# Euroopa Liidu C 417/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 417 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik11. detsember 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 417

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik11. detsember 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | ECA |
| 2019/C 417/01 | Aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2018 kohta (2019/C 417/01) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

ECA

2019/C 417/01

Aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2018 kohta (2019/C 417/01)

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

ECA

| 11.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 417/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 417/1

---

Aastaaruanne ELi asutuste eelarveaasta 2018 kohta

(2019/C 417/01)

SISUKORD

| ELI ASUTUSTE JA MUUDE KÄESOLEVAS ARUANDES KÄSITLETUD LIIDU ORGANITE LOETELU | 4 |
| --- | --- |

| 1. peatükk. | ELi asutused ja kontrollikoja audit | 6 |
| --- | --- | --- |

1. peatükk.

| SISSEJUHATUS | 6 |
| --- | --- |

| ELI ASUTUSED | 6 |
| --- | --- |

| Eri tüüpi asutused aitavad ELi poliitikat kavandada ja ellu viia | 6 |
| --- | --- |

| Asutusi rahastatakse mitmesugustest allikatest ja mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide kaudu | 9 |
| --- | --- |

| Eelarvemenetlus ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus on kõigi asutuste jaoks sama, välja arvatud EUIPO, CPVO ja SRB | 15 |
| --- | --- |

| ELi asutuste võrgustik hõlbustab asutustevahelist koostööd ja suhtlemist sidusrühmadega | 16 |
| --- | --- |

| MEIE AUDIT | 16 |
| --- | --- |

| Meie volitused hõlmavad iga-aastaseid auditeid, eriauditeid ja arvamusi | 16 |
| --- | --- |

| Meie auditite eesmärk on käsitleda peamisi riske | 17 |
| --- | --- |

| Edastame pettusekahtlusega juhtumid OLAFile | 18 |
| --- | --- |

| Esitame teavet komisjoni siseauditi talituse auditite ja välishindamise aruannete kohta | 18 |
| --- | --- |

| 2. PEATÜKK. | Audititulemuste ülevaade | 19 |
| --- | --- | --- |

2. PEATÜKK.

| SISSEJUHATUS | 19 |
| --- | --- |

| ASUTUSTE 2018. AASTA AUDITITE TULEMUSED ON ÜLDISELT POSITIIVSED | 19 |
| --- | --- |

| Märkusteta arvamused kõigi asutuste raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta | 19 |
| --- | --- |

| Märkusteta arvamused kõikide asutuste raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 20 |
| --- | --- |

| Märkusteta arvamused kõigi asutuste (v.a EASO) raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta | 20 |
| --- | --- |

| Meie tähelepanekud käsitlevad 36 asutuse parandamist vajavaid valdkondi | 22 |
| --- | --- |

| KONTROLLIKOJA POOLT MUUDES ASUTUSTEGA SEOTUD ARUANNETES ESITATUD AUDITITULEMUSED | 31 |
| --- | --- |

| Kontrollikoja eriaruanne nr 29/2018 „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) on aidanud oluliselt kaasa kindlustussektori järelevalvele ja stabiilsusele, kuid lahendamata on veel mitmeid tõsiseid probleeme“ | 31 |
| --- | --- |

| Kontrollikoja 2017. aasta eriaruanne määruse (EL) nr 806/2014 artikli 92 lõikega 4 sätestatud tingimuslike kohustuste kohta, mis tekivad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni poolt nimetatud määruse kohaste ülesannete täitmisel eelarveaastal 2017 | 32 |
| --- | --- |

| Muud ühele või mitmele asutusele osutavad kontrollikoja eriaruanded | 32 |
| --- | --- |

| ELI ASUTUSTE VÕRGUSTIKU VASTUS | 33 |
| --- | --- |

| 3. PEATÜKK. | Kinnitavad avaldused ja muud asutusi puudutavad audititulemused | 34 |
| --- | --- | --- |

3. PEATÜKK.

| 3.1. | Kinnitavaid avaldusi toetav teave | 34 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIGIST 1A (KONKURENTSIVÕIME MAJANDUSKASVU JA TÖÖHÕIVE TAGAMISEKS) RAHASTATUD ASUTUSED | 36 |
| --- | --- |

| 3.2. | Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) | 36 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo (BERECi Büroo) | 40 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) | 44 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) | 48 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) | 52 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) | 57 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) | 62 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) | 66 |
| --- | --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) | 72 |
| --- | --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) | 76 |
| --- | --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Euroopa Liidu Raudteeamet (ERA) | 80 |
| --- | --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) | 85 |
| --- | --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) | 90 |
| --- | --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) | 94 |
| --- | --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Euroopa GNSSi Agentuur (GSA) | 98 |
| --- | --- | --- |

3.16.

| MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIGIST 2 (JÄTKUSUUTLIK MAJANDUSKASV: LOODUSVARAD) RAHASTATUD ASUTUSED | 102 |
| --- | --- |

| 3.17. | Euroopa Keskkonnaamet (EEA) | 102 |
| --- | --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA) | 106 |
| --- | --- | --- |

3.18.

| MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIGIST 3 (JULGEOLEK JA KODAKONDSUS) RAHASTATUD ASUTUSED | 109 |
| --- | --- |

| 3.19. | Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) | 109 |
| --- | --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) | 113 |
| --- | --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) | 121 |
| --- | --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) | 124 |
| --- | --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) | 128 |
| --- | --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Euroopa Ravimiamet (EMA) | 132 |
| --- | --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA) | 137 |
| --- | --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) | 141 |
| --- | --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust) | 146 |
| --- | --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol) | 150 |
| --- | --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) | 154 |
| --- | --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) | 158 |
| --- | --- | --- |

3.30.

| MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIGIST 4 (GLOBAALNE EUROOPA) RAHASTATUD ASUTUSED | 164 |
| --- | --- |

| 3.31. | Euroopa Koolitusfond (ETF) | 164 |
| --- | --- | --- |

3.31.

| MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIGIST 5 (HALDUS) RAHASTATUD ASUTUSED | 167 |
| --- | --- |

| 3.32. | Euratomi Tarneagentuur (ESA) | 167 |
| --- | --- | --- |

3.32.

| ISEMAJANDAVAD ASUTUSED | 170 |
| --- | --- |

| 3.33. | Ühenduse Sordiamet (CPVO) | 170 |
| --- | --- | --- |

3.33.

| 3.34. | Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) | 174 |
| --- | --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB) | 181 |
| --- | --- | --- |

3.35.

| 3.36. | Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (CdT) | 186 |
| --- | --- | --- |

3.36.

| KOMISJONI RAKENDUSAMETID | 190 |
| --- | --- |

| 3.37. | Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA) | 190 |
| --- | --- | --- |

3.37.

| 3.38. | Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME) | 194 |
| --- | --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA) | 198 |
| --- | --- | --- |

3.39.

| 3.40. | Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA) | 202 |
| --- | --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Teadusuuringute Rakendusamet (REA) | 206 |
| --- | --- | --- |

3.41.

| 3.42. | Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea) | 210 |
| --- | --- | --- |

3.42.

