluline osa uutest hüpoteeklaenudest varem algselt vähem kui viieks aastaks fikseeritud intressimääraga. Seetõttu võib olulisele osale uusi hüpoteeklaene võtvatest kodumajapidamistest olla keeruline intressimäärade tõusu korral oma võlga teenindada. |
| --- | --- |

d.

Ehkki Tšehhi Vabariigi kodumajapidamiste võlakoormust saab pidada mõõdukaks võrreldes teiste EMP riikidega, on see kasvanud koos eluasemelaenude kasvuga. Vaatamata asjaolule, et viimasel ajal on esinenud pikemaid fikseeritud intressimääraga perioode, anti oluline osa uutest hüpoteeklaenudest varem algselt vähem kui viieks aastaks fikseeritud intressimääraga. Seetõttu võib olulisele osale uusi hüpoteeklaene võtvatest kodumajapidamistest olla keeruline intressimäärade tõusu korral oma võlga teenindada.

| e. | Ebasoodsad majandus- ja finantstingimused või ebasoodsad elamukinnisvaraturu arengud võivad tuua kaasa mõnest eespool osutatud haavatavusest tulenevate riskide realiseerumise. Näiteks kui kodumajapidamise tulu kasv väheneb või intressimäärad kasvavad, siis võib olla suure võlakoormusega kodumajapidamistel keerukam oma laene teenindada. Kui need kodumajapidamised ei suuda oma laene tagasi maksta ja eluasemehinnad samal ajal langevad, võib see kaasa tuua hüpoteeklaenude krediidikahjumi. Võttes arvesse eelmist CNB soovitust (12) uute hüpoteeklaenude laenuandmise standardite kohta, võib praegu krediidiasutuste jaoks eeldada väikest maksejõuetuste ja otseste krediidikahjumite riski. Lisaks võib krediidiasutuste vastupanuvõimet elamukinnisvarasektoriga seotud otsestele krediidiriskivapustustele pidada heaks, võttes arvesse sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste hüpoteeklaenude portfellide suhteliselt suuri riskikaale ning Tšehhi Vabariigi pangandussektori suhteliselt suurt kapitaliseeritust. Kodumajapidamised võivad siiski tarbimist korrigeerida, kuna võimalik tulude või varaseisu kahanemine võib kaudselt mõjutada finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

e.

Ebasoodsad majandus- ja finantstingimused või ebasoodsad elamukinnisvaraturu arengud võivad tuua kaasa mõnest eespool osutatud haavatavusest tulenevate riskide realiseerumise. Näiteks kui kodumajapidamise tulu kasv väheneb või intressimäärad kasvavad, siis võib olla suure võlakoormusega kodumajapidamistel keerukam oma laene teenindada. Kui need kodumajapidamised ei suuda oma laene tagasi maksta ja eluasemehinnad samal ajal langevad, võib see kaasa tuua hüpoteeklaenude krediidikahjumi. Võttes arvesse eelmist CNB soovitust (12) uute hüpoteeklaenude laenuandmise standardite kohta, võib praegu krediidiasutuste jaoks eeldada väikest maksejõuetuste ja otseste krediidikahjumite riski. Lisaks võib krediidiasutuste vastupanuvõimet elamukinnisvarasektoriga seotud otsestele krediidiriskivapustustele pidada heaks, võttes arvesse sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste hüpoteeklaenude portfellide suhteliselt suuri riskikaale ning Tšehhi Vabariigi pangandussektori suhteliselt suurt kapitaliseeritust. Kodumajapidamised võivad siiski tarbimist korrigeerida, kuna võimalik tulude või varaseisu kahanemine võib kaudselt mõjutada finantsstabiilsust.

| f. | ESRN märgib, et Tšehhi Vabariigis on kasutusel suur hulk laenusaajapõhiseid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid elamukinnisvarasektori riskide leevendamiseks. LTV suhtarvu piirmäärade eesmärk on hoida ära haavatavuste kuhjumine, mis on seotud uute hüpoteeklaenude andmisega turul, kus eluasemehinnad on ülehinnatud, mis võib otseselt mõjutada finantsstabiilsust. Lisaks on DTI suhtarvu ja DSTI suhtarvu piirmäärade eesmärk suurendada LTV suhtarvu piirmäärade tõhusust, piirates uute laenude andmist kodumajapidamistele, mis on potentsiaalselt haavatavad ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste ja elamukinnisvaraturu arengute suhtes Tšehhi Vabariigis. Samuti soovitatakse krediidiandjatel teha stressiteste võlgnike šokitaluvusvõime suhtes, mis on seotud intressimäärade kasvu või tulu vähenemisega. Institutsioonide vastupanuvõime suurendamiseks tsükliliste haavatavuste suhtes tõstis CNB 2018. aastal vastutsüklilist kapitalipuhvri määra 2 %-le (varasemalt 1,5 %-lt), mis hakkab kehtima 1. juulil 2020. |
| --- | --- |

f.

ESRN märgib, et Tšehhi Vabariigis on kasutusel suur hulk laenusaajapõhiseid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid elamukinnisvarasektori riskide leevendamiseks. LTV suhtarvu piirmäärade eesmärk on hoida ära haavatavuste kuhjumine, mis on seotud uute hüpoteeklaenude andmisega turul, kus eluasemehinnad on ülehinnatud, mis võib otseselt mõjutada finantsstabiilsust. Lisaks on DTI suhtarvu ja DSTI suhtarvu piirmäärade eesmärk suurendada LTV suhtarvu piirmäärade tõhusust, piirates uute laenude andmist kodumajapidamistele, mis on potentsiaalselt haavatavad ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste ja elamukinnisvaraturu arengute suhtes Tšehhi Vabariigis. Samuti soovitatakse krediidiandjatel teha stressiteste võlgnike šokitaluvusvõime suhtes, mis on seotud intressimäärade kasvu või tulu vähenemisega. Institutsioonide vastupanuvõime suurendamiseks tsükliliste haavatavuste suhtes tõstis CNB 2018. aastal vastutsüklilist kapitalipuhvri määra 2 %-le (varasemalt 1,5 %-lt), mis hakkab kehtima 1. juulil 2020.

| g. | Samas on praegused laenusaajapõhised meetmed kasutusele võetud CNB soovituse alusel, mis ei ole õiguslikult siduv ning puudub õigusraamistik, mille alusel oleks võimalik need meetmed aktiveerida õiguslikult siduvate aktidega. Sellisena ei ole võimalik praeguste meetmete tulemuslikkust keskpikas perspektiivis tagada ning sellel perioodil võivad nii eluasemehindade ülehinnatus kui ka hüpoteekkrediidi kasv veelgi suureneda. |
| --- | --- |

g.

Samas on praegused laenusaajapõhised meetmed kasutusele võetud CNB soovituse alusel, mis ei ole õiguslikult siduv ning puudub õigusraamistik, mille alusel oleks võimalik need meetmed aktiveerida õiguslikult siduvate aktidega. Sellisena ei ole võimalik praeguste meetmete tulemuslikkust keskpikas perspektiivis tagada ning sellel perioodil võivad nii eluasemehindade ülehinnatus kui ka hüpoteekkrediidi kasv veelgi suureneda.

| h. | Praegune makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika on Tšehhi Vabariigi elamukinnisvarasektori haavatavuste võimalike arengute suhtes keskpikas perspektiivis osaliselt kohane ja piisav. On oluline, et riigi ametiasutused saaksid kasutada õiguslikult siduvaid laenusaajapõhiseid meetmeid, mis annavad neile vajalikud volitused võimalike finantsstabiilsuse haavatavustega tegelemiseks, sealhulgas volitused kehtestada vajadusel seoses uute eluasemelaenudega õiguslikult siduvad piirmäärad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvule (koos tähtajapiirangutega kas võla ja sissetuleku suhtarvule või laenumaksete ja sissetuleku suhtarvule). Ainult õiguslikult siduvad laenusaajapõhised meetmed tagavad, et kõik krediidiandjad olenemata nende liigist või asukohast kodu- või välismaal järgivad täielikult olemasolevaid meetmeid. |
| --- | --- |

h.

Praegune makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika on Tšehhi Vabariigi elamukinnisvarasektori haavatavuste võimalike arengute suhtes keskpikas perspektiivis osaliselt kohane ja piisav. On oluline, et riigi ametiasutused saaksid kasutada õiguslikult siduvaid laenusaajapõhiseid meetmeid, mis annavad neile vajalikud volitused võimalike finantsstabiilsuse haavatavustega tegelemiseks, sealhulgas volitused kehtestada vajadusel seoses uute eluasemelaenudega õiguslikult siduvad piirmäärad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvule (koos tähtajapiirangutega kas võla ja sissetuleku suhtarvule või laenumaksete ja sissetuleku suhtarvule). Ainult õiguslikult siduvad laenusaajapõhised meetmed tagavad, et kõik krediidiandjad olenemata nende liigist või asukohast kodu- või välismaal järgivad täielikult olemasolevaid meetmeid.

| (10) | Tuvastatud haavatavuste parandamiseks meetmete aktiveerimisel, nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul tuleks arvestada Tšehhi Vabariigi positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju. |
| --- | --- |

(10)

Tuvastatud haavatavuste parandamiseks meetmete aktiveerimisel, nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul tuleks arvestada Tšehhi Vabariigi positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju.

| (11) | ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest, |
| --- | --- |

(11)

ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA HOIATUSE:

ESRN on tuvastanud Tšehhi Vabariigi elamukinnisvarasektoris keskpikas perspektiivis haavatavusi, mis võivad olla finantsstabiilsuse süsteemse riski allikaks ja millest võivad tuleneda olulised negatiivsed tagajärjed reaalmajandusele. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve seisukohast peab ESRN peamisteks haavatavusteks eluasemehindade suurt ülehinnatust koos eluasemelaenude suure kasvuga ning nõrkade laenuandmise standarditega, kusjuures käesoleval ajal kasutusel olevad laenusaajapõhised meetmed ei ole õiguslikult siduvad.

Frankfurt Maini ääres, 27. juuni 2019

ESRNi haldusnõukogu nimel

ESRNi sekretariaadi juhataja

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  Vt „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRN, november 2016, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/06 Belgia elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 45).

3

(4)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/07 Taani elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 47).

4

(5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/09 Luksemburgi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 51).

5

(6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/10 Madalmaade elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 53).

6

(7)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/05 Austria elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 43).

7

(8)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/08 Soome elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 49).

8

(9)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/11 Rootsi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 55).

9

(10)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/12 Ühendkuningriigi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 57).

10

(11)  Vt „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRN, 2019, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

11

(12)  12. juuni 2018. aasta soovitus, elamukinnisvaraga tagatud jaelaenude andmisega seotud riskide haldamise kohta, avaldatud https://www.cnb.cz (ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 – Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí).

12

ÚS ČNB ze dne 12. června 2018 – Doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním retailových úvěrů zajištěných rezidenční nemovitostí

---

| 30.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 366/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 366/45

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HOIATUS,

27. juuni 2019,

Saksamaa elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis

(ESRN/2019/11)

(2019/C 366/08)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikleid 3, 16 ja 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning moodustab suurima osa kodumajapidamiste varast ja pangalaenudest. Suurim kodumajapidamistele kuuluv vara on elamukinnisvara ning krediidiasutuste bilansimahust hõlmavad tihti suure osa eluasemelaenud. Elamuehitus on tavaliselt ka reaalmajanduse oluline osa, olles tööhõive, investeeringute ja kasvu allikas. |
| --- | --- |

(1)

Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning moodustab suurima osa kodumajapidamiste varast ja pangalaenudest. Suurim kodumajapidamistele kuuluv vara on elamukinnisvara ning krediidiasutuste bilansimahust hõlmavad tihti suure osa eluasemelaenud. Elamuehitus on tavaliselt ka reaalmajanduse oluline osa, olles tööhõive, investeeringute ja kasvu allikas.

| (2) | Varasemad finantskriisid ja paljude maade kogemus on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada asjaomase riigi finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Mõju finantsstabiilsusele võib olla nii otsene kui kaudne. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenuportfellide krediidikahjumina, kui negatiivsed majandus- ja finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimise korrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(2)

Varasemad finantskriisid ja paljude maade kogemus on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada asjaomase riigi finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Mõju finantsstabiilsusele võib olla nii otsene kui kaudne. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenuportfellide krediidikahjumina, kui negatiivsed majandus- ja finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimise korrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele.

| (3) | Kinnisvaraturu areng on sageli tsükliline. Ülemäärane riskivõtmine, ülemäärane laenuvõimendus ja väärad stiimulid kinnisvarasektori tõusufaasis võivad tuua kaasa tõsise negatiivse mõju nii finantsstabiilsusele kui ka reaalmajandusele. Võttes arvesse elamukinnisvara olulisust finants- ja makromajandusliku stabiilsuse jaoks, on eriti oluline kasutada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikat lisaks selle rollile süsteemse riski leevendamisel ka haavatavuste kuhjumise ärahoidmiseks elamukinnisvara turul. |
| --- | --- |

(3)