ELI ASUTUSTE JA MUUDE KÄESOLEVAS ARUANDES KÄSITLETUD LIIDU ORGANITE LOETELU

| Lühend | Täisnimi | Asukoht |
| --- | --- | --- |
| ACER | Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet | Ljubljana, Sloveenia |
| BERECi Büroo | Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo | Riia, Läti |
| CdT | Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | Luxembourg, Luksemburg |
| Cedefop | Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | Thessaloniki, Kreeka |
| CEPOL | Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet | Budapest, Ungari |
| Chafea | Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet | Luxembourg, Luksemburg |
| CPVO | Ühenduse Sordiamet | Angers, Prantsusmaa |
| EACEA | Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet | Brüssel, Belgia |
| EASA | Euroopa Lennundusohutusamet | Köln, Saksamaa |
| EASME | Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet | Brüssel, Belgia |
| EASO | Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet | Valletta, Malta |
| EBA | Euroopa Pangandusjärelevalve | Pariis, Prantsusmaa |
| ECDC | Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | Stockholm, Rootsi |
| ECHA | Euroopa Kemikaaliamet | Helsingi, Soome |
| EEA | Euroopa Keskkonnaamet | Kopenhaagen, Taani |
| EFCA | Euroopa Kalanduskontrolli Amet | Vigo, Hispaania |
| EFSA | Euroopa Toiduohutusamet | Parma, Itaalia |
| EIGE | Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut | Vilnius, Leedu |
| EIOPA | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve | Frankfurt, Saksamaa |
| EIT | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | Budapest, Ungari |
| ELA | Euroopa Tööjõuamet | Bratislava, Slovakkia |
| EMA | Euroopa Ravimiamet | Amsterdam, Madalmaad |
| EMCDDA | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | Lissabon, Portugal |
| EMSA | Euroopa Meresõiduohutuse Amet | Lissabon, Portugal |
| ENISA | Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | Iraklion, Kreeka |
| EPPO | Euroopa Prokuratuur | Luxembourg, Luksemburg |
| ERA | Euroopa Liidu Raudteeamet | Valenciennes, Prantsusmaa |
| ERCEA | Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet | Brüssel, Belgia |
| ESA | Euratomi Tarneagentuur | Luxembourg, Luksemburg |
| ESMA | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve | Pariis, Prantsusmaa |
| ETF | Euroopa Koolitusfond | Torino, Itaalia |
| EUIPO | Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet | Alicante, Hispaania |
| eu-LISA | Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet | Tallinn, Eesti |
| EU-OSHA | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | Bilbao, Hispaania |
| Eurofound | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | Dublin, Iirimaa |
| Eurojust | Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus | Haag, Madalmaad |
| Europol | Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet | Haag, Madalmaad |
| FRA | Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | Viin, Austria |
| Frontex | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet | Varssavi, Poola |
| GSA | Euroopa GNSSi Agentuur | Praha, Tšehhi Vabariik |
| INEA | Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet | Brüssel, Belgia |
| REA | Teadusuuringute Rakendusamet | Brüssel, Belgia |
| SRB | Ühtne Kriisilahendusnõukogu | Brüssel, Belgia |

Lühend

Täisnimi

Asukoht

ACER

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

Ljubljana, Sloveenia

BERECi Büroo

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo

Riia, Läti

CdT

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Luxembourg, Luksemburg

Cedefop

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Thessaloniki, Kreeka

CEPOL

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet

Budapest, Ungari

Chafea

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

Luxembourg, Luksemburg

CPVO

Ühenduse Sordiamet

Angers, Prantsusmaa

EACEA

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet

Brüssel, Belgia

EASA

Euroopa Lennundusohutusamet

Köln, Saksamaa

EASME

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet

Brüssel, Belgia

EASO

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

Valletta, Malta

EBA

Euroopa Pangandusjärelevalve

Pariis, Prantsusmaa

ECDC

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Stockholm, Rootsi

ECHA

Euroopa Kemikaaliamet

Helsingi, Soome

EEA

Euroopa Keskkonnaamet

Kopenhaagen, Taani

EFCA

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

Vigo, Hispaania

EFSA

Euroopa Toiduohutusamet

Parma, Itaalia

EIGE

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

Vilnius, Leedu

EIOPA

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

Frankfurt, Saksamaa

EIT

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

Budapest, Ungari

ELA

Euroopa Tööjõuamet

Bratislava, Slovakkia

EMA

Euroopa Ravimiamet

Amsterdam, Madalmaad

EMCDDA

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

Lissabon, Portugal

EMSA

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Lissabon, Portugal

ENISA

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Iraklion, Kreeka

EPPO

Euroopa Prokuratuur

Luxembourg, Luksemburg

ERA

Euroopa Liidu Raudteeamet

Valenciennes, Prantsusmaa

ERCEA

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

Brüssel, Belgia

ESA

Euratomi Tarneagentuur

Luxembourg, Luksemburg

ESMA

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

Pariis, Prantsusmaa

ETF

Euroopa Koolitusfond

Torino, Itaalia

EUIPO

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

Alicante, Hispaania

eu-LISA

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet

Tallinn, Eesti

EU-OSHA

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Bilbao, Hispaania

Eurofound

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Dublin, Iirimaa

Eurojust

Euroopa Liidu Õigusalase Koostöö Üksus

Haag, Madalmaad

Europol

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet

Haag, Madalmaad

FRA

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

Viin, Austria

Frontex

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet

Varssavi, Poola

GSA

Euroopa GNSSi Agentuur

Praha, Tšehhi Vabariik

INEA

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

Brüssel, Belgia

REA

Teadusuuringute Rakendusamet

Brüssel, Belgia

SRB

Ühtne Kriisilahendusnõukogu

Brüssel, Belgia

1. PEATÜKK

ELi asutused ja kontrollikoja audit

SISSEJUHATUS

| 1.1. | Euroopa Kontrollikoda on Euroopa Liidu toimimise lepingu (1) alusel loodud institutsioon, mille ülesanne on auditeerida Euroopa Liidu rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina tegutseme liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana, aidates eelkõige parandada ELi finantsjuhtimist. Lisateavet meie töö kohta leiab meie tegevusaruannetest, aastaaruannetest ELi eelarve täitmise kohta, eriaruannetest, ülevaatearuannetest ning arvamustest finantsjuhtimisalase mõjuga uute või ajakohastatud ELi õigusaktide ja muude otsuste kohta (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Selle volituse alusel auditeerime igal aastal ELi institutsioonide, asutuste ja muude organite raamatupidamise aastaaruandeid ning nende aluseks olevaid tulusid ja makseid (3). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Käesolevas aruandes esitatakse ELi asutuste ja muude organite (edaspidi ühiselt „asutused“) eelarveaasta 2018 auditi tulemused, samuti muud asutustega seotud audititulemused, mille aluseks on muud ülesanded, nagu eriauditid või arvamused. Aruanne on üles ehitatud järgmiselt:






  — | 1. peatükis kirjeldatakse asutusi ja meie auditite iseloomu; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