Kinnisvaraturu areng on sageli tsükliline. Ülemäärane riskivõtmine, ülemäärane laenuvõimendus ja väärad stiimulid kinnisvarasektori tõusufaasis võivad tuua kaasa tõsise negatiivse mõju nii finantsstabiilsusele kui ka reaalmajandusele. Võttes arvesse elamukinnisvara olulisust finants- ja makromajandusliku stabiilsuse jaoks, on eriti oluline kasutada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikat lisaks selle rollile süsteemse riski leevendamisel ka haavatavuste kuhjumise ärahoidmiseks elamukinnisvara turul.

| (4) | Kuigi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvaraturgudel tuvastatud haavatavust põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid. Nende tegurite hulka võivad kuuluda elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud eluasemehindade tõususurvet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu, või muud avaliku sektori poliitikad, mis võivad stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama. Kuivõrd need tegurid ulatuvad kaugemale makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikast, võivad teiste poliitikavaldkondade meetmed tõhusalt ja tulemuslikult täiendada ja toetada praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, mis parandaks haavatavusi riikide kinnisvaraturgudel, tekitamata suuri kulusid reaalmajandusele ja finantssüsteemile. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvaraturgudel tuvastatud haavatavust põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid. Nende tegurite hulka võivad kuuluda elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud eluasemehindade tõususurvet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu, või muud avaliku sektori poliitikad, mis võivad stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama. Kuivõrd need tegurid ulatuvad kaugemale makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikast, võivad teiste poliitikavaldkondade meetmed tõhusalt ja tulemuslikult täiendada ja toetada praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, mis parandaks haavatavusi riikide kinnisvaraturgudel, tekitamata suuri kulusid reaalmajandusele ja finantssüsteemile.

| (5) | 2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele keskpikas perspektiivis (2). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu hoiatused järgmisele kaheksale riigile: Belgia, (3) Taani, (4) Luksemburg, (5) Madalmaad, (6) Austria, (7) Soome, (8) Rootsi (9) ja Ühendkuningriik (10). |
| --- | --- |

(5)

2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele keskpikas perspektiivis (2). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis mitmeid haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu hoiatused järgmisele kaheksale riigile: Belgia, (3) Taani, (4) Luksemburg, (5) Madalmaad, (6) Austria, (7) Soome, (8) Rootsi (9) ja Ühendkuningriik (10).

| (6) | ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva EMP ülese elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva EMP ülese elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (11).

| (7) | Selle raames tuvastas ESRN 11 riigis, sh Saksamaa, finantsstabiilsuse süsteemse riski allikatena mitmeid haavatavusi keskpikas perspektiivis, mille suhtes ei ole võetud piisavalt meetmeid. |
| --- | --- |

(7)

Selle raames tuvastas ESRN 11 riigis, sh Saksamaa, finantsstabiilsuse süsteemse riski allikatena mitmeid haavatavusi keskpikas perspektiivis, mille suhtes ei ole võetud piisavalt meetmeid.

| (8) | ESRNi haavatavuste hinnang rõhutab seoses Saksamaaga järgmist.






  a. | Enamik kättesaadavaid elamukinnisvara hinnanäitajaid osutavad elamukinnisvara ülehinnatusele Saksamaal. Sarnaselt eelmistele hinnangutele aastate 2016 ja 2017 kohta osutavad 2018. aasta hinnangud elamukinnisvara märkimisväärsele ülehindamisele linnapiirkondades. Pärast järkjärgulist hinnatõusu alates 2010. aastast on eluasemehindade nominaalkasv viimastel aastatel kiirenenud, ületades veidi kodumajapidamiste tulude kasvu. See kasv esineb suurel määral nii linna- kui ka maapiirkondades. Eluasemehindade kasv suurtes linnades ja linnapiirkondades peegeldab elamukinnisvara pakkumise puudumist võrreldes nõudlusega ning Saksamaa liiduvalitsus on võtnud rea meetmeid selle puudujäägi leevendamiseks. Edasised eluasemehindade liikumised sõltuvad seetõttu tõenäoliselt nende meetmete mõjudest. |
| --- | --- | --- |

(8)

ESRNi haavatavuste hinnang rõhutab seoses Saksamaaga järgmist.

a.

Enamik kättesaadavaid elamukinnisvara hinnanäitajaid osutavad elamukinnisvara ülehinnatusele Saksamaal. Sarnaselt eelmistele hinnangutele aastate 2016 ja 2017 kohta osutavad 2018. aasta hinnangud elamukinnisvara märkimisväärsele ülehindamisele linnapiirkondades. Pärast järkjärgulist hinnatõusu alates 2010. aastast on eluasemehindade nominaalkasv viimastel aastatel kiirenenud, ületades veidi kodumajapidamiste tulude kasvu. See kasv esineb suurel määral nii linna- kui ka maapiirkondades. Eluasemehindade kasv suurtes linnades ja linnapiirkondades peegeldab elamukinnisvara pakkumise puudumist võrreldes nõudlusega ning Saksamaa liiduvalitsus on võtnud rea meetmeid selle puudujäägi leevendamiseks. Edasised eluasemehindade liikumised sõltuvad seetõttu tõenäoliselt nende meetmete mõjudest.

| b. | Vaatamata viimasel ajal suurenenud laenuvõtmisele, on eluasemelaenude kasv olnud viimasel kolmel aastal mõõdukas. Laenuvõtmise põhjalikku analüüsi takistab praegu üksikasjalike andmete puudumine laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu ja muude uute laenude krediidinäitajate kohta. Leidub siiski mõningaid andmeid selle kohta, et nõudlus laenusumma ja tagatisvara väärtuse kõrge püsiva suhtarvuga laenude (12) järele on kasvanud. Lisaks nähtub ka EKP euroala pankade laenuülevaatest, et 2018. aastal on uuritud pangad langetanud oma eluasemelaenude marginaale. |
| --- | --- |

b.

Vaatamata viimasel ajal suurenenud laenuvõtmisele, on eluasemelaenude kasv olnud viimasel kolmel aastal mõõdukas. Laenuvõtmise põhjalikku analüüsi takistab praegu üksikasjalike andmete puudumine laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu ja muude uute laenude krediidinäitajate kohta. Leidub siiski mõningaid andmeid selle kohta, et nõudlus laenusumma ja tagatisvara väärtuse kõrge püsiva suhtarvuga laenude (12) järele on kasvanud. Lisaks nähtub ka EKP euroala pankade laenuülevaatest, et 2018. aastal on uuritud pangad langetanud oma eluasemelaenude marginaale.

| c. | Kodumajapidamiste võlakoormust võib pidada mõõdukaks võrreldes teiste liikmesriikidega. Kuigi oma eluaseme omamise määr Saksamaal on Euroopa Liidu madalaim, moodustab hüpoteegiga eluasemeomanike osakaal umbes veerandi rahvastikust, mis on lähedal ELi keskmisele. Eluasemelaenude kasv on siiani olnud küll suhteliselt mõõdukas, kuid eluasemehindade kasv on märkimisväärne ning sellega võib tulevikus kaasneda uute eluasemelaenude suur kasv. See võib kaasa tuua kodumajapidamiste võlakoormuse edasise kasvu keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

c.

Kodumajapidamiste võlakoormust võib pidada mõõdukaks võrreldes teiste liikmesriikidega. Kuigi oma eluaseme omamise määr Saksamaal on Euroopa Liidu madalaim, moodustab hüpoteegiga eluasemeomanike osakaal umbes veerandi rahvastikust, mis on lähedal ELi keskmisele. Eluasemelaenude kasv on siiani olnud küll suhteliselt mõõdukas, kuid eluasemehindade kasv on märkimisväärne ning sellega võib tulevikus kaasneda uute eluasemelaenude suur kasv. See võib kaasa tuua kodumajapidamiste võlakoormuse edasise kasvu keskpikas perspektiivis.

| d. | Võttes arvesse eespool nimetatud haavatavusi, võib negatiivne majandus- ja finantsarengu ja elamukinnisvara turu korrektsiooni vastastikune mõju põhjustada tsükliliste haavatavuste kontekstis finantsstabiilsuse otseste ja kaudsete riskide realiseerumise. Võimalikud otsesed riskid Saksamaa pangandussüsteemile on seotud võimaliku maksekohustuste täitmata jätmisega laenude osas, mis on antud pikaajalise majandusliku elavnemise ning ülehinnatud ja kiirelt kasvanud eluasemehindade kontekstis, ja ka konkurentsisurvega, mis võib tuua kaasa krediidistandardite nõrgenemise ja uute laenude marginaalide vähenemise. Lisaks võib osal kodumajapidamistest esineda negatiivse rikkuse efekt või nende varade väärtus võib muutuda negatiivseks, kui eluasemehinnad langevad oluliselt. Kui näiteks töötus kasvab ja/või kodumajapidamiste tulude kasv langeb, võib laenude teenindamine mõne kodumajapidamise jaoks keerukamaks muutuda. Sellega seotud negatiivne mõju kodumajapidamiste tuludele ja varale võib esialgset šokki veelgi võimendada, kui kodumajapidamised peavad oma võla teenindamiseks vähendama tarbimist. See võib kaasa tuua teise ringi mõju ja suurendada riske krediidiasutustele ja finantssüsteemile. |
| --- | --- |

d.

Võttes arvesse eespool nimetatud haavatavusi, võib negatiivne majandus- ja finantsarengu ja elamukinnisvara turu korrektsiooni vastastikune mõju põhjustada tsükliliste haavatavuste kontekstis finantsstabiilsuse otseste ja kaudsete riskide realiseerumise. Võimalikud otsesed riskid Saksamaa pangandussüsteemile on seotud võimaliku maksekohustuste täitmata jätmisega laenude osas, mis on antud pikaajalise majandusliku elavnemise ning ülehinnatud ja kiirelt kasvanud eluasemehindade kontekstis, ja ka konkurentsisurvega, mis võib tuua kaasa krediidistandardite nõrgenemise ja uute laenude marginaalide vähenemise. Lisaks võib osal kodumajapidamistest esineda negatiivse rikkuse efekt või nende varade väärtus võib muutuda negatiivseks, kui eluasemehinnad langevad oluliselt. Kui näiteks töötus kasvab ja/või kodumajapidamiste tulude kasv langeb, võib laenude teenindamine mõne kodumajapidamise jaoks keerukamaks muutuda. Sellega seotud negatiivne mõju kodumajapidamiste tuludele ja varale võib esialgset šokki veelgi võimendada, kui kodumajapidamised peavad oma võla teenindamiseks vähendama tarbimist. See võib kaasa tuua teise ringi mõju ja suurendada riske krediidiasutustele ja finantssüsteemile.

| e. | Samas tuleb märkida, et hüpoteeklaenude intressimäärade pikaks ajaks fikseerimine leevendab kasvavate intressimäärade riski laenuvõtjatele. Võttes arvesse kodumajapidamiste tulude positiivseid väljavaateid ning jätkuvalt soodsaid tingimusi tööturul, on riski tõenäosus seoses nende kodumajapidamistega, kes peavad ennast finantsiliselt piirama, pigem madal. Tuleb siiski märkida, et intressimäärariski seoses intressimäära pikaajalise fikseerimisega kannavad krediidiasutused ning see on üks pangandussüsteemi tsüklilistest haavatavustest. |
| --- | --- |

e.

Samas tuleb märkida, et hüpoteeklaenude intressimäärade pikaks ajaks fikseerimine leevendab kasvavate intressimäärade riski laenuvõtjatele. Võttes arvesse kodumajapidamiste tulude positiivseid väljavaateid ning jätkuvalt soodsaid tingimusi tööturul, on riski tõenäosus seoses nende kodumajapidamistega, kes peavad ennast finantsiliselt piirama, pigem madal. Tuleb siiski märkida, et intressimäärariski seoses intressimäära pikaajalise fikseerimisega kannavad krediidiasutused ning see on üks pangandussüsteemi tsüklilistest haavatavustest.

| f. | ESRN täheldab, et Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Föderaalne Finantsjärelevalveasutus – BaFin) on teatanud, et Ausschuss für Finanzstabilität (finantsstabiilsuse komitee) soovitas 0,25 %-lise vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kasutuselevõtmist, et tugevdada ennetavalt asutuste vastupanuvõimet. BaFin kavatseb vastutsüklilise kapitalipuhvri soovitatud viisil kasutusele võtta. Soovitatud kalibreerimisel on arvesse võetud Saksamaa krediididünaamikat, millega on kaasnenud elav elamukinnisvara dünaamika. Samas ei eeldata, et see pidurdab eluasemelaenude kasvu või peatab laenuandmise standardite võimaliku nõrgenemise. Riigi ametiasutused on jälginud krediiditingimusi, kuid nad ei ole andnud suuniseid selle kohta, mida usaldatavusstandardid peaksid hõlmama. |
| --- | --- |

f.