1. peatükis kirjeldatakse asutusi ja meie auditite iseloomu;

| — | 2. peatükis esitatakse meie iga-aastase auditi üldised tulemused ja viidatakse teistele asutustega seotud audititulemustele ja arvamustele; |
| --- | --- |

—

2. peatükis esitatakse meie iga-aastase auditi üldised tulemused ja viidatakse teistele asutustega seotud audititulemustele ja arvamustele;

| — | 3. peatükk sisaldab kinnitavat avaldust kõigi 41 asutuse kohta, samuti meie arvamusi ja tähelepanekuid asutuste raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse ning nende aluseks olevate tulude ja maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

—

3. peatükk sisaldab kinnitavat avaldust kõigi 41 asutuse kohta, samuti meie arvamusi ja tähelepanekuid asutuste raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse ning nende aluseks olevate tulude ja maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

ELI ASUTUSED

Eri tüüpi asutused aitavad ELi poliitikat kavandada ja ellu viia

| 1.4. | Asutused on eraldi juriidilised isikud, mis on loodud teiseste õigusaktidega, et täita konkreetseid tehnilisi, teaduslikke või juhtimisülesandeid, mis aitavad ELi institutsioonidel poliitikat kavandada ja ellu viia. Paljud neist on hästi nähtavad ja mõjutavad oluliselt Euroopa kodanike igapäevaelu olulisi valdkondi, nagu tervishoid, ohutus, turvalisus, vabadus ja õigus. Iga asutuse täidetavate ülesannete lühikirjeldus koos nende kinnitavate avaldustega esitatakse 3. peatükis. Käesolevas aruandes kasutatakse asutustele viidates nende lühendeid, mille loetelu on esitatud aruande alguses. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Asutusi on kolme liiki: detsentraliseeritud asutused, rakendusametid ja muud organid. Iga asutuse peamisi eripärasid kirjeldatakse allpool. Asutuste arv on aastate jooksul suurenenud ning on hetkel 43 (selgitus 1.1), mis hõlmab ka kaht uut asutamisel olevat asutust. Need on Euroopa Prokuratuur (EPPO), mille asutamismäärus on kehtinud juba alates 2017. aastast, ning Euroopa Tööjõuamet (ELA), mille asutamismäärus jõustus 2019. aasta augustis. |
| --- | --- |

1.5.

Selgitus 1.1

Asutuste arvu suurenemine

Image 1

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

Allikas:

| 1.6. | Komisjoni rakendusametid asuvad Euroopa Komisjoni ruumides Brüsselis ja Luxembourgis. Detsentraliseeritud asutused ja muud organid paiknevad ELi 23 liikmesriigis, nagu näidatud lühendite loetelus ja selgituses 1.2. Nende asukoha otsustab nõukogu üksi või koos Euroopa Parlamendiga.
  Pärast Ühendkuningriigi otsust EList lahkuda viidi EMA ja EBA 2019. aasta esimesel poolel üle vastavalt Amsterdami ja Pariisi. EPPO asukoht saab olema Luxembourgis ja ELA oma Slovakkias Bratislavas. |
| --- | --- |

1.6.

Pärast Ühendkuningriigi otsust EList lahkuda viidi EMA ja EBA 2019. aasta esimesel poolel üle vastavalt Amsterdami ja Pariisi. EPPO asukoht saab olema Luxembourgis ja ELA oma Slovakkias Bratislavas.

Selgitus 1.2

Asutuste asukohad liikmesriikides

Image 2

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

Allikas:

Detsentraliseeritud asutused käsitlevad konkreetseid poliitikavajadusi

| 1.7. | 34-l detsentraliseeritud asutusel (4) on tähtis roll ELi poliitikasuundade ettevalmistamisel ja elluviimisel, eelkõige tehnilist, teaduslikku ja sisulist ja/või regulatiivset laadi ülesannete täitmisel. Eesmärk on käsitleda konkreetseid poliitikavajadusi ja tugevdada Euroopa koostööd, koondades ELi ja liikmesriikide valitsuste tehnilised ja erialased teadmised. Asutused on loodud määramata ajaks nõukogu määruse või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Hiljuti loodud EPPO on Euroopa Liidu sõltumatu ja detsentraliseeritud prokuratuur, mis on pädev uurima ELi eelarvet kahjustavaid kuritegusid, näiteks pettust, korruptsiooni või tõsiseid piiriüleseid käibemaksupettusi, ning esitama nendes süüdistusi. ELA ülesanne on tugevdada koostööd kõigi tasandite tööturuasutuste vahel ja paremini hallata piiriüleseid olukordi ning töötada välja täiendavad algatused õiglase liikuvuse toetuseks. Mõlemat asutust hakkame auditeerima alates eelarveaastast 2019. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kõigi detsentraliseeritud asutuste tööd kontrollib nõukogu, mis koosneb liikmesriikide, komisjoni ja mõne asutuse puhul teiste poolte esindajatest. Nõukogu (5) kehtestab tegevusraamistiku, mida asutus peab järgima, nagu ühe ja mitme aasta tööprogrammid, eelarveprojektid ning ametikohtade loetelud, mida rakendatakse nende (tegev)juhtide vastutusel. |
| --- | --- |

1.9.

Komisjoni rakendusametid viivad ELi programme ellu

| 1.10. | Kuuele komisjoni rakendusametile (6) on usaldatud täidesaatvad ja tegevülesanded, mis on seotud ühe või enama ELi programmiga ning need ametid loodi kindlaks ajavahemikuks. Nad loodi komisjoni otsusega ja tegutsevad komisjoni poolt määratud juhtkomiteede järelevalve all. Ametid töötavad ühe ja mitme aasta tööprogrammide alusel, mis on koostatud ja mida rakendatakse (tegev)juhtide vastutusel. Vastupidiselt detsentraliseeritud asutustele hõlmab nende eelarve ainult personali- ja halduskulusid, kõik nende tegevuskulud katab aga komisjon. Seepärast moodustavad rakendusametite enda eelarved ainult väikese osa eelarvest, mida nad tegelikult täidavad. |
| --- | --- |

1.10.

Muudel organitel on erivolitused

| 1.11. | Kolm muud organit on EIT, ESA ja SRB. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Budapestis asuv Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) on sõltumatu detsentraliseeritud ELi organ, milles on ühendatud teadusuuringute, äri ja hariduse ressursid, et parandada toetuste abil liidu innovatsioonisuutlikkust. Euroopa Parlament ja nõukogu asutasid EIT määramata ajaks. Seda juhib direktor ja selle üle teeb järelevalvet juhatus. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Luxembourgis asuva Euratomi Tarneagentuuri (ESA) asutas nõukogu määramata ajaks, et tagada kõigi ELi kasutajate regulaarne ja õiglane varustamine tuumkütusega vastavalt Euratomi asutamislepingule. Sel eesmärgil rakendab ESA tarnepoliitikat, mis põhineb kõigi kasutajate maakidele ja tuumkütusele võrdse juurdepääsu põhimõttel ning keskendub ELis asuvate kasutajate varustuskindluse parandamisele, aidates sellega kaasa ka ELi tuumatööstuse elujõulisusele. Liikmesriikide esindajatest koosnev nõuandekomitee abistab ESA-t tema ülesannete täitmisel, esitades arvamusi ning analüüse ja teavet. ESA-t juhib peadirektor, kes teeb tihedat koostööd komisjoniga. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB) on pangandusliidu keskne kriisilahendusasutus ja selle asukoht on Brüsselis. Selle missioon on tagada raskustes olevate pankade nõuetekohane kriisilahendus nii, et selle mõju osalevate liikmesriikide ja muude riikide reaalmajandusele, finantssüsteemile ning riigirahandusele oleks võimalikult väike. SRB-d esindab selle esimees, kes täidab ka ametisse nimetava asutuse ülesandeid. |
| --- | --- |

1.14.

Asutusi rahastatakse mitmesugustest allikatest ja mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide kaudu

| 1.15. | 2018. aastal oli kõigi asutuste (v.a SRB) kogueelarve 4,2 miljardit eurot (20 % suurune kasv võrreldes 2017. aasta 3,5 miljardi euro suuruse eelarvega), mis moodustab umbes 2,9 % ELi 2018. aasta kogueelarvest (2017. aastal 2,7 %), nagu näidatud selgituses 1.3. Asutused, mille 2018. aasta eelarve võrreldes 2017. aastaga absoluutarvudes kõige rohkem suurenes, olid EIT, EMSA ja ECHA, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 1a (konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks), ning eu-Lisa, Frontex, EMA, EASO ja Europol, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 3 (julgeolek ja kodakondsus). |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Lisaks oli SRB 2018. aasta eelarve 6,9 miljardit eurot (2017. aastal 6,6 miljardit eurot). See koosneb krediidiasutuste osamaksetest ühtse kriisilahendusfondi loomiseks ja SRB halduskulude rahastamiseks. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Detsentraliseeritud asutuste ja muude organite eelarved katavad nende personali-, haldus- ja tegevuskulusid. Rakendusametid viivad ellu komisjoni eelarvest rahastatavaid programme ja nende enda eelarved (2018. aastal kokku ca 249 miljonit eurot) sisaldavad ainult nende personali- ja halduskulusid. Kuue rakendusameti poolt 2018. aastal täidetud komisjoni tegevuseelarve (kulukohustuste assigneeringud) oli ligikaudu 11,3 miljardit eurot (2017. aastal 11 miljardit eurot). |
| --- | --- |

1.17.

Selgitus 1.3

Asutuste rahastamisallikad 2018. aastal

Image 3

| Allikas: | ELi 2018. aasta üldeelarve ja asutuste 2018. aasta eelarved (Euroopa Kontrollikoja arvutus). |
| --- | --- |

Allikas:

| 1.18. | Enamikku asutustest, sealhulgas kõiki rakendusameteid, rahastatakse peaaegu täielikult ELi üldeelarvest. Ülejäänuid rahastatakse kas täielikult või osaliselt lõivudest ja tasudest ning nende tegevuses osalevate riikide (liikmesriigid, EFTA riigid jne) otsemaksetest. Eelarveaastal 2018 rahastati asutuste eelarveid peamiselt ELi üldeelarvest (umbes 1,8 miljardit eurot); ligikaudu 1 miljard eurot pärines riiklike järelevalveasutuste tasudest, lõivudest ja maksetest ning umbes 1,2 miljardit eurot komisjoni poolt teatavate (delegeeritud) ülesannete täitmiseks eraldatud sihtotstarbelistest tuludest. Selgituses 1.4 on näidatud asutuste eelarvete jagunemine tuluallikate järgi. |
| --- | --- |

1.18.

Selgitus 1.4

Asutuste 2018. aasta eelarved tuluallikate kaupa

Image 4

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda asutuste 2018. aasta eelarvete põhjal. |
| --- | --- |

Allikas:

| 1.19. | Selgituses 1.5 on esitatud asutuste 2018. aasta eelarved, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas. Need jagunevad kululiikide (I jaotis – personalikulud, II jaotis – halduskulud ja III jaotis – tegevuskulud koos mis tahes muude eelarves kasutatud jaotistega), mitte tegevusalade kaupa. |
| --- | --- |

1.19.

Selgitus 1.5

Asutuste 2018. aasta eelarved, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas

Image 5

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda asutuste andmete põhjal. |
| --- | --- |

Allikas:

| 1.20. | Enamik asutusi ei rakenda suuri tegevuskulusid hõlmavaid programme ega muid kulukaid meetmeid, vaid täidavad pigem tehnilise, teadusliku ja/või regulatiivse iseloomuga ülesandeid. Seetõttu koosnevad nende eelarved enamikul juhtudel peamiselt personali- ja halduskuludest (selgitus 1.5). Kokkuvõttes moodustavad asutuste personali- ja halduskulud umbes 14 % kõigi ELi institutsioonide ja muude organite seda tüüpi kuludest (selgitus 1.6). |
| --- | --- |

1.20.

Selgitus 1.6

ELi institutsioonide ja organite personali- ja halduskulud (*1) (miljardites eurodes) 2018. aastal

Image 6

| Allikas: | ELi 2018. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne. |
| --- | --- |

Allikas:

| 1.21. | ELi üldeelarvest eraldatud 1,8 miljardit eurot rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikidest, nagu näidatud selgituses 1.7. |
| --- | --- |

1.21.

Selgitus 1.7

Asutuste rahastamine ELi üldeelarve mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa

Image 7

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda ajavahemikku 2014–2020 hõlmava ELi mitmeaastase finantsraamistiku ja asutuste 2018. aasta eelarvete põhjal. |
| --- | --- |

Allikas:

| 1.22. | 2018. aasta lõpu seisuga oli asutustes umbes 11 400 töötajat (2017. aastal u 11 000), mis moodustab viiendiku kõigist ELi institutsioonide ja asutuste töötajatest. Töötajaskond hõlmab ametnikke, ajutisi teenistujaid, lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte. Personali jaotus asutuste kaupa on esitatud selgituses 1.8. 2018. aastal kasutasid asutused lisaks koosseisulistele töötajatele ka märkimisväärses koguses renditööjõudu ja eri aladel töötavaid konsultante. |
| --- | --- |

1.22.

Selgitus 1.8

Töötajate arv asutuste kaupa 2018. aasta lõpus

Image 8

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda asutuste andmete põhjal. |
| --- | --- |

Allikas:

Eelarvemenetlus ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus on kõigi asutuste jaoks sama, välja arvatud EUIPO, CPVO ja SRB

| 1.23. | Enamiku detsentraliseeritud asutuste ja muude organite ning kõigi komisjoni rakendusametite puhul vastutavad iga-aastase eelarvemenetluse ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eest Euroopa Parlament ja nõukogu. Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajakava on toodud selgituses 1.9. |
| --- | --- |

1.23.