ESRN täheldab, et Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Föderaalne Finantsjärelevalveasutus – BaFin) on teatanud, et Ausschuss für Finanzstabilität (finantsstabiilsuse komitee) soovitas 0,25 %-lise vastutsüklilise kapitalipuhvri määra kasutuselevõtmist, et tugevdada ennetavalt asutuste vastupanuvõimet. BaFin kavatseb vastutsüklilise kapitalipuhvri soovitatud viisil kasutusele võtta. Soovitatud kalibreerimisel on arvesse võetud Saksamaa krediididünaamikat, millega on kaasnenud elav elamukinnisvara dünaamika. Samas ei eeldata, et see pidurdab eluasemelaenude kasvu või peatab laenuandmise standardite võimaliku nõrgenemise. Riigi ametiasutused on jälginud krediiditingimusi, kuid nad ei ole andnud suuniseid selle kohta, mida usaldatavusstandardid peaksid hõlmama.

| g. | Elamukinnisvarasektori haavatavustega tuvastatud süsteemiriskide leevendamiseks võib praegusi poliitikameetmeid hinnata kui osaliselt kohaseid ja piisavaid. Saksamaa võiks aktiveerida täiendavaid kapitalipõhiseid meetmeid, nõudes krediidiasutustelt täiendavaid kapitalipuhvreid, et suurendada pangandussüsteemi vastupanuvõimet võimalikele kogunenud tsüklilistele riskidele ja haavatavustele (nt krediidiriskid ja intressimäärariskid), võttes arvesse pikaajalist majanduslikku elavnemist ning samuti kiirelt arenevat eluasemehindade dünaamikat. Arvestades märkimisväärset elamukinnisvara ülehindamist Saksamaa linnapiirkondades juba mitme aasta jooksul ja ebakindlust laenuandmise standardites, saaks Saksamaa kohaste meetmete abil tagada usaldusväärsed laenuandmise standardid uute laenude osas, et vältida haavatavuste kuhjumist ja tugevdada seeläbi finantsstabiilsust (nt soovituse või õiguslikult siduvate laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvude piirmäärade aktiveerimisega, kui aktiveerimise õigusliku tingimused on täidetud). |
| --- | --- |

g.

Elamukinnisvarasektori haavatavustega tuvastatud süsteemiriskide leevendamiseks võib praegusi poliitikameetmeid hinnata kui osaliselt kohaseid ja piisavaid. Saksamaa võiks aktiveerida täiendavaid kapitalipõhiseid meetmeid, nõudes krediidiasutustelt täiendavaid kapitalipuhvreid, et suurendada pangandussüsteemi vastupanuvõimet võimalikele kogunenud tsüklilistele riskidele ja haavatavustele (nt krediidiriskid ja intressimäärariskid), võttes arvesse pikaajalist majanduslikku elavnemist ning samuti kiirelt arenevat eluasemehindade dünaamikat. Arvestades märkimisväärset elamukinnisvara ülehindamist Saksamaa linnapiirkondades juba mitme aasta jooksul ja ebakindlust laenuandmise standardites, saaks Saksamaa kohaste meetmete abil tagada usaldusväärsed laenuandmise standardid uute laenude osas, et vältida haavatavuste kuhjumist ja tugevdada seeläbi finantsstabiilsust (nt soovituse või õiguslikult siduvate laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvude piirmäärade aktiveerimisega, kui aktiveerimise õigusliku tingimused on täidetud).

| h. | 2015. aasta dokumendis Ausschuss für Finanzstabilität (13) juba tehtud ettepaneku kohaselt on samuti oluline, et riigi ametiasutuste käsutuses oleksid kõik vajalikud makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendid ja volitused võimalike finantsstabiilsuse haavatavuste käsitlemiseks, sealhulgas volitused kehtestada õiguslikult siduvad piirmäärad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvule ning vajadusel seoses uute eluasemelaenudega kas võla ja sissetuleku suhtarvule või laenumaksete ja sissetuleku suhtarvule koos tähtajapiirangutega. Praegu puuduvad Saksamaal tuludepõhised instrumendid. Ehkki riigi ametiasutustel on volitused kehtestada finantsstabiilsuse tagamiseks õiguslikult siduvaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse piirmäärasid, on selle tingimuseks, et tuvastatakse riskid finantsstabiilsusele, mis tulenevad eluasemehindade ja hüpoteeklaenuandmise suurest tõusust koos laenustandardite märkimisväärse nõrgenemisega. Seega tuleks täita ka praegused andmelüngad uute hüpoteeklaenude laenuandmise standardite osas, mis parandaks võimet neid riske tuvastada ning vajadusel nende suhtes meetmeid võtta – vajalik on selle algatuse lisamine Saksamaa makrotasandi usaldatavusjärelevalve seireraamistikule. |
| --- | --- |

h.

2015. aasta dokumendis Ausschuss für Finanzstabilität (13) juba tehtud ettepaneku kohaselt on samuti oluline, et riigi ametiasutuste käsutuses oleksid kõik vajalikud makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendid ja volitused võimalike finantsstabiilsuse haavatavuste käsitlemiseks, sealhulgas volitused kehtestada õiguslikult siduvad piirmäärad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvule ning vajadusel seoses uute eluasemelaenudega kas võla ja sissetuleku suhtarvule või laenumaksete ja sissetuleku suhtarvule koos tähtajapiirangutega. Praegu puuduvad Saksamaal tuludepõhised instrumendid. Ehkki riigi ametiasutustel on volitused kehtestada finantsstabiilsuse tagamiseks õiguslikult siduvaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse piirmäärasid, on selle tingimuseks, et tuvastatakse riskid finantsstabiilsusele, mis tulenevad eluasemehindade ja hüpoteeklaenuandmise suurest tõusust koos laenustandardite märkimisväärse nõrgenemisega. Seega tuleks täita ka praegused andmelüngad uute hüpoteeklaenude laenuandmise standardite osas, mis parandaks võimet neid riske tuvastada ning vajadusel nende suhtes meetmeid võtta – vajalik on selle algatuse lisamine Saksamaa makrotasandi usaldatavusjärelevalve seireraamistikule.

| (9) | Tuvastatud haavatavustega tegelemiseks meetmete aktiveerimisel, nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul tuleks arvestada Saksamaa positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju. |
| --- | --- |

(9)

Tuvastatud haavatavustega tegelemiseks meetmete aktiveerimisel, nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul tuleks arvestada Saksamaa positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju.

| (10) | ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest, |
| --- | --- |

(10)

ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA HOIATUSE:

ESRN on tuvastanud Saksamaa elamukinnisvarasektoris keskpikas perspektiivis haavatavusi, mis võivad olla finantsstabiilsuse süsteemse riski allikaks ja millest võivad tuleneda olulised negatiivsed tagajärjed reaalmajandusele. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve seisukohast peab ESNR peamisteks haavatavusteks linnapiirkondade elamukinnisvara märkimisväärset ülehindamist, mis on seotud laialdase ja kiire eluasemehindade arenguga ning teatavate märkidega laenuandmise standardite nõrgenemise kohta, kusjuures eluasemelaenude andmise standardite osas valitseb üldine ebakindlus tulenevalt olulistest lünkadest andmetes.

Frankfurt Maini ääres, 27. juuni 2019

ESRNi haldusnõukogu nimel

ESRNi sekretariaadi juhataja

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  Vt „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRN, november 2016, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/06 Belgia elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 45).

3

(4)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/07 Taani elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 47).

4

(5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/09 Luksemburgi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 51).

5

(6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/10 Madalmaade elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 53).

6

(7)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/05 Austria elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 43).

7

(8)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/08 Soome elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 49).

8

(9)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/11 Rootsi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 55).

9

(10)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/12 Ühendkuningriigi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 57).

10

(11)  Vt „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRN, 2019, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Laenusumma ja tagatisvara väärtuse püsiv suhtarv on eluasemelaenu summa ja asjaomasele kinnisvarale omistatava hüpoteekimisväärtuse suhe. See on kinnisvara väärtus, mis saadakse usaldusväärse hindamise tulemusel, võttes arvesse kinnisvara väärtuse põhitegureid. Vt võlakirjaseaduse (Pfandbriefgesetz) § 16 lõige 2.

12

Pfandbriefgesetz

(13)  Soovitus AFS/2015/1 elamukinnisvara ehitamiseks või ostmiseks antavate laenude reguleerimise uute instrumentide kohta (Empfehlung AFS/2015/1 vom 30. Juni 2015 zu neuen Instrumenten für die Regulierung der Darlehensvergabe zum Bau oder Erwerb von Wohnimmobilien).

13

Empfehlung AFS/2015/1 vom 30. Juni 2015 zu neuen Instrumenten für die Regulierung der Darlehensvergabe zum Bau oder Erwerb von Wohnimmobilien

---

| 30.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 366/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 366/49

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HOIATUS,

27. juuni 2019,

Prantsusmaa elamukinnisvarasektori haavatavuste kohta keskpikas perspektiivis

(ESRN/2019/12)

(2019/C 366/09)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikleid 3, 16 ja 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning moodustab suurima osa kodumajapidamiste varast ja pangalaenudest. Suurim kodumajapidamistele kuuluv vara on elamukinnisvara ning krediidiasutuste bilansimahust hõlmavad tihti suure osa eluasemelaenud. Elamuehitus on tavaliselt ka reaalmajanduse oluline osa, olles tööhõive, investeeringute ja kasvu allikas. |
| --- | --- |

(1)

Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning moodustab suurima osa kodumajapidamiste varast ja pangalaenudest. Suurim kodumajapidamistele kuuluv vara on elamukinnisvara ning krediidiasutuste bilansimahust hõlmavad tihti suure osa eluasemelaenud. Elamuehitus on tavaliselt ka reaalmajanduse oluline osa, olles tööhõive, investeeringute ja kasvu allikas.

| (2) | Varasemad finantskriisid ja paljude maade kogemus on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada asjaomase riigi finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Mõju stabiilsusele võib olla nii otsene kui kaudne. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenuportfellide krediidikahjumina, kui negatiivsed majandus- ja finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimise korrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(2)

Varasemad finantskriisid ja paljude maade kogemus on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada asjaomase riigi finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Mõju stabiilsusele võib olla nii otsene kui kaudne. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenuportfellide krediidikahjumina, kui negatiivsed majandus- ja finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivse arenguga. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimise korrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele.

| (3) | Kinnisvaraturu areng on sageli tsükliline. Ülemäärane riskivõtmine, ülemäärane laenuvõimendus ja väärad stiimulid kinnisvarasektori tõusufaasis võivad tuua kaasa tõsise negatiivse mõju nii finantsstabiilsusele kui ka reaalmajandusele. Võttes arvesse elamukinnisvara olulisust finants- ja makromajandusliku stabiilsuse jaoks, on eriti oluline kasutada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikat lisaks selle rollile süsteemsete riskide leevendamisel ka haavatavuste kuhjumise ärahoidmiseks elamukinnisvaraturul. |
| --- | --- |

(3)

Kinnisvaraturu areng on sageli tsükliline. Ülemäärane riskivõtmine, ülemäärane laenuvõimendus ja väärad stiimulid kinnisvarasektori tõusufaasis võivad tuua kaasa tõsise negatiivse mõju nii finantsstabiilsusele kui ka reaalmajandusele. Võttes arvesse elamukinnisvara olulisust finants- ja makromajandusliku stabiilsuse jaoks, on eriti oluline kasutada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikat lisaks selle rollile süsteemsete riskide leevendamisel ka haavatavuste kuhjumise ärahoidmiseks elamukinnisvaraturul.

| (4) | Kuigi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvaraturgudel tuvastatud haavatavusi põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid. Nende tegurite hulka võivad kuuluda elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud eluasemehindade tõususurvet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu, või muud avaliku sektori poliitikad, mis võivad stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama. Kuivõrd need tegurid ulatuvad kaugemale makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikast, võivad teiste poliitikavaldkondade meetmed tõhusalt ja tulemuslikult täiendada ja toetada praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, mis parandaks haavatavusi riikide kinnisvaraturgudel, tekitamata suuri kulusid reaalmajandusele ja finantssüsteemile. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvaraturgudel tuvastatud haavatavusi põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid. Nende tegurite hulka võivad kuuluda elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud eluasemehindade tõususurvet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu, või muud avaliku sektori poliitikad, mis võivad stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama. Kuivõrd need tegurid ulatuvad kaugemale makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikast, võivad teiste poliitikavaldkondade meetmed tõhusalt ja tulemuslikult täiendada ja toetada praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, mis parandaks haavatavusi riikide kinnisvaraturgudel, tekitamata suuri kulusid reaalmajandusele ja finantssüsteemile.

| (5) | 2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele keskpikas perspektiivis (2). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis rea haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu hoiatused järgmisele kaheksale riigile: Belgia, (3) Taani, (4) Luksemburg, (5) Madalmaad, (6) Austria, (7) Soome, (8) Rootsi (9) ja Ühendkuningriik (10). |
| --- | --- |

(5)

2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele keskpikas perspektiivis (2). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis rea haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu hoiatused järgmisele kaheksale riigile: Belgia, (3) Taani, (4) Luksemburg, (5) Madalmaad, (6) Austria, (7) Soome, (8) Rootsi (9) ja Ühendkuningriik (10).

| (6) | ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva EMP ülese elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva EMP ülese elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (11).

| (7) | Selle raames tuvastas ESRN 11 riigis, mille hulka kuulub Prantsusmaa, finantsstabiilsuse süsteemse riski allikatena teatavad keskpikas perspektiivis haavatavused, mille suhtes ei ole võetud piisavalt meetmeid. |
| --- | --- |

(7)

Selle raames tuvastas ESRN 11 riigis, mille hulka kuulub Prantsusmaa, finantsstabiilsuse süsteemse riski allikatena teatavad keskpikas perspektiivis haavatavused, mille suhtes ei ole võetud piisavalt meetmeid.

| (8) | ESRNi haavatavuste hinnang rõhutab seoses Prantsusmaaga järgmist:






  a. | Kodumajapidamiste võlakoormus Prantsusmaal on võrdlemisi suur võrreldes kasutatava tuluga. See on viimase kümne aasta jooksul oluliselt kasvanud ning hiljutine keskpikas perspektiivis dünaamika näitab, et see trend võib jätkuda. Kodumajapidamiste võlakoormuse tasemega seonduvad riskid on peamiselt tarbimise vähenemine ja teise ringi mõjud finantsstabiilsusele makromajandusliku vapustuse korral. Samas on Prantsusmaa majanduses ka leevendavaid tegureid. Esiteks on kodumajapidamiste säästmise määr rahvusvahelises võrdluses kõrge. Teiseks on olemas olulised sotsiaalsed turvavõrgud, mille eesmärk on leevendada laenusaajate tulu ootamatu languse mõju töö kaotamise korral, mis vähendab makromajandusliku vapustuse teise ringi mõjusid. Kolmandaks ei ole suurel osal laenusaajatest intressimäärariski, kuna suur osa eluasemelaenudest on fikseeritud intressimääraga. |
| --- | --- | --- |

(8)

ESRNi haavatavuste hinnang rõhutab seoses Prantsusmaaga järgmist:

a.