Selgitus 1.9

Enamiku asutuste puhul kohaldatav eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus

Image 9

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

Allikas:

| 1.24. | Kolmest täielikult isemajandavast detsentraliseeritud asutusest ühe (EUIPO) suhtes kohaldab aga eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust selle eelarvekomisjon, mitte Euroopa Parlament ja nõukogu. Kahe ülejäänud täielikult isemajandava detsentraliseeritud asutuse (CPVO ja SRB) suhtes kohaldavad iga-aastast eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust nende järelevalveorganid. |
| --- | --- |

1.24.

ELi asutuste võrgustik hõlbustab asutustevahelist koostööd ja suhtlemist sidusrühmadega

| 1.25. | Asutused lõid ELi asutuste võrgustiku (EUAN) asutustevahelise koostööplatvormina, et parandada asutuste nähtavust, teha kindlaks tõhususe suurendamise võimalused ja neid edendada ning anda lisaväärtust. EUAN tegutseb prioriteetide alusel, mille asutused on kokku leppinud 5 aasta strateegiakavas (2015–2020) ja iga-aastastes tööprogrammides, milles täpsustatakse tegevust ja oodatavaid tulemusi. EUANi üheks oluliseks ülesandeks on tagada tõhus teabevahetus asutuste ja sidusrühmade (peamiselt Euroopa Liidu institutsioonid) vahel. EUANi juhib igal aastal rotatsiooni korras eri asutus. |
| --- | --- |

1.25.

MEIE AUDIT

Meie volitused hõlmavad iga-aastaseid auditeid, eriauditeid ja arvamusi

| 1.26. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklile 287 auditeerisime (7)







  1) | kõigi asutuste raamatupidamise aastaaruandeid, mis koosnevad finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

1.26.

1)

kõigi asutuste raamatupidamise aastaaruandeid, mis koosnevad finantsaruannetest (8) ja eelarve täitmise aruannetest (9)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| 2) | raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

2)

raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 1.27. | Oma auditi tulemustele tuginedes esitame Euroopa Parlamendile ja nõukogule või teistele käesoleva aruande 3. peatükis nimetatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitava avalduse iga asutuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kinnitavatele avaldustele lisatakse vajaduse korral olulised audititähelepanekud. |
| --- | --- |

1.27.

| 1.28. | Lisaks teeme vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 4 auditeid ja avaldame eriaruandeid ka kitsamatel teemadel. Samuti avaldame arvamusi liidu institutsioonide või asutuste taotlusel, kus esitame oma seisukohad uute või ajakohastatud õigusnormide kohta, millel on märkimisväärne mõju ELi finantsjuhtimisele. Vt aruande 2. peatükk, jaotis „Kontrollikoja poolt muudes asutustega seotud aruannetes esitatud audititulemused“. |
| --- | --- |

1.28.

Meie auditite eesmärk on käsitleda peamisi riske

| 1.29. | Kõik meie auditid on kavandatud selliselt, et nendes käsitletaks peamisi kindlakstehtud riske. 2018. aasta audit ELi asutuste raamatupidamise aastaaruannete ning nende aluseks olevate tulude ja maksete kohta tehti riskihindamise põhjal, mida järgnevalt lühidalt tutvustatakse. |
| --- | --- |

1.29.

Asutuste raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsust ohustav risk on üldiselt väike

| 1.30. | Üldiselt peame raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsust ohustavat riski kõikide asutuste puhul väikseks. Asutuste raamatupidamise aastaaruannete koostamisel kasutatakse komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirju. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. Varem avastatud oluliste vigade arv oli väike. Komisjoniga sõlmitud delegeerimislepingute üha suurenev arv, millega määratakse asutustele spetsiifilised lisaülesanded ja tulud, kujutab endast siiski probleeme seoses asutuste raamatupidamis- ja eelarvealase käsitlemise järjepidevuse ja läbipaistvusega. |
| --- | --- |

1.30.

Tulude seaduslikkust ja korrektsust ohustav risk on üldiselt väike, kui mõned erandid välja arvata

| 1.31. | Enamiku asutuste puhul on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkust ja korrektsust ohustav risk väike. Neid rahastatakse täies mahus ELi üldeelarvest ning, nagu on sätestatud nende määrustes, määravad eelarve ja selle tulud kindlaks eelarvepädevad institutsioonid iga-aastase eelarvemenetluse käigus. Risk on aga keskmise suurusega (osaliselt) isemajandavate asutuste (10) puhul, kelle suhtes kohaldatakse erieeskirju, et koguda ettevõtjatelt või koostööd tegevatelt riikidelt teenustasusid ja osamakse. |
| --- | --- |

1.31.

Maksete seaduslikkust ja korrektsust ohustav risk on üldiselt keskmine, kuid varieerub

I jaotis (personalikulud)

| 1.32. | Risk on üldiselt väike. Töötasusid haldab komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO), mida kontrollikoda auditeerib oma halduskulude erihindamiste raames. Viimastel aastatel ei ole personalikulude arvestamisel olulisi vigu leitud. Kui aga asutused peavad lühikese aja jooksul värbama palju lisatöötajaid, jääb värbamismenetluste seaduslikkuse ja korrektsuse risk vahemikku keskmisest suureni. |
| --- | --- |

1.32.

II jaotis (halduskulud)

| 1.33. | Riski peetakse keskmiseks. Eri liiki teenuste hangete (seejuures on üha suuremad summad seotud IT-ga) hanke-eeskirjad ja -menetlused on keerukad ning asutuste haldusstruktuurid ei saavuta alati piisavat läbipaistvust ega kuludele vastavat tulu. Kontrollikoja märkustega auditiarvamuste ja tähelepanekute peamine põhjus on traditsiooniliselt olnud maksetingimusi mõjutavad tõsised hankevead. Kontoriruumide üürikulu on sageli peamine korduv kululiik, mida muudetakse tavaliselt ainult siis, kui asutused kolivad uutesse ruumidesse, nii et üldine risk on keskmine. Uus tuvastatud risk on koosseisuväliste töötajate suurem kasutamine IT-teenuste lepingute või ajutist tööd pakkuvate büroode kaudu, mille suhtes kehtivad spetsiifilised ELi ja riigisisesed õigusraamistikud, kehtestades kasutajaettevõtetele mitmeid kohustusi. |
| --- | --- |

1.33.

III jaotis (tegevuskulud)

| 1.34. | Risk jääb vahemikku väiksest suureni. Riski suurus sõltub konkreetsest asutusest ja selle tegevuskulude liigist. Üldiselt sarnanevad hangetega seotud riskid II jaotise riskidega, kuigi nendega seotud summad võivad olla suuremad. III eelarvejaotise raames makstud toetuste osas leiti eelmiste auditite käigus, et kuigi asutuste kontrollimehhanismid on üldiselt paranenud, ei ole need alati täiel määral tõhusad. |
| --- | --- |

1.34.

Usaldusväärset finantsjuhtimist ohustav risk on üldiselt keskmine

| 1.35. | Usaldusväärset finantsjuhtimist ohustavat riski peetakse keskmiseks ja peamiselt on seda kindlaks tehtud IT ja riigihangete valdkonnas. Oleme varem kirjutanud leidudest asutuste erinevate IT-süsteemide kohta ja puudustest IT-projektide haldamises, samuti hankemenetlustest, mis ei taga parimat hinna ja kvaliteedi suhet. |
| --- | --- |

1.35.

| 1.36. | Vajadus rakendada iga asutuse puhul eraldi haldusstruktuure ja -menetlusi kujutab endast olemuslikku riski haldustõhususele. |
| --- | --- |

1.36.