Kodumajapidamiste võlakoormus Prantsusmaal on võrdlemisi suur võrreldes kasutatava tuluga. See on viimase kümne aasta jooksul oluliselt kasvanud ning hiljutine keskpikas perspektiivis dünaamika näitab, et see trend võib jätkuda. Kodumajapidamiste võlakoormuse tasemega seonduvad riskid on peamiselt tarbimise vähenemine ja teise ringi mõjud finantsstabiilsusele makromajandusliku vapustuse korral. Samas on Prantsusmaa majanduses ka leevendavaid tegureid. Esiteks on kodumajapidamiste säästmise määr rahvusvahelises võrdluses kõrge. Teiseks on olemas olulised sotsiaalsed turvavõrgud, mille eesmärk on leevendada laenusaajate tulu ootamatu languse mõju töö kaotamise korral, mis vähendab makromajandusliku vapustuse teise ringi mõjusid. Kolmandaks ei ole suurel osal laenusaajatest intressimäärariski, kuna suur osa eluasemelaenudest on fikseeritud intressimääraga.

| b. | Eluasemelaenude kasv on olnud suur nii lühikeses kui keskpikas perspektiivis. Uute eluasemelaenude kasv on olnud märkimisväärne ning see võib kaasa tuua kodumajapidamiste võlakoormuse edasise kasvu. Lisaks osutavad mõned näitajad võimalusele, et osad Prantsusmaa eluasemelaenudega kodumajapidamised, eelkõige noored ja madalama sissetulekuga kodumajapidamised, kelle laenumaksete ja sissetuleku (DSTI) suhtarv on suurem, on haavatavad majandus- ja finantsvapustuste suhtes. Lisaks on umbes kolmandiku uute eluasemelaenude laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarv üle 95 % ning keskmine uute laenude laenusumma ja sissetuleku suhtarv saavutas 2017. aastal oma ajalooliselt kõrgeima taseme. Samuti on pikenenud eluasemelaenude keskmine tähtaeg ning DSTI piirmäärade jaotus on halvenenud. Prantsusmaa ametiasutuste poolt nende arengute jälgimiseks kasutavad esialgsed mikroandmed näitavad, et suur osa kõrge LTV või DSTI suhtarvuga laenusaajatest on jõukad kodumajapidamised, kelle laenudel on tagatised ja garantiid. |
| --- | --- |

b.

Eluasemelaenude kasv on olnud suur nii lühikeses kui keskpikas perspektiivis. Uute eluasemelaenude kasv on olnud märkimisväärne ning see võib kaasa tuua kodumajapidamiste võlakoormuse edasise kasvu. Lisaks osutavad mõned näitajad võimalusele, et osad Prantsusmaa eluasemelaenudega kodumajapidamised, eelkõige noored ja madalama sissetulekuga kodumajapidamised, kelle laenumaksete ja sissetuleku (DSTI) suhtarv on suurem, on haavatavad majandus- ja finantsvapustuste suhtes. Lisaks on umbes kolmandiku uute eluasemelaenude laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarv üle 95 % ning keskmine uute laenude laenusumma ja sissetuleku suhtarv saavutas 2017. aastal oma ajalooliselt kõrgeima taseme. Samuti on pikenenud eluasemelaenude keskmine tähtaeg ning DSTI piirmäärade jaotus on halvenenud. Prantsusmaa ametiasutuste poolt nende arengute jälgimiseks kasutavad esialgsed mikroandmed näitavad, et suur osa kõrge LTV või DSTI suhtarvuga laenusaajatest on jõukad kodumajapidamised, kelle laenudel on tagatised ja garantiid.

| c. | Ehkki puuduvad kindlad tõendid eluasemehindade üldise ülehinnatuse kohta Prantsusmaal, on elamukinnisvara hinnad mõnes suuremas linnas (12) – eelkõige Pariisi piirkonnas – märkimisväärselt tõusnud, mis võib olla mõnel pool vähendanud eluasemete taskukohasust. Kohalikult tasandil on märke elamukinnisvara hinnatõusu kohta võrreldes tulude ja rendiga. Kuivõrd antud laenudest kolmandik on kõrge LTV suhtarvuga ning tulevikus võib aset leida eluasemehindade korrektsioon, võib mõnede kodumajapidamiste varade väärtus osutuda negatiivseks. Hüpoteeklaenude tagatisväärtuse otsese krediidikahjumi osas saab eeldada, et see on väike seoses mitme riigipõhise spetsiifilise teguriga. Esiteks leevendab eluasemelaenude tagatiseks seadmise tagatisskeemi (13) kasutamine krediidiasutuste otsest krediidiriski eluasemehindade languse korral. Teiseks hinnatakse võimalikku mõju kodumajapidamiste varade väärtusele väiksemaks kui teistes arenenud majandustes, kuna puudub võimalus maja ümberhindamisega seoses välja võtta sularaha või kapitali. |
| --- | --- |

c.

Ehkki puuduvad kindlad tõendid eluasemehindade üldise ülehinnatuse kohta Prantsusmaal, on elamukinnisvara hinnad mõnes suuremas linnas (12) – eelkõige Pariisi piirkonnas – märkimisväärselt tõusnud, mis võib olla mõnel pool vähendanud eluasemete taskukohasust. Kohalikult tasandil on märke elamukinnisvara hinnatõusu kohta võrreldes tulude ja rendiga. Kuivõrd antud laenudest kolmandik on kõrge LTV suhtarvuga ning tulevikus võib aset leida eluasemehindade korrektsioon, võib mõnede kodumajapidamiste varade väärtus osutuda negatiivseks. Hüpoteeklaenude tagatisväärtuse otsese krediidikahjumi osas saab eeldada, et see on väike seoses mitme riigipõhise spetsiifilise teguriga. Esiteks leevendab eluasemelaenude tagatiseks seadmise tagatisskeemi (13) kasutamine krediidiasutuste otsest krediidiriski eluasemehindade languse korral. Teiseks hinnatakse võimalikku mõju kodumajapidamiste varade väärtusele väiksemaks kui teistes arenenud majandustes, kuna puudub võimalus maja ümberhindamisega seoses välja võtta sularaha või kapitali.

| d. | Võttes arvesse eespool nimetatud haavatavusi, võivad ebasoodsad majandus- ja finantstingimused või elamukinnisvaraturul ebasoodne areng kaasa tuua finantsstabiilsuse otseste ja kaudsete riskide realiseerumise. Võimalikud otsesed riskid Prantsusmaa pangandussüsteemile on seotud võimaliku maksekohustuste täitmata jätmisega laenude osas, mis on antud kiirelt kasvanud eluasemehindade ja madalate intressimäärade kontekstis, ning võlakoormusega kodumajapidamistega ja konkurentsisurvega, mis toob kaasa laenuandmise standardite nõrgenemise ja marginaalide vähenemise. Eeldatakse, et mitmed tegurid leevendavad Prantsusmaal eluasemeturu vapustustega seotud otsest riski, näiteks on investeeringute tagamine kinnisvaraga (collateral chain) ootuste kohaselt tagasihoidlik, olemas on sotsiaalsed turvavõrgud ja domineerivad fikseeritud intressimääraga laenud. Siiski võib laenude teenindamine mõne kodumajapidamise jaoks muutuda keerukamaks, kui näiteks töötus kasvab ja/või kodumajapidamiste tulude kasv langeb. Sellega seotud negatiivne mõju kodumajapidamiste tuludele ja varale võib esialgset vapustust veelgi võimendada, kui kodumajapidamised peavad oma eluasemelaenu teenindamiseks vähendama tarbimist. See võib kaasa tuua teise ringi mõju ja suurendada riske krediidiasutustele ja finantssüsteemile. |
| --- | --- |

d.

Võttes arvesse eespool nimetatud haavatavusi, võivad ebasoodsad majandus- ja finantstingimused või elamukinnisvaraturul ebasoodne areng kaasa tuua finantsstabiilsuse otseste ja kaudsete riskide realiseerumise. Võimalikud otsesed riskid Prantsusmaa pangandussüsteemile on seotud võimaliku maksekohustuste täitmata jätmisega laenude osas, mis on antud kiirelt kasvanud eluasemehindade ja madalate intressimäärade kontekstis, ning võlakoormusega kodumajapidamistega ja konkurentsisurvega, mis toob kaasa laenuandmise standardite nõrgenemise ja marginaalide vähenemise. Eeldatakse, et mitmed tegurid leevendavad Prantsusmaal eluasemeturu vapustustega seotud otsest riski, näiteks on investeeringute tagamine kinnisvaraga (collateral chain) ootuste kohaselt tagasihoidlik, olemas on sotsiaalsed turvavõrgud ja domineerivad fikseeritud intressimääraga laenud. Siiski võib laenude teenindamine mõne kodumajapidamise jaoks muutuda keerukamaks, kui näiteks töötus kasvab ja/või kodumajapidamiste tulude kasv langeb. Sellega seotud negatiivne mõju kodumajapidamiste tuludele ja varale võib esialgset vapustust veelgi võimendada, kui kodumajapidamised peavad oma eluasemelaenu teenindamiseks vähendama tarbimist. See võib kaasa tuua teise ringi mõju ja suurendada riske krediidiasutustele ja finantssüsteemile.

| e. | ESRN märgib, et Prantsusmaa on teatanud 0,5 % suurusest vastutsüklilise kapitalipuhvri määrast, et suurendada ennetavalt asutuste vastupanuvõimet. Selle makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetme kalibreerimisel võeti üldisemalt arvesse Prantsusmaa mittefinantssektori ning konkreetsemalt kodumajapidamiste sektori võlakoormust, kuivõrd laenamist kodumajapidamistele toetab ka elamukinnisvara hindade taastumine. Seetõttu eeldatakse, et see kapitalimeede suurendab pangandussektori vastupanuvõimet kuhjunud haavatavuste suhtes. Samas ei eeldata, et see pidurdab kodumajapidamiste võlakoormust või peatab laenuandmise standardite nõrgenemise. Kuigi Prantsusmaa ametiasutused on jälginud krediiditingimusi, ei ole antud ametlikke juhiseid selle kohta, mida pidada usaldusväärseteks krediiditingimusteks. |
| --- | --- |

e.

ESRN märgib, et Prantsusmaa on teatanud 0,5 % suurusest vastutsüklilise kapitalipuhvri määrast, et suurendada ennetavalt asutuste vastupanuvõimet. Selle makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetme kalibreerimisel võeti üldisemalt arvesse Prantsusmaa mittefinantssektori ning konkreetsemalt kodumajapidamiste sektori võlakoormust, kuivõrd laenamist kodumajapidamistele toetab ka elamukinnisvara hindade taastumine. Seetõttu eeldatakse, et see kapitalimeede suurendab pangandussektori vastupanuvõimet kuhjunud haavatavuste suhtes. Samas ei eeldata, et see pidurdab kodumajapidamiste võlakoormust või peatab laenuandmise standardite nõrgenemise. Kuigi Prantsusmaa ametiasutused on jälginud krediiditingimusi, ei ole antud ametlikke juhiseid selle kohta, mida pidada usaldusväärseteks krediiditingimusteks.

| f. | Prantsusmaa elamukinnisvarasektori haavatavustega tuvastatud süsteemiriskide leevendamiseks võib praegusi poliitikameetmeid hinnata kui osaliselt kohaseid ja piisavaid. Eelkõige tuleks kehtivaid kapitalipõhiseid meetmeid täiendada muude meetmetega, et parandada haavatavusi, mis on seotud kodumajapidamiste kasvava võlakoormusega ja märkidega laenuandmise standardite nõrgenemise kohta. ESRN märgib, et Prantsusmaa ametiasutused on tegelenud elamukinnisvarasektori riskide jälgimisega ning et nende eesmärk on olnud jätkata seireraamistiku täiustamist kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitusega ESRN/2016/14 (14). Sellele vaatamata on vajalik edasine tegevus Prantsusmaal tuvastatud haavatavuste käsitlemiseks. Eelkõige võiksid Prantsusmaa ametiasutused kaaluda ennetavate meetmete vajadust, näiteks konkreetseid laenustandardite suuniseid, võttes arvesse kodumajapidamiste kasvavat võlakoormust ja märke laenuandmise standardite nõrgenemise kohta. |
| --- | --- |

f.

Prantsusmaa elamukinnisvarasektori haavatavustega tuvastatud süsteemiriskide leevendamiseks võib praegusi poliitikameetmeid hinnata kui osaliselt kohaseid ja piisavaid. Eelkõige tuleks kehtivaid kapitalipõhiseid meetmeid täiendada muude meetmetega, et parandada haavatavusi, mis on seotud kodumajapidamiste kasvava võlakoormusega ja märkidega laenuandmise standardite nõrgenemise kohta. ESRN märgib, et Prantsusmaa ametiasutused on tegelenud elamukinnisvarasektori riskide jälgimisega ning et nende eesmärk on olnud jätkata seireraamistiku täiustamist kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitusega ESRN/2016/14 (14). Sellele vaatamata on vajalik edasine tegevus Prantsusmaal tuvastatud haavatavuste käsitlemiseks. Eelkõige võiksid Prantsusmaa ametiasutused kaaluda ennetavate meetmete vajadust, näiteks konkreetseid laenustandardite suuniseid, võttes arvesse kodumajapidamiste kasvavat võlakoormust ja märke laenuandmise standardite nõrgenemise kohta.

| (9) | Tuvastatud haavatavuste käsitlemiseks meetmete aktiveerimisel, nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul tuleks arvestada Prantsusmaa positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju. |
| --- | --- |

(9)

Tuvastatud haavatavuste käsitlemiseks meetmete aktiveerimisel, nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul tuleks arvestada Prantsusmaa positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju.

| (10) | ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest, |
| --- | --- |

(10)

ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA HOIATUSE:

ESRN on tuvastanud Prantsusmaa elamukinnisvarasektoris keskpikas perspektiivis haavatavusi, mis võivad olla finantsstabiilsuse süsteemse riski allikaks, millel võivad olla olulised negatiivsed tagajärjed reaalmajandusele. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve seisukohast peab ESRN peamisi haavatavusi suurteks ja kodumajapidamiste võlakoormust suurendavateks, millega kaasneb äsjane laenustandardite nõrgenemine.

Frankfurt Maini ääres, 27. juuni 2019

ESRNi haldusnõukogu nimel

ESRNi sekretariaadi juhataja

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  Vt „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRN, november 2016, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/06, 22. september 2016, Belgia elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 45).

3

(4)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/07, 22. september 2016, Taani elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 47).

4

(5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/09, 22. september 2016, Luksemburg elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 51).

5

(6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/10, 22. september 2016, Madalmaade elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 53).

6

(7)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/05, 22. september 2016, Austria elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 43).

7

(8)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/08, 22. september 2016, Soome elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 49).

8

(9)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/11, 22. september 2016, Rootsi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 55).

9

(10)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/12, 22. september 2016, Ühendkuningriigi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 57).

10

(11)  Vt „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRN, 2019, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

11

(12)  INSEE, (viimased andmed 2018. aasta IV kvartali kohta) avaldatud https://www.insee.fr/fr/statistiques/3733241, eelkõige Pariisi, Lyoni ja Marseilles’ andmed.

12

(13)  Tagajad on finantsasutused või ühele või enamale krediidiasutusele kuuluvad kindlustusettevõtjad; kõikidel juhul teostab nende üle järelevalvet Autorité de contrôle prudentiel et de résolution (Prantsusmaa usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja kriisilahenduse asutus).

13

Autorité de contrôle prudentiel et de résolution

(14)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2016/14, 31. oktoober 2016, kinnisvaraandmete lünkade täitmise kohta (ELT C 31, 31.1.2017, lk 1).

14

---

| 30.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 366/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 366/53

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HOIATUS,

27. juuni 2019,

Islandi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis

(ESRN/2019/13)

(2019/C 366/10)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikleid 3, 16 ja 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning moodustab suurima osa kodumajapidamiste varast ja pangalaenudest. Suurim kodumajapidamistele kuuluv vara on elamukinnisvara ning krediidiasutuste bilansimahust hõlmavad tihti suure osa eluasemelaenud. Elamuehitus on tavaliselt ka reaalmajanduse oluline osa, olles tööhõive, investeeringute ja kasvu allikas. |
| --- | --- |

(1)

Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning moodustab suurima osa kodumajapidamiste varast ja pangalaenudest. Suurim kodumajapidamistele kuuluv vara on elamukinnisvara ning krediidiasutuste bilansimahust hõlmavad tihti suure osa eluasemelaenud. Elamuehitus on tavaliselt ka reaalmajanduse oluline osa, olles tööhõive, investeeringute ja kasvu allikas.

| (2) | Varasemad finantskriisid ja paljude maade kogemus on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada asjaomase riigi finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Mõju stabiilsusele võib olla nii otsene kui kaudne. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenuportfellide krediidikahjumina, kui ebasoodsad majandus- ja finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivsete arengutega. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimise korrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(2)

Varasemad finantskriisid ja paljude maade kogemus on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada asjaomase riigi finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Mõju stabiilsusele võib olla nii otsene kui kaudne. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenuportfellide krediidikahjumina, kui ebasoodsad majandus- ja finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivsete arengutega. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimise korrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele.

| (3) | Kinnisvaraturu areng on sageli tsükliline. Ülemäärane riskivõtmine, ülemäärane laenuvõimendus ja väärad stiimulid kinnisvarasektori tõusufaasis võivad kaasa tuua tõsise negatiivse mõju nii finantsstabiilsusele kui ka reaalmajandusele. Võttes arvesse elamukinnisvara olulisust finants- ja makromajandusliku stabiilsuse jaoks, on eriti oluline kasutada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikat lisaks selle rollile süsteemsete riskide leevendamisel ka haavatavuste kuhjumise ärahoidmiseks elamukinnisvaraturul. |
| --- | --- |

(3)

Kinnisvaraturu areng on sageli tsükliline. Ülemäärane riskivõtmine, ülemäärane laenuvõimendus ja väärad stiimulid kinnisvarasektori tõusufaasis võivad kaasa tuua tõsise negatiivse mõju nii finantsstabiilsusele kui ka reaalmajandusele. Võttes arvesse elamukinnisvara olulisust finants- ja makromajandusliku stabiilsuse jaoks, on eriti oluline kasutada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikat lisaks selle rollile süsteemsete riskide leevendamisel ka haavatavuste kuhjumise ärahoidmiseks elamukinnisvaraturul.

| (4) | Kuigi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvaraturgudel tuvastatud haavatavusi põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid. Nende tegurite hulka võivad kuuluda elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud eluasemehindade tõususurvet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu, või muud avaliku sektori poliitikavalikud, mis võivad stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama. Kuivõrd need tegurid ulatuvad kaugemale makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikast, võivad teiste poliitikavaldkondade meetmed tõhusalt ja tulemuslikult täiendada ja toetada praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, mis parandaks haavatavusi riikide kinnisvaraturgudel, tekitamata suuri kulusid reaalmajandusele ja finantssüsteemile. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvaraturgudel tuvastatud haavatavusi põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid. Nende tegurite hulka võivad kuuluda elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud eluasemehindade tõususurvet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu, või muud avaliku sektori poliitikavalikud, mis võivad stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama. Kuivõrd need tegurid ulatuvad kaugemale makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikast, võivad teiste poliitikavaldkondade meetmed tõhusalt ja tulemuslikult täiendada ja toetada praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, mis parandaks haavatavusi riikide kinnisvaraturgudel, tekitamata suuri kulusid reaalmajandusele ja finantssüsteemile.

| (5) | 2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele keskpikas perspektiivis (2). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis rea haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu hoiatused järgmisele kaheksale riigile: Belgia, (3) Taani, (4) Luksemburg, (5) Madalmaad, (6) Austria, (7) Soome, (8) Rootsi (9) ja Ühendkuningriik (10). |
| --- | --- |

(5)

2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele keskpikas perspektiivis (2). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis rea haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu hoiatused järgmisele kaheksale riigile: Belgia, (3) Taani, (4) Luksemburg, (5) Madalmaad, (6) Austria, (7) Soome, (8) Rootsi (9) ja Ühendkuningriik (10).

| (6) | ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva EMP ülese elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva EMP ülese elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (11).

| (7) | Selle raames tuvastas ESRN 11 riigis, mille hulka kuulub Island, finantsstabiilsuse süsteemse riski allikatena teatavad keskpikas perspektiivis haavatavused, mille suhtes ei ole võetud piisavalt meetmeid. |
| --- | --- |

(7)

Selle raames tuvastas ESRN 11 riigis, mille hulka kuulub Island, finantsstabiilsuse süsteemse riski allikatena teatavad keskpikas perspektiivis haavatavused, mille suhtes ei ole võetud piisavalt meetmeid.

| (8) | ESRNi haavatavuste hinnang rõhutab seoses Islandiga järgmist:






  a. | Võrdluses teiste riikidega on kodumajapidamiste võlakoormus suur võrreldes kasutatava tuluga, kuigi see suhtarv on viimastel aastatel oluliselt alanenud. Suure võlakoormusega kodumajapidamised on tavaliselt tundlikumad ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste või ebasoodsa arengu suhtes elamukinnisvaraturul, mis võib mõjutada nende laenuteenindamise võimet ja kaasa tuua tarbimise vähenemise. Samas on võlakoormusega kodumajapidamised vähem haavatavad intressimäära tõusu suhtes, kuna enamik laene on fikseeritud intressimääraga. |
| --- | --- | --- |

(8)

ESRNi haavatavuste hinnang rõhutab seoses Islandiga järgmist:

a.

Võrdluses teiste riikidega on kodumajapidamiste võlakoormus suur võrreldes kasutatava tuluga, kuigi see suhtarv on viimastel aastatel oluliselt alanenud. Suure võlakoormusega kodumajapidamised on tavaliselt tundlikumad ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste või ebasoodsa arengu suhtes elamukinnisvaraturul, mis võib mõjutada nende laenuteenindamise võimet ja kaasa tuua tarbimise vähenemise. Samas on võlakoormusega kodumajapidamised vähem haavatavad intressimäära tõusu suhtes, kuna enamik laene on fikseeritud intressimääraga.

| b. | Kodumajapidamiste laenustruktuuri osas on Islandis domineerinud tarbijahinnaindeksiga indekseeritud laenud (edaspidi „THI-indekseeritud laenud“), (12) mis võivad tähendada riske kõrge võlakoormusega kodumajapidamiste jaoks. Kuigi THI-indekseeritud laenude osakaal uutes laenudes väheneb, on nende laenude osakaal kogu laenujäägis siiski kõrge. Lisaks on THI-indekseeritud laenude tagasimakseperioodi alguses tavaliselt negatiivne amortisatsiooni ajakava, mis sõltub inflatsiooni tasemest, ja see võib kaasa tuua täiendava võla kuhjumise. Seda liiki laenudel võib kodumajapidamiste haavatavusele riski suhtes olla nii leevendav kui ka võimendav mõju. Kõrge inflatsioon mõjutaks kodumajapidamiste hüpoteeklaenude teenindamise võimet lähiperspektiivis vähe, kuna THI-indekseeritud laenud tasandaks laenuteenindamist, kuid THI-indekseerimata laenud kasvaksid lähiperspektiivis järsult. Samas võib kodumajapidamistel pikas perspektiivis osutuda vajalikuks tarbimise piiramine, kuna majanduslik surutis samaaegselt kasvava inflatsiooniga ei too kaasa inflatsioonist tingitud laenu vähenemist. Kõrget võlakoormust selgitab osaliselt kuni 40 aastaks antud annuiteediga hüpoteeklaenude indekseerimine, mis võimaldab väikese sissetulekuga laenusaajatel laenata suuri summasid mugava laenuteeninduse taseme juures. Samas on inflatsioon olnud viimasel kümnendil Islandi keskpanga sihtmäära lähedal, mistõttu on kasvanud indekseerimata laenude osakaal. |
| --- | --- |

b.