Muud riskid

| 1.37. | Eelmistel aastatel esitatud tähelepanekute ja mõningates valdkondades teadaolevate ELi poliitikasuundumuste tõttu on liikmesriikidega tehtava koostöö tasemega seoses tuvastatud suur risk järgnevate asutuste puhul: Frontex, EASO, ECHA, SRB. |
| --- | --- |

1.37.

Edastame pettusekahtlusega juhtumid OLAFile

| 1.38. | ELi eelarvet kahjustava pettuse vastu võitlemisel teeme tihedat koostööd Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF). OLAFile edastatakse teave ELi finantshuve kahjustavat pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust puudutava kahtluse kohta, mille me oleme oma audititöö käigus avastanud. OLAF kontrollib juhtumeid, otsustab uurimise alustamise ja teeb vajaduse korral koostööd liikmesriikide ametiasutustega. |
| --- | --- |

1.38.

| 1.39. | Kuigi meie auditid ei ole kavandatud pettuste avastamiseks, leiame oma töö käigus võimalikke õigusnormide rikkumise või pettuse juhtumeid. 2018. aastal ei edastanud me OLAFile ühtki audititöö käigus avastatud pettusekahtluse juhtumit (2017. aastal kolm). OLAFi taotlusel esitasime talle aga teavet mitme pettusekahtluse juhtumi kohta seoses eri asutuste värbamismenetlustega. |
| --- | --- |

1.39.

Esitame teavet komisjoni siseauditi talituse auditite ja välishindamise aruannete kohta

| 1.40. | Käesoleva aruande 3. peatüki jaotistes, mis käsitlevad asutusi, esitame teavet ka komisjoni siseauditi talituse koostatud auditiaruannete ja asutuste 2018. aasta välishindamiste kohta. Me ei kontrollinud asjaomaseid auditeid ega hindamisprotsesse. |
| --- | --- |

1.40.

2. PEATÜKK

Audititulemuste ülevaade

SISSEJUHATUS

| 2.1. | Käesolevas peatükis antakse ülevaade asutuste iga-aastaste auditite tulemustest 2018. aastal, samuti kontrollikoja 2018. aasta jooksul tehtud muust asutustega seotud audititööst. |
| --- | --- |

2.1.

| Aruande 3. peatükis on esitatud kinnitavad avaldused (auditiarvamused) asutuste raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ning nende aluseks olevate tulude ja maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, samuti kõik küsimused ja tähelepanekud, mis ei sea kõnealuseid arvamusi kahtluse alla. |
| --- |

Aruande 3. peatükis on esitatud kinnitavad avaldused (auditiarvamused) asutuste raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ning nende aluseks olevate tulude ja maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, samuti kõik küsimused ja tähelepanekud, mis ei sea kõnealuseid arvamusi kahtluse alla.

ASUTUSTE 2018. AASTA AUDITITE TULEMUSED ON ÜLDISELT POSITIIVSED

| 2.2. | Kokkuvõttes kinnitas meie audit asutuste 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete ja nende aluseks olevate tulude ja maksete kohta varasematel aastatel saadud positiivseid tulemusi. |
| --- | --- |

2.2.

Märkusteta arvamused kõigi asutuste raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta

| 2.3. | Esitasime kõigi 41 asutuse raamatupidamise aastaaruande kohta märkusteta auditiarvamuse. Meie hinnangul kajastavad kõigi asutuste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded 31. detsembri 2018. aasta seisuga kõigis olulistes aspektides õiglaselt nende finantsseisundit ning majandustulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kohaldatavate finantsmääruste sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

2.3.

Asjaolu rõhutavad punktid on olulised raamatupidamise aastaaruannete mõistmiseks (EBA, EMA, Frontex ja SRB)

| 2.4. | Asjaolu rõhutavates punktides juhitakse lugejate tähelepanu olulistele küsimustele, mis on hädavajalikud selleks, et lugejad raamatupidamise aastaaruandeid mõistaksid. Eelarveaasta 2018 puhul avaldame asjaolu rõhutavad punktid nelja asutuse kohta: EBA, EMA, Frontex ja SRB. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Varem Londonis asunud asutuste (EBA ja EMA) puhul juhime tähelepanu asjaolule, et nad lahkusid 2019. aastal Ühendkuningriigist ning et nende raamatupidamisaruanded sisaldavad sätteid sellega seotud kolimiskulude kohta. EBA 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne sisaldab 4,7 miljonit eurot kolimisega seonduvaid eraldisi ja eraldisi (10,4 miljonit eurot) asutuse Londoni kontoripindade tulevaste lepinguliste maksete jaoks. EMA 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne sisaldas eraldisi kolimisega seotud kuludeks, mille summa oli 17,8 miljonit eurot. Ameti eelmise asukoha, Londoni hoone üürilepingus on ette nähtud üüriperiood kuni 2039. aastani ilma nn väljumisklauslita. 20. veebruaril 2019 ei rahuldanud Inglismaa ja Walesi ülemkohus EMA taotlust üürileping lõpetada. Üürileping lubab siiski ruumide sihtotstarbe muutmist või allrentimist kolmandatele isikutele. Ameti lõpliku raamatupidamise aastaaruande allkirjastamise ajal olid läbirääkimised ameti ja potentsiaalsete allüürnike vahel endiselt pooleli ning kõnealuse ülesütlemist mittevõimaldava üürilepingu tulevane netokulu ei olnud teada (12). Ameti 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande lisades on kajastatud 468 miljoni euro suurune üürisumma, mis kuulub tasumisele kuni 2039. aastani ja millest 465 miljonit eurot on kajastatud tingimusliku kohustusena üüriperioodiks pärast ameti kolimist Amsterdami. Lisaks ei olnud EMA auditi tegemise ajal veel kindlust, kui palju töötajaid pärast ameti ümberpaigutamist alles jääb. See ebakindlus tähendab ametile märkimisväärset talituspidevuse riski. Nii EBA kui ka EMA puhul viitasime ka tulude võimalikule vähenemisele pärast Ühendkuningriigi lahkumist EList. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Mis puudutab Frontexit, siis 2018. aastal haldas amet koostööd tegevate riikidega põhitegevuseks sõlmitud rahastamislepinguid summas 171 miljonit eurot (2017. aastal 189 miljonit eurot), mis moodustab 59 % ameti 2018. aasta eelarvest. Kehtestati uus lihtsustatud rahastamiskava, mis hõlmab selliste rahastamislepingute alusel deklareeritud personalikulusid. 2018. aasta lõpus võttis amet kasutusele ka uue järelkontrollisüsteemi, mis hõlmab igat liiki kulusid, ja muutis oma finantstegevuse eelkontrolli süsteemi. Kontrollikoda hindab nende meetmete mõju tulevastes auditites. Siiski põhineb seadmetega seotud kulude hüvitamine (umbes 35 % põhitegevuse kogukuludest ehk umbes 60 miljonit eurot) endiselt tegelikel kuludel. 2018. aasta katseprojekt, millega püüti üle minna ühikukuludel põhinevatele hüvitistele ka seda liiki kulude puhul, ei ole oma praegusel kujul senini edukas olnud. Kontrollikoda on alates 2014. aastast järjepidevalt märkinud, et koostööd tegevate riikide hangitud seadmete kulude hüvitamiseks esitatud tõendid on sageli ebapiisavad. Seda kinnitasid ka käesoleva aasta auditi tulemused. Frontexi nende kulude eelkontroll ei ole tõhus, kui tõendavate dokumentidega tõendamata kulude hüvitamist jätkatakse. Lisaks ei teinud Frontex järelkontrolli, nagu ka eelmisel aastal, suurendades veelgi põhjendamatute kulude hüvitamise riski. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | SRB raamatupidamise aastaaruande puhul märgime, et me ei auditeerinud fondile tehtud osamakseid, mis on vaidlustatud liikmesriikide haldus- või kohtumenetluses (vaidlused, mis hõlmavad krediidiasutusi, riiklikke kriisilahendusasutusi ja kriisilahendusnõukogu), ega kohtumenetlusi Euroopa Liidu Üldkohtus, mis puudutavad kriisilahenduskavade vastuvõtmise otsuseid. Nende võimalik mõju kriisilahendusnõukogu 31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta finantsaruannetele (eelkõige tingimuslikele kohustustele, eraldistele ja kohustustele) kuulub iga-aastase eraldi auditi alla, ning auditi tulemused avaldatakse 1. detsembril 2019, nagu on sätestatud ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõikes 4. |
| --- | --- |