Kodumajapidamiste laenustruktuuri osas on Islandis domineerinud tarbijahinnaindeksiga indekseeritud laenud (edaspidi „THI-indekseeritud laenud“), (12) mis võivad tähendada riske kõrge võlakoormusega kodumajapidamiste jaoks. Kuigi THI-indekseeritud laenude osakaal uutes laenudes väheneb, on nende laenude osakaal kogu laenujäägis siiski kõrge. Lisaks on THI-indekseeritud laenude tagasimakseperioodi alguses tavaliselt negatiivne amortisatsiooni ajakava, mis sõltub inflatsiooni tasemest, ja see võib kaasa tuua täiendava võla kuhjumise. Seda liiki laenudel võib kodumajapidamiste haavatavusele riski suhtes olla nii leevendav kui ka võimendav mõju. Kõrge inflatsioon mõjutaks kodumajapidamiste hüpoteeklaenude teenindamise võimet lähiperspektiivis vähe, kuna THI-indekseeritud laenud tasandaks laenuteenindamist, kuid THI-indekseerimata laenud kasvaksid lähiperspektiivis järsult. Samas võib kodumajapidamistel pikas perspektiivis osutuda vajalikuks tarbimise piiramine, kuna majanduslik surutis samaaegselt kasvava inflatsiooniga ei too kaasa inflatsioonist tingitud laenu vähenemist. Kõrget võlakoormust selgitab osaliselt kuni 40 aastaks antud annuiteediga hüpoteeklaenude indekseerimine, mis võimaldab väikese sissetulekuga laenusaajatel laenata suuri summasid mugava laenuteeninduse taseme juures. Samas on inflatsioon olnud viimasel kümnendil Islandi keskpanga sihtmäära lähedal, mistõttu on kasvanud indekseerimata laenude osakaal.

| c. | Eluasemelaenude kasv on viimastel aastatel olnud mõõdukas ja tavalisi laenustandardeid võib pidada usaldusväärseteks. Samas osutab seda liiki laenu võtnud kodumajapidamiste võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvu sagedusjaotus, et suur osa kodumajapidamisi võib olla haavatav ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste või ebasoodsa arengu suhtes elamukinnisvaraturul. Kuigi haavatavused Islandi elamukinnisvarasektoris kasvavad, võib Islandi krediidiasutusi pidada vastupanuvõimelisteks. Riigi ametiasutused on Islandi kolme suurima krediidiasutuse suhtes teostanud mitmeid stressiteste; need stressitestid hõlmasid stsenaariumid, mille puhul järsk hinnalangus eluasemeturul langes kokku tugeva negatiivse šokiga majanduses tervikuna, ning tulemused näitasid, et need pangad peaksid suutma need šokid absorbeerida. |
| --- | --- |

c.

Eluasemelaenude kasv on viimastel aastatel olnud mõõdukas ja tavalisi laenustandardeid võib pidada usaldusväärseteks. Samas osutab seda liiki laenu võtnud kodumajapidamiste võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvu sagedusjaotus, et suur osa kodumajapidamisi võib olla haavatav ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste või ebasoodsa arengu suhtes elamukinnisvaraturul. Kuigi haavatavused Islandi elamukinnisvarasektoris kasvavad, võib Islandi krediidiasutusi pidada vastupanuvõimelisteks. Riigi ametiasutused on Islandi kolme suurima krediidiasutuse suhtes teostanud mitmeid stressiteste; need stressitestid hõlmasid stsenaariumid, mille puhul järsk hinnalangus eluasemeturul langes kokku tugeva negatiivse šokiga majanduses tervikuna, ning tulemused näitasid, et need pangad peaksid suutma need šokid absorbeerida.

| d. | Samuti on kahtlusi eluasemehindade ülehindamise osas. Eluasemehindade tõus on viimastes kvartalites aeglustunud, pärast viimase kaheksa aasta pidevat tõusu. Keskpikas perspektiivis ja rahvusvahelises võrdluses on eluasemehindade kasv olnud suur. Võttes arvesse eluaseme omamise kõrget määra Islandis, võib eluasemehindade langus kaasa tuua kodumajapidamiste negatiivse varalise seisu. Siiski võib eeldada, et võimalik otsene hüpoteeklaenudest tulenev krediidikahjum jääb piiratuks, kuna kodumajapidamiste hüpoteekide laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvud on suhteliselt madalad. |
| --- | --- |

d.

Samuti on kahtlusi eluasemehindade ülehindamise osas. Eluasemehindade tõus on viimastes kvartalites aeglustunud, pärast viimase kaheksa aasta pidevat tõusu. Keskpikas perspektiivis ja rahvusvahelises võrdluses on eluasemehindade kasv olnud suur. Võttes arvesse eluaseme omamise kõrget määra Islandis, võib eluasemehindade langus kaasa tuua kodumajapidamiste negatiivse varalise seisu. Siiski võib eeldada, et võimalik otsene hüpoteeklaenudest tulenev krediidikahjum jääb piiratuks, kuna kodumajapidamiste hüpoteekide laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvud on suhteliselt madalad.

| e. | Võttes arvesse eespool nimetatud haavatavusi, võivad ebasoodsad majandus- ja finantstingimused või elamukinnisvaraturul ebasoodne areng kaasa tuua finantsstabiilsuse otseste ja kaudsete riskide realiseerumise. Võimalik otsene risk Islandi pangandussüsteemile on seotud võimaliku kahjumiga, mis tuleneb eluaseme võimaliku ülehindamise kontekstis antud laenude kohustuste täitmata jätmisega, ja konkurentsisurvega, mis võib tuua kaasa krediidistandardite nõrgenemise. Lisaks võib osal kodumajapidamistest esineda negatiivse rikkuse efekt või nende varade väärtus võib muutuda negatiivseks, kui eluasemehinnad langevad oluliselt. Kuna hüpoteeklaenudest oodatava otsese krediidikahjumi võimalus on väike ja domineerivad fikseeritud intressimääraga THI-indekseeritud laenud, ei pruugi kodumajapidamistel esineda pingeid oma laenude teenindamise võimes, mille suurusest tuleneks kohustuste täitmata jätmine. Siiski võib laenude teenindamine mõne kodumajapidamise jaoks muutuda keerukamaks pikas perspektiivis, kui näiteks töötus kasvab ja/või kodumajapidamiste tulude kasv langeb. Sellega seotud negatiivne mõju kodumajapidamiste tuludele ja varale võib esialgset vapustust veelgi võimendada, kui kodumajapidamised peavad oma eluasemelaenu teenindamiseks vähendama tarbimist. See võib kaasa tuua teise ringi mõju ja suurendada riske krediidiasutustele ja finantssüsteemile. |
| --- | --- |

e.

Võttes arvesse eespool nimetatud haavatavusi, võivad ebasoodsad majandus- ja finantstingimused või elamukinnisvaraturul ebasoodne areng kaasa tuua finantsstabiilsuse otseste ja kaudsete riskide realiseerumise. Võimalik otsene risk Islandi pangandussüsteemile on seotud võimaliku kahjumiga, mis tuleneb eluaseme võimaliku ülehindamise kontekstis antud laenude kohustuste täitmata jätmisega, ja konkurentsisurvega, mis võib tuua kaasa krediidistandardite nõrgenemise. Lisaks võib osal kodumajapidamistest esineda negatiivse rikkuse efekt või nende varade väärtus võib muutuda negatiivseks, kui eluasemehinnad langevad oluliselt. Kuna hüpoteeklaenudest oodatava otsese krediidikahjumi võimalus on väike ja domineerivad fikseeritud intressimääraga THI-indekseeritud laenud, ei pruugi kodumajapidamistel esineda pingeid oma laenude teenindamise võimes, mille suurusest tuleneks kohustuste täitmata jätmine. Siiski võib laenude teenindamine mõne kodumajapidamise jaoks muutuda keerukamaks pikas perspektiivis, kui näiteks töötus kasvab ja/või kodumajapidamiste tulude kasv langeb. Sellega seotud negatiivne mõju kodumajapidamiste tuludele ja varale võib esialgset vapustust veelgi võimendada, kui kodumajapidamised peavad oma eluasemelaenu teenindamiseks vähendama tarbimist. See võib kaasa tuua teise ringi mõju ja suurendada riske krediidiasutustele ja finantssüsteemile.

| f. | ESRN võtab arvesse, et Islandis kehtivad mitmesugused meetmed (laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarv; laenusaaja tuluga seotud krediidikõlbulikkuse hindamine; ja kapitalipuhvrid), mis on suunatud nii krediidiasutuste kui ka laenusaajate vastupanuvõime tagamisele. Eeldatakse, et vastutsükliline kapitalipuhver ja süsteemse riski puhver suurendavad krediidiasutuste vastupanuvõimet erasektori võlakoormusest tuleneva haavatavuse realiseerumise vastu. Siiski tuleks pöörata erilist tähelepanu pangandusvälistele laenuandjatele (st pensionifondid ja riiklik eluaseme rahastamise fond), kes osalevad Islandi eluasemesektoris rohkem kui teistes riikides. LTV suhtarvu kohaldati finantstsükli kasvufaasis laenusaajate vastupanuvõime suurendamiseks, laenuandmise standardite nõrgenemise vältimiseks ning ülemäärase krediidi- ja eluasemehindade kasvu leevendamiseks. Kuna LTV suhtarvu kohaldatakse kõikide laenusaajate suhtes, välditakse võimalikku sektoriülest ülekandumist. Lisaks tuleb praegu kehtivate mikrotasandi usaldatavusjärelevalve nõuete kohaselt hinnata uusi laene võtvate laenusaajate laenukõlblikkust. Seetõttu tuleks ülekandumise vältimiseks kohaldada ka mis tahes tulevasi laenusaajapõhiseid meetmeid kõikide laenusaajate suhtes. |
| --- | --- |

f.

ESRN võtab arvesse, et Islandis kehtivad mitmesugused meetmed (laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarv; laenusaaja tuluga seotud krediidikõlbulikkuse hindamine; ja kapitalipuhvrid), mis on suunatud nii krediidiasutuste kui ka laenusaajate vastupanuvõime tagamisele. Eeldatakse, et vastutsükliline kapitalipuhver ja süsteemse riski puhver suurendavad krediidiasutuste vastupanuvõimet erasektori võlakoormusest tuleneva haavatavuse realiseerumise vastu. Siiski tuleks pöörata erilist tähelepanu pangandusvälistele laenuandjatele (st pensionifondid ja riiklik eluaseme rahastamise fond), kes osalevad Islandi eluasemesektoris rohkem kui teistes riikides. LTV suhtarvu kohaldati finantstsükli kasvufaasis laenusaajate vastupanuvõime suurendamiseks, laenuandmise standardite nõrgenemise vältimiseks ning ülemäärase krediidi- ja eluasemehindade kasvu leevendamiseks. Kuna LTV suhtarvu kohaldatakse kõikide laenusaajate suhtes, välditakse võimalikku sektoriülest ülekandumist. Lisaks tuleb praegu kehtivate mikrotasandi usaldatavusjärelevalve nõuete kohaselt hinnata uusi laene võtvate laenusaajate laenukõlblikkust. Seetõttu tuleks ülekandumise vältimiseks kohaldada ka mis tahes tulevasi laenusaajapõhiseid meetmeid kõikide laenusaajate suhtes.

| g. | Islandi elamukinnisvarasektori haavatavustega tuvastatud süsteemiriskide leevendamiseks võib praegusi poliitikameetmeid hinnata kui osaliselt kohaseid ja piisavaid. Eelkõige ei pruugi praegustest makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetest piisata kodumajapidamiste kõrge võlakoormuse taseme käsitlemiseks. Kuigi agregeeritud tasemel võib võlg olla vähenenud, esinevad individuaalselt siiski riskikogumid seoses kõrge võlakoormusega kodumajapidamiste riskiga. Kuigi ESRN tunnustab algatusi seoses elamukinnisvara jälgimisega, võivad vajalikuks osutuda täiendavad meetmed seoses laenuandmisega kodumajapidamistele, kelle DTI suhtarv on kõrge. Island võib kaaluda konkreetsete tulupõhiste meetmete suuniste ennetavat rakendamist, võttes vastu soovituse või õiguslikult siduvad laenusaajapõhised meetmed. Tulupõhised meetmed võivad aidata paremini vältida kodumajapidamiste ülemäärast võlakoormust, kui eluasemehindade tõus jätkub. Need meetmed oleksid eriti asjakohased, kui eluasemehindade tõus võib vähendada LTV suhtarvu piirmäära tulemuslikkust. |
| --- | --- |

g.

Islandi elamukinnisvarasektori haavatavustega tuvastatud süsteemiriskide leevendamiseks võib praegusi poliitikameetmeid hinnata kui osaliselt kohaseid ja piisavaid. Eelkõige ei pruugi praegustest makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmetest piisata kodumajapidamiste kõrge võlakoormuse taseme käsitlemiseks. Kuigi agregeeritud tasemel võib võlg olla vähenenud, esinevad individuaalselt siiski riskikogumid seoses kõrge võlakoormusega kodumajapidamiste riskiga. Kuigi ESRN tunnustab algatusi seoses elamukinnisvara jälgimisega, võivad vajalikuks osutuda täiendavad meetmed seoses laenuandmisega kodumajapidamistele, kelle DTI suhtarv on kõrge. Island võib kaaluda konkreetsete tulupõhiste meetmete suuniste ennetavat rakendamist, võttes vastu soovituse või õiguslikult siduvad laenusaajapõhised meetmed. Tulupõhised meetmed võivad aidata paremini vältida kodumajapidamiste ülemäärast võlakoormust, kui eluasemehindade tõus jätkub. Need meetmed oleksid eriti asjakohased, kui eluasemehindade tõus võib vähendada LTV suhtarvu piirmäära tulemuslikkust.

| (9) | Tuvastatud haavatavuste käsitlemiseks meetmete aktiveerimisel, nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul tuleks arvestada Islandi positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju. |
| --- | --- |

(9)

Tuvastatud haavatavuste käsitlemiseks meetmete aktiveerimisel, nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul tuleks arvestada Islandi positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju.

| (10) | ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest, |
| --- | --- |

(10)

ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA HOIATUSE:

ESRN on tuvastanud Islandi elamukinnisvarasektoris keskpikas perspektiivis haavatavusi, mis võivad olla finantsstabiilsuse süsteemse riski allikaks ja millest võivad tuleneda olulised negatiivsed tagajärjed reaalmajandusele. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve seisukohast peab ESRN peamiseks haavatavuseks kodumajapidamiste kõrget võlakoormust, mis on seotud eluasemehindade järsu tõusuga keskpikas perspektiivis ja võimaliku ülehindamisega.

Frankfurt Maini ääres, 27. juuni 2019

ESRNi haldusnõukogu nimel

ESRNi sekretariaadi juhataja

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  Vt „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRN, november 2016, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/06, 22. september 2016, Belgia elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 45).

3

(4)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/07, 22. september 2016, Taani elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 47).

4

(5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/09, 22. september 2016, Luksemburgi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 51).

5

(6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/10, 22. september 2016, Madalmaade elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 53).

6

(7)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/05, 22. september 2016, Austria elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 43).

7

(8)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/08, 22. september 2016, Soome elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 49).

8

(9)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/11, 22. september 2016, Rootsi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 55).

9

(10)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiatus ESRN/2016/12, 22. september 2016, Ühendkuningriigi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 57).

10

(11)  Vt „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRN, 2019, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

11

(12)  THI-indekseeritud laen on leping, mille puhul laenusumma seotakse tarbijahinnaindeksiga ja intressimäär on fikseeritud (vt lähemalt Elíasson, L., ‘Indexation 101’, Economic Affairs, Vol. 6, The Central Bank of Iceland, Reykjavik, Island, 2014).

12

Economic Affairs

---

| 30.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 366/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 366/57

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HOIATUS,

27. juuni 2019,

Norra elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis

(ESRN/2019/14)

(2019/C 366/11)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikleid 3, 16 ja 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning moodustab suurima osa kodumajapidamiste varast ja pangalaenudest. Suurim kodumajapidamistele kuuluv vara on elamukinnisvara ning krediidiasutuste bilansimahust hõlmavad tihti suure osa eluasemelaenud. Elamuehitus on tavaliselt ka reaalmajanduse oluline osa, olles tööhõive, investeeringute ja kasvu allikas. |
| --- | --- |

(1)

Eluasemesektor on reaalmajanduse oluline osa ning moodustab suurima osa kodumajapidamiste varast ja pangalaenudest. Suurim kodumajapidamistele kuuluv vara on elamukinnisvara ning krediidiasutuste bilansimahust hõlmavad tihti suure osa eluasemelaenud. Elamuehitus on tavaliselt ka reaalmajanduse oluline osa, olles tööhõive, investeeringute ja kasvu allikas.

| (2) | Varasemad finantskriisid ja paljude maade kogemus on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada asjaomase riigi finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Mõju stabiilsusele võib olla nii otsene kui kaudne. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenuportfellide krediidikahjumina, kui ebasoodsad majandus- ja finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivsete arengutega. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimise korrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(2)

Varasemad finantskriisid ja paljude maade kogemus on näidanud, et kinnisvaraturu jätkusuutmatus võib tõsiselt mõjutada asjaomase riigi finantssüsteemi stabiilsust ja majanduse stabiilsust tervikuna, mis võib kaasa tuua negatiivse piiriülese ülekandumise. Mõju stabiilsusele võib olla nii otsene kui kaudne. Otsene mõju avaldub hüpoteeklaenuportfellide krediidikahjumina, kui ebasoodsad majandus- ja finantstingimused langevad kokku elamukinnisvaraturu negatiivsete arengutega. Kaudne mõju on seotud kodumajapidamiste tarbimise korrigeerimisega, millel on samuti tagajärjed reaalmajandusele ja finantsstabiilsusele.

| (3) | Kinnisvaraturu areng on sageli tsükliline. Ülemäärane riskivõtmine, ülemäärane laenuvõimendus ja väärad stiimulid kinnisvarasektori tõusufaasis võivad tuua kaasa tõsise negatiivse mõju nii finantsstabiilsusele kui ka reaalmajandusele. Võttes arvesse elamukinnisvara olulisust finants- ja makromajandusliku stabiilsuse jaoks, on eriti oluline kasutada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikat lisaks selle rollile süsteemsete riskide leevendamisel ka haavatavuste kuhjumise ärahoidmiseks elamukinnisvaraturul. |
| --- | --- |

(3)

Kinnisvaraturu areng on sageli tsükliline. Ülemäärane riskivõtmine, ülemäärane laenuvõimendus ja väärad stiimulid kinnisvarasektori tõusufaasis võivad tuua kaasa tõsise negatiivse mõju nii finantsstabiilsusele kui ka reaalmajandusele. Võttes arvesse elamukinnisvara olulisust finants- ja makromajandusliku stabiilsuse jaoks, on eriti oluline kasutada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikat lisaks selle rollile süsteemsete riskide leevendamisel ka haavatavuste kuhjumise ärahoidmiseks elamukinnisvaraturul.

| (4) | Kuigi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvaraturgudel tuvastatud haavatavusi põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid. Nende tegurite hulka võivad kuuluda elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud eluasemehindade tõususurvet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu, või muud avaliku sektori poliitikavalikud, mis võivad stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama. Kuivõrd need tegurid ulatuvad kaugemale makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikast, võivad teiste poliitikavaldkondade meetmed tõhusalt ja tulemuslikult täiendada ja toetada praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, mis parandaks haavatavusi riikide kinnisvaraturgudel, tekitamata suuri kulusid reaalmajandusele ja finantssüsteemile. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) elamukinnisvaraturgudel tuvastatud haavatavusi põhjustavad suures osas tsüklilised tegurid, on neid haavatavusi mõjutanud ka struktuursed tegurid. Nende tegurite hulka võivad kuuluda elamukinnisvara pakkumise puudumine, mis on põhjustanud eluasemehindade tõususurvet ja kinnisvara ostvate kodumajapidamiste võlgade kasvu, või muud avaliku sektori poliitikavalikud, mis võivad stimuleerida kodumajapidamisi üle laenama. Kuivõrd need tegurid ulatuvad kaugemale makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikast, võivad teiste poliitikavaldkondade meetmed tõhusalt ja tulemuslikult täiendada ja toetada praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid, mis parandaks haavatavusi riikide kinnisvaraturgudel, tekitamata suuri kulusid reaalmajandusele ja finantssüsteemile.

| (5) | 2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele keskpikas perspektiivis (2). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis rea haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu hoiatused järgmisele kaheksale riigile: Belgia, (3) Taani, (4) Luksemburg, (5) Madalmaad, (6) Austria, (7) Soome, (8) Rootsi (9) ja Ühendkuningriik (10). |
| --- | --- |

(5)

2016. aastal koostas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) liiduülese hinnangu elamukinnisvaraga seotud haavatavustele keskpikas perspektiivis (2). Hindamise käigus tuvastas ESRN mitmes riigis rea haavatavusi keskpikas perspektiivis, mis võivad olla finantssüsteemi süsteemse riski allikaks, ning andis seetõttu hoiatused järgmisele kaheksale riigile: Belgia, (3) Taani, (4) Luksemburg, (5) Madalmaad, (6) Austria, (7) Soome, (8) Rootsi (9) ja Ühendkuningriik (10).

| (6) | ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva EMP ülese elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (11). |
| --- | --- |

(6)

ESRN lõpetas hiljuti süstemaatilise ja arengut käsitleva EMP ülese elamukinnisvarasektori haavatavuste hindamise (11).

| (7) | Selle raames tuvastas ESRN 11 riigis, mille hulka kuulub Norra, finantsstabiilsuse süsteemse riski allikatena teatavad keskpikas perspektiivis haavatavused, mille suhtes ei ole võetud piisavalt meetmeid. |
| --- | --- |

(7)

Selle raames tuvastas ESRN 11 riigis, mille hulka kuulub Norra, finantsstabiilsuse süsteemse riski allikatena teatavad keskpikas perspektiivis haavatavused, mille suhtes ei ole võetud piisavalt meetmeid.

| (8) | ESRNi haavatavuste hinnang rõhutab seoses Norraga järgmist.






  a. | Võrdluses teiste riikidega ja eelmiste aastatega on kodumajapidamiste võlakoormus väga suur ja see on viimase kümne aasta jooksul ühtlaselt suurenenud. Lisaks on suur osa laenudest muutuva intressimääraga, mis muudab kodumajapidamised haavatavaks intressimäära tõusu suhtes. Samas on stressitestid intressimäära tõusu osas näidanud, et hüpoteeklaenu taotlejad on üldiselt suutelised katma tavalisi elamiskulusid intressimäära šoki puhul. Seetõttu võib intressimäära suurenemisest tingitud võimaliku kohustuste täitmata jätmise riski pidada piiratuks. |
| --- | --- | --- |

(8)

ESRNi haavatavuste hinnang rõhutab seoses Norraga järgmist.

a.

Võrdluses teiste riikidega ja eelmiste aastatega on kodumajapidamiste võlakoormus väga suur ja see on viimase kümne aasta jooksul ühtlaselt suurenenud. Lisaks on suur osa laenudest muutuva intressimääraga, mis muudab kodumajapidamised haavatavaks intressimäära tõusu suhtes. Samas on stressitestid intressimäära tõusu osas näidanud, et hüpoteeklaenu taotlejad on üldiselt suutelised katma tavalisi elamiskulusid intressimäära šoki puhul. Seetõttu võib intressimäära suurenemisest tingitud võimaliku kohustuste täitmata jätmise riski pidada piiratuks.

| b. | Hüpoteeklaenud on keskpikas perspektiivis kasvanud ja see on olnud põhiline kodumajapidamistele laenuandmise kasvutegur. Lisaks on hüpoteeklaenud pangandussektorile süsteemse tähtsusega, kuna need moodustavad suure osa kõikidest krediidiasutuste poolt antud laenudest. Pangandussektorit võib haavata ka rahvusvahelisest keskkonnast tulenev risk, kuna suur osa välisinvestoreid osaleb pandikirjade turul ja Norra finantssüsteemi on seotud muude Põhjamaadega. |
| --- | --- |

b.

Hüpoteeklaenud on keskpikas perspektiivis kasvanud ja see on olnud põhiline kodumajapidamistele laenuandmise kasvutegur. Lisaks on hüpoteeklaenud pangandussektorile süsteemse tähtsusega, kuna need moodustavad suure osa kõikidest krediidiasutuste poolt antud laenudest. Pangandussektorit võib haavata ka rahvusvahelisest keskkonnast tulenev risk, kuna suur osa välisinvestoreid osaleb pandikirjade turul ja Norra finantssüsteemi on seotud muude Põhjamaadega.

| c. | Esinevad märgid eluaseme ülehindamise kohta seoses pikaajaliselt kõrgete eluasemehindade ja pideva kasvuga. Viimastes kvartalites on eluasemehinnad olnud mõõdukamad, kuid tehingute mahud ei ole vähenenud. Hüpoteekide kaudu eluaseme omamise määr on kõrge, mis võib muuta kodumajapidamised haavatavaks ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste või ebasoodsa arengu suhtes elamukinnisvaraturul. |
| --- | --- |

c.

Esinevad märgid eluaseme ülehindamise kohta seoses pikaajaliselt kõrgete eluasemehindade ja pideva kasvuga. Viimastes kvartalites on eluasemehinnad olnud mõõdukamad, kuid tehingute mahud ei ole vähenenud. Hüpoteekide kaudu eluaseme omamise määr on kõrge, mis võib muuta kodumajapidamised haavatavaks ebasoodsate majandus- ja finantstingimuste või ebasoodsa arengu suhtes elamukinnisvaraturul.

| d. | Võttes arvesse eespool nimetatud haavatavusi, võib majandus- või finantsšokk kaasa tuua finantsstabiilsuse otseste ja kaudsete riskide realiseerumise. Norra pangandussüsteemi otsesed riskid on seotud uute hüpoteeklaenude võimaliku krediidikahjumiga, kuna need laenud anti eluasemehindade võimaliku ülehindamise kontekstis. Lisaks võib osal kodumajapidamistest esineda negatiivse rikkuse efekt või nende varade väärtus võib muutuda negatiivseks, kui eluasemehinnad langevad oluliselt. Ka laenude teenindamine võib mõne kodumajapidamise jaoks muutuda keerukamaks, kui näiteks töötus kasvab ja/või kodumajapidamiste tulude kasv langeb. Sellega seotud negatiivne mõju kodumajapidamiste tuludele ja varale võib esialgset vapustust veelgi võimendada, kui kodumajapidamised peavad oma eluasemelaenu teenindamiseks vähendama tarbimist. See võib kaasa tuua teise ringi mõju ja suurendada riske krediidiasutustele ja finantssüsteemile. |
| --- | --- |

d.