2.7.

Märkusteta arvamused kõikide asutuste raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 2.8. | Esitasime kõikide asutuste 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusteta auditiarvamuse. Oleme arvamusel, et tulud olid kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

2.8.

Märkusteta arvamused kõigi asutuste (v.a EASO) raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 2.9. | Esitasime 40 asutuse 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusteta auditiarvamused. Meie hinnangul olid nende asutuste maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EASO puhul esitasime märkustega arvamuse eelarveaastate 2016 ja 2017 leidude kohta, milles järeldasime, et Kreekas ajutiste töötajate vahendamisega seotud lepingud, ameti reisiteenused ja bürooruumide rent Lesbosel on eeskirjadevastased. Nende lepingute alusel 2018. aastal tehtud maksete summa on 3 405 970 eurot (4 % kõigist 2018. aasta maksetest). Kokkuvõttes järeldame, et ﻿2017. aastal ameti juhtimise ja sisekontrolli korra ning tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas teatatud mitterahuldav olukord paraneb aeglaselt ning ameti juhtkonna algatatud parandusmeetmed tuleb veel lõpule viia. Seda kajastab ka asjaolu, et suuremahuline hankemenetlus, mille amet viis läbi 2018. aastal (lepingute maht ligikaudu 50 miljonit eurot), oli taas õigusnormide vastane, sest menetluses esines suuri puudusi. Menetlusega seotud lepingute raames 2018. aastal veel makseid ei tehtud. |
| --- | --- |

2.10.

Muid küsimusi kajastavad punktid käsitlevad erilise tähtsusega küsimusi (EASO, EBA, ECHA, EIOPA, ESMA, SRB ja GSA)

| 2.11. | Muid käsimusi käsitlevates punktides juhitakse lugejate tähelepanu konkreetsetele asjaoludele, mis ei ole otseselt seotud raamatupidamise aastaruannete mõistmisega. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EBA, EIOPA ja ESMA puhul juhime tähelepanu asjaolule, et nende eelarveid rahastatakse osaliselt Euroopa Liidu vahenditest ja osaliselt ELi liikmesriikide järelevalveasutuste ja/või järelevalve alla kuuluvate üksuste otseste maksetega. On võimalik, et edaspidi asutuste tulud vähenevad, kuna Ühendkuningriik otsustas EList lahkuda. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Lisaks, nagu ESMA juba kindlaks tegi, põhinevad reitinguagentuuridelt võetavad tasud iga konkreetse juriidilise isiku tulul, mitte kontserni või sellega seotud üksuste rühmade käibel. Sellega luuakse justkui õiguspärane võimalus vähendada või vältida tasusid, kandes ELis registreeritud reitinguagentuuride tulu nendega seotud üksustele väljaspool ELi. Kirjeldatud seaduslünga tõenäoline finantsmõju ei ole teada. Asutus kohaldas määrust korrektselt, avastas nimetatud riski ja andis selle komisjonile lahendamiseks. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EASO puhul osutame me endiselt asjaolule, et alates 2017. aasta lõpust on ameti personaliolukord märkimisväärselt halvenenud. Suurem osa vabu töökohti ei olnud 2018. aasta lõpuks ikka veel täidetud. Eriti murettekitav on juhtide puudumine haldusosakonnas. Kokkuvõttes seab selline olukord tõsiselt ohtu ameti tegevuse jätkumise praeguses ulatuses. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | ECHA puhul juhib kontrollikoda jälle tähelepanu asjaolule, et amet on osaliselt isemajandav ja saab tasu igalt ettevõttelt, kes taotleb kemikaalide registreerimist, nagu REACH-määrusega ette nähtud (13). Amet arvutab tasud ja esitab nende eest arved vastavalt ettevõtete poolt taotluse esitamise ajal edastatud teabele. Ameti tehtud järelkontrollidega leiti, et tasusid on vaja märkimisväärselt korrigeerida, kusjuures 2018. aasta lõpuks ei olnud korrektsioonide kogusumma veel teada. See tähelepanek näitab liigselt taotlejate esitatud teabele tugineva süsteemi piiratust. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | SRB puhul juhime taas tähelepanu asjaolule, et ühtse kriisilahendusfondi osamaksete suurus arvutatakse liikmesriikide kriisilahendusasutuste kaudu SRB-le esitatud krediidiasutustelt pärineva teabe alusel. Kuna ühtse kriisilahendusmehhanismi määrus ei sätesta teabe usaldusväärsuse tagamiseks vajalikku põhjalikku ja järjekindlat kontrolliraamistikku, ei tehta krediidiasutuste tasandil kontrolli. SRB kontrollib siiski teabe järjepidevust ja analüüsib seda. Lisaks märgime, et osamaksete arvutamiseks õigusraamistikus sätestatud metoodika on väga keeruline ja seab seetõttu ohtu nende täpsuse. Konfidentsiaalsuse huvides ei saa kriisilahendusnõukogu avaldada fondi osamaksete arvutamisel kasutatud krediidiasutuste andmeid ning see vähendab läbipaistvust. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | GSA puhul juhime taas tähelepanu asjaolule, et üks pakkuja vaidlustas hankemenetluse raamlepingu Galileo satelliitsüsteemi opereerimiseks perioodil 2017–2027, maksumusega 1,5 miljardit eurot. Euroopa Kohus teeb otsuse raamlepingu hankemenetluse ning kõigi sellega seotud lepingute ja tulevaste maksete seaduslikkuse ja korrektsuse üle. Agentuur avalikustas selle probleemi ja selgitas seda 2018. aasta finantsaruannetes koos teabega, mille kohaselt on raamlepingu alusel makstud 121 miljonit eurot, mis moodustab 2018. aasta eelarvest 10 % (kaasa arvatud delegeerimislepingute kaudu saadud summad). |
| --- | --- |

2.17.

Selgitus 2.1

Asutuste raamatupidamise aastaaruannete, tulude ja maksete kohta esitatud iga-aastased auditiarvamused (2016–2018)

Image 10

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

Allikas:

Meie tähelepanekud käsitlevad 36 asutuse parandamist vajavaid valdkondi

| 2.18. | Lisaks arvamustele ja kaasnevatele punktidele „Asjaolu rõhutamine“ ja „Muud küsimused“ tegime me ka ligikaudu 100 tähelepanekut 36 asutuse kohta, et käsitleda valdkondi, kus on vaja teha täiendavaid parandusi. Nagu ka eelmistel aastatel, on enamik neist tähelepanekutest seotud puudustega riigihankemenetlustes. |
| --- | --- |

2.18.

Riigihangete haldamine on endiselt kõige veaohtlikum valdkond

| 2.19. | Riigihanke-eeskirjade eesmärk on tagada ettevõtjatevaheline aus konkurents ja saada majanduslikult soodsaim pakkumus, järgides seejuures läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Meie 2018. aasta auditivalimid hõlmasid kõigi asutuste raam-, eri- ja otselepinguid. Neid 27 asutuse lepinguid koguväärtusega 221 miljonit eurot (vastavad 2018. aasta maksed 18 miljonit eurot) mõjutasid mitmesugused riigihangetega seotud puudused. Siiski on ainult ühe asutuse (EASO) puhul riigihankemenetluste ja nendega seotud maksete õigusnormide rikkumise tõttu avaldatud märkustega auditiarvamus (vt punkt 2.10). |
| --- | --- |

2.20.

Sagedased hangetega seotud leiud

| 2.21. | Seaduslikkuse aspekti puhul (CPVO, EASA, EASO, EIGE, EMCDDA, ERA, EUIPO, eu-LISA, Eurojust, Europol, REA, SRB) viitavad korduvad (14) puudused väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluste ülemäärasele ja põhjendamatule kasutamisele; vigadele tehnilises kirjelduses, lepingute kestuse pikendamisele ja esialgse lepingu maksumuse suurendamisele üle õigusliku piiri, finantsvastuoludele raamlepingute ja erilepingute vahel ning lepingute sõlmimisele ilma tõenditeta pakkujate kõrvalejätmise kriteeriumide kohta. |
| --- | --- |

2.21.

| Selgitus 2.2


  Näide väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluste põhjendamatust kasutamisest

  Pärast väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust allkirjastas üks asutus kolmeaastase IT-raamlepingu äriühinguga, kes oli eelmise raamlepingu alusel samu teenuseid osutanud. Raamlepingu maksumus oli 450 000 eurot (150 000 eurot aastas). Finantsmääruse kohaselt on selline lihtsustatud menetlus vastuvõetav ainult konkreetsetel asjaoludel, mida asutus ei ole tõendanud. |
| --- |

Selgitus 2.2

Näide väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluste põhjendamatust kasutamisest

Pärast väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust allkirjastas üks asutus kolmeaastase IT-raamlepingu äriühinguga, kes oli eelmise raamlepingu alusel samu teenuseid osutanud. Raamlepingu maksumus oli 450 000 eurot (150 000 eurot aastas). Finantsmääruse kohaselt on selline lihtsustatud menetlus vastuvõetav ainult konkreetsetel asjaoludel, mida asutus ei ole tõendanud.

| 2.22. | Usaldusväärset finantsjuhtimist puudutavate tähelepanekute puhul (BERECi Büroo, Cedefop, CEPOL, EBA, ECHA, EEA, EIOPA, EMCDDA, ESMA, ETF, EUIPO, Frontex) on korduvad (15) puudused seotud liigse sõltuvusega töövõtjatest, väliskonsultantidest ja ajutistest töötajatest; ebapiisavate toetuse andmise kriteeriumide kasutamisega ja põhjendamatult madala hinnaga pakkujatega lepingute sõlmimisega ilma mõistliku põhjenduseta. Mitmed ELi asutused on tellinud ulatuslikult allhanke korras tavategevuse ja vahel ka põhitegevusega seotud ülesannete täitmist, mis nõrgendab asutusesiseseid ekspertteadmisi ja kontrolli lepingute täitmise üle. Mõned ELi asutused ei ole taganud usaldusväärset tasakaalu hinna ja kvaliteedi hindamise kriteeriumide vahel, nimelt seetõttu, et hinnakomponendid ei olnud piisavalt konkurentsipõhised. Muudel juhtudel sõlmiti lepingud pakkujatega, kelle hinnad olid teistest kandidaatidest oluliselt madalamad, ilma analüüsimata potentsiaalselt põhjendamatult madala hinnaga pakkumuste põhjuseid ning hankimata sellist erandit võimaldavaid ametlikke ja olulisi tõendeid. Need puudused võivad lõppkokkuvõttes kahjustada ausat konkurentsi ning parima hinna ja kvaliteedi suhtega hangete saavutamist. |
| --- | --- |

2.22.

| Selgitus 2.3


  Näide töövõtjast sõltumisest

  Üks asutus maksis ühe ja sama ettevõttega sõlmitud mitme raamlepingu alusel 793 000 eurot eri liiki teenuste ostmiseks (kantselei- ja sekretariaaditugi, ürituste korraldamine, töötajate heaolu ja integreerimine jne). Nimetatud summa moodustab 37 % asutuse töötasudega mitteseotud 2018. aasta eelarvest, mis näitab, et asutus sõltub organisatsioonivälistest ressurssidest ja ühest ettevõttest. See seab ohtu talitluspidevuse. |
| --- |

Selgitus 2.3

Näide töövõtjast sõltumisest

Üks asutus maksis ühe ja sama ettevõttega sõlmitud mitme raamlepingu alusel 793 000 eurot eri liiki teenuste ostmiseks (kantselei- ja sekretariaaditugi, ürituste korraldamine, töötajate heaolu ja integreerimine jne). Nimetatud summa moodustab 37 % asutuse töötasudega mitteseotud 2018. aasta eelarvest, mis näitab, et asutus sõltub organisatsioonivälistest ressurssidest ja ühest ettevõttest. See seab ohtu talitluspidevuse.

| 2.23. | Hangete sisekontrolliga seotud tähelepanekute (ECDC, EFCA, EIT, EMSA, ERA, Eurofound) puhul viitame institutsioonidevahelisele raamlepingule IT-seadmete hankimise ja hooldamise kohta, mille komisjon on sõlminud ja mida kasutavad mitmed asutused. Lepingu tingimused olid nõrgad selles osas, et