Võttes arvesse eespool nimetatud haavatavusi, võib majandus- või finantsšokk kaasa tuua finantsstabiilsuse otseste ja kaudsete riskide realiseerumise. Norra pangandussüsteemi otsesed riskid on seotud uute hüpoteeklaenude võimaliku krediidikahjumiga, kuna need laenud anti eluasemehindade võimaliku ülehindamise kontekstis. Lisaks võib osal kodumajapidamistest esineda negatiivse rikkuse efekt või nende varade väärtus võib muutuda negatiivseks, kui eluasemehinnad langevad oluliselt. Ka laenude teenindamine võib mõne kodumajapidamise jaoks muutuda keerukamaks, kui näiteks töötus kasvab ja/või kodumajapidamiste tulude kasv langeb. Sellega seotud negatiivne mõju kodumajapidamiste tuludele ja varale võib esialgset vapustust veelgi võimendada, kui kodumajapidamised peavad oma eluasemelaenu teenindamiseks vähendama tarbimist. See võib kaasa tuua teise ringi mõju ja suurendada riske krediidiasutustele ja finantssüsteemile.

| e. | ESRN võtab arvesse, et Norras kehtib terviklik kogum laenusaajapõhiseid ja kapitalimeetmeid, mis on suunatud nii krediidiasutuste kui ka laenusaajate vastupanuvõime tagamisele. Kohustuste rikkumisest tuleneva kahjumi (LGD) alammäär ja kohustuste täitmata jätmise tõenäosuse (PD) mudelid (12) koos vastutsüklilise puhvriga on olulised kapitalipõhised meetmed, mis peaksid tagama krediidiasutuste võime absorbeerida võimalikust majandus- või finantsšokist tulenevat kahjumit. Lisaks on Norra ametiasutused algatanud mitmeid laenusaajapõhiseid meetmeid: kombinatsioon piirmääradest laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarvule ning võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvule ning võimetekohasuse testid. Laenusaajapõhiste meetmete mõju on dokumenteeritud ja suure väärtusega hüpoteekide, mille suhtes kehtivad piirmäärad, osakaal on vähenenud. Vaatamata makrotasandi usaldatavusjärelevalve märkimisväärsetele meetmetele, on elamukinnisvaraturuga seotud süsteemsed riskid jäänud Norras suureks. |
| --- | --- |

e.

ESRN võtab arvesse, et Norras kehtib terviklik kogum laenusaajapõhiseid ja kapitalimeetmeid, mis on suunatud nii krediidiasutuste kui ka laenusaajate vastupanuvõime tagamisele. Kohustuste rikkumisest tuleneva kahjumi (LGD) alammäär ja kohustuste täitmata jätmise tõenäosuse (PD) mudelid (12) koos vastutsüklilise puhvriga on olulised kapitalipõhised meetmed, mis peaksid tagama krediidiasutuste võime absorbeerida võimalikust majandus- või finantsšokist tulenevat kahjumit. Lisaks on Norra ametiasutused algatanud mitmeid laenusaajapõhiseid meetmeid: kombinatsioon piirmääradest laenusumma ja tagatisvara väärtuse (LTV) suhtarvule ning võla ja sissetuleku (DTI) suhtarvule ning võimetekohasuse testid. Laenusaajapõhiste meetmete mõju on dokumenteeritud ja suure väärtusega hüpoteekide, mille suhtes kehtivad piirmäärad, osakaal on vähenenud. Vaatamata makrotasandi usaldatavusjärelevalve märkimisväärsetele meetmetele, on elamukinnisvaraturuga seotud süsteemsed riskid jäänud Norras suureks.

| f. | Norra elamukinnisvarasektori haavatavustega tuvastatud süsteemiriskide leevendamiseks võib praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika meetmeid hinnata kohasteks. Samas on Norra elamukinnisvaraturuga endiselt seotud märkimisväärne süsteemne risk ja seetõttu hinnatakse makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika osaliselt piisavaks. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika valdkonnas on tuvastatud haavatavuste leevendamine olnud esmatähtis, mistõttu on koostatud poliitikameetmete kõikehõlmav kogum. Siiski võiks makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikat täiendada üldisemate poliitikameetmetega, mille eesmärgiks oleks kodumajapidamiste võlakoormuse suurendamist lihtsustavate või soodustavate meetmete kõrvaldamine. Need poliitikameetmed peaksid täiendama praeguseid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid ja käsitlema praegu Norra elamukinnisvaraturul tuvastatud haavatavusi tõhusalt ja tulemuslikult, ilma ülemäärase kuluta Norra reaalmajandusele ja finantssüsteemile. Täiendavad poliitikameetmed võiksid olla näiteks mitte motiveerida kodumajapidamiste suurt võlakoormust, muutes eluaseme üürituru tõhusamaks ja arendades omaniku kasutuses olevat eluasemeturgu ning tagades piisavat eluasemepakkumist. Kui muid poliitikameetmeid ei võeta ja haavatavus ei vähene, vaid pigem suureneb tulenevalt majandus- ja finantsarengust, tuleks karmistada kehtivaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid või algatada uusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid. |
| --- | --- |

f.

Norra elamukinnisvarasektori haavatavustega tuvastatud süsteemiriskide leevendamiseks võib praegusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika meetmeid hinnata kohasteks. Samas on Norra elamukinnisvaraturuga endiselt seotud märkimisväärne süsteemne risk ja seetõttu hinnatakse makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika osaliselt piisavaks. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika valdkonnas on tuvastatud haavatavuste leevendamine olnud esmatähtis, mistõttu on koostatud poliitikameetmete kõikehõlmav kogum. Siiski võiks makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikat täiendada üldisemate poliitikameetmetega, mille eesmärgiks oleks kodumajapidamiste võlakoormuse suurendamist lihtsustavate või soodustavate meetmete kõrvaldamine. Need poliitikameetmed peaksid täiendama praeguseid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid ja käsitlema praegu Norra elamukinnisvaraturul tuvastatud haavatavusi tõhusalt ja tulemuslikult, ilma ülemäärase kuluta Norra reaalmajandusele ja finantssüsteemile. Täiendavad poliitikameetmed võiksid olla näiteks mitte motiveerida kodumajapidamiste suurt võlakoormust, muutes eluaseme üürituru tõhusamaks ja arendades omaniku kasutuses olevat eluasemeturgu ning tagades piisavat eluasemepakkumist. Kui muid poliitikameetmeid ei võeta ja haavatavus ei vähene, vaid pigem suureneb tulenevalt majandus- ja finantsarengust, tuleks karmistada kehtivaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid või algatada uusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid.

| (9) | Tuvastatud haavatavustega tegelemiseks meetmete käivitamisel, nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul tuleks arvestada Norra positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju. |
| --- | --- |

(9)

Tuvastatud haavatavustega tegelemiseks meetmete käivitamisel, nende kalibreerimisel ja järkjärgulisel kasutuselevõtul tuleks arvestada Norra positsiooni majandus- ja finantstsüklites ning mis tahes võimalikku kulude ja tuludega seotud mõju.

| (10) | ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest, |
| --- | --- |

(10)

ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule ESRNi haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist ning pärast adressaatide teavitamist avaldamise kavatsusest,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA HOIATUSE:

ESRN on tuvastanud Norra elamukinnisvarasektoris keskpikas perspektiivis haavatavusi, mis võivad olla finantsstabiilsuse süsteemse riski allikaks ja millest võivad tuleneda olulised negatiivsed tagajärjed reaalmajandusele. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve seisukohast peab ESRN peamiseks haavatavuseks kodumajapidamiste kõrget võlakoormust, mis on seotud eluasemehindade pikaajalise tõusuga ja võimaliku ülehindamisega.

Frankfurt Maini ääres, 27. juuni 2019

ESRNi haldusnõukogu nimel

ESRNi sekretariaadi juhataja

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  Vt „Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector“, ESRN, november 2016, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

2

(3)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/06 Belgia elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 45).

3

(4)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/07 Taani elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 47).

4

(5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/09 Luksemburg elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 51).

5

(6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/10 Madalmaade elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 53).

6

(7)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/05 Austria elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 43).

7

(8)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/08 Soome elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 49).

8

(9)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/11 Rootsi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 55).

9

(10)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. septembri 2016. aasta hoiatus ESRN/2016/12 Ühendkuningriigi elamukinnisvarasektori haavatavuse kohta keskpikas perspektiivis (ELT C 31, 31.1.2017, lk 57).

10

(11)  Vt „Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries“, ESRN, 2019, avaldatud ESRNi veebilehel www.esrb.europa.eu.

11

(12)  Norras kehtib rangem eluasemehüpoteegi sisereitingute meetod, sh LGD alampiir 20 % ja konkreetsed nõuded hüpoteeklaenude PD arvutamiseks. Riigi ametiasutuste aruannetest nähtub, et LGD alampiir ja PD nõuded toimivad sisereitingu meetodit kasutavate Norra pankade eluasemehüpoteekide keskmise riskikaalu tõstmisel.

12

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 30.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 366/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 366/60

---

Euro vahetuskurss (1)

29. oktoober 2019

(2019/C 366/12)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1095 |
| JPY | Jaapani jeen | 120,88 |
| DKK | Taani kroon | 7,4706 |
| GBP | Inglise nael | 0,86328 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,7923 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1041 |
| ISK | Islandi kroon | 138,10 |
| NOK | Norra kroon | 10,2748 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,543 |
| HUF | Ungari forint | 328,78 |
| PLN | Poola zlott | 4,2693 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7559 |
| TRY | Türgi liir | 6,3596 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6186 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4486 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6994 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7481 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5121 |
| KRW | Korea vonn | 1 295,86 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,2241 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8392 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4568 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 590,95 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6410 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,623 |
| RUB | Vene rubla | 70,9154 |
| THB | Tai baat | 33,524 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,4300 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,1812 |
| INR | India ruupia | 78,6150 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1095

JPY

Jaapani jeen

120,88

DKK

Taani kroon

7,4706

GBP

Inglise nael

0,86328

SEK

Rootsi kroon

10,7923

CHF

Šveitsi frank

1,1041

ISK

Islandi kroon

138,10

NOK

Norra kroon

10,2748

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,543

HUF

Ungari forint

328,78

PLN

Poola zlott

4,2693

RON

Rumeenia leu

4,7559

TRY

Türgi liir

6,3596

AUD

Austraalia dollar

1,6186

CAD

Kanada dollar

1,4486

HKD

Hongkongi dollar

8,6994

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7481

SGD

Singapuri dollar

1,5121

KRW

Korea vonn

1 295,86

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,2241

CNY

Hiina jüaan

7,8392

HRK

Horvaatia kuna

7,4568

IDR

Indoneesia ruupia

15 590,95

MYR

Malaisia ringit

4,6410

PHP

Filipiini peeso

56,623

RUB

Vene rubla

70,9154

THB

Tai baat

33,524

BRL

Brasiilia reaal

4,4300

MXN

Mehhiko peeso

21,1812

INR

India ruupia

78,6150

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 30.10.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 366/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.10.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 366/61

---

Teatis komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1131 (millega luuakse tollimeede Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 14a ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 24a rakendamiseks) kohaldamise kohta

(2019/C 366/13)

Euroopa Komisjon võttis 3. juulil 2019 määruse (EL) 2016/1036 (1) artikli 14a ja määruse (EL) 2016/1037 (2) artikli 24a alusel vastu rakendusmääruse (EL) 2019/1131 (3) (edaspidi „tollimeede“).

Määruse (EL) 2016/1036 artikliga 14a ja määruse (EL) 2016/1037 artikliga 24a on lubatud pikendada dumpinguvastaste ja/või tasakaalustavate tollimaksude kohaldamist kaupade suhtes, mida tuuakse märkimisväärsetes kogustes sisse tehissaarele, paiksetesse või ujuvatesse rajatistesse või muudesse struktuuridesse, mis asuvad liikmesriigi mandrilaval või vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonile liikmesriigi välja kuulutatud majandusvööndis, kui selline tegevus võib tekitada kahju liidu tootmisharule. Juhul kui määrusega, millega kehtestatakse dumpinguvastased ja/või tasakaalustusmeetmed, nähakse sõnaselgelt ette selline laiendamine nimetatud aladele, nähakse tollimeetmega ette tingimused dumpinguvastaste ja/või tasakaalustavate tollimaksude kehtestamiseks ning sellistest toodetest teavitamise ja nende deklareerimise ning tollimaksu tasumise protseduurid.

Selleks et anda tolliasutustele piisavalt aega vastuvõtudeklaratsioonide töötlemise ettevalmistamiseks, lükati tollimeetme artikliga 9 tollimeetme sätete kohaldamist edasi nelja kuu võrra alates selle avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

Määruse (EL) 2016/1036 artiklis 14a ja määruse (EL) 2016/1037 artiklis 24a on sätestatud, et komisjon teavitab kõiki ettevõtjaid tollimeetme käivitumisest vastava teate avaldamisega.

Komisjon teavitab käesolevaga kõiki ettevõtjaid sellest, et tollimeede hakkab toimima ja seda kohaldatakse täielikult alates 4. novembrist 2019.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 55).

(3)  Komisjoni 2. juuli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1131, millega luuakse tollimeede Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 14a ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 24a rakendamiseks (ELT L 179, 3.7.2019, lk 12).

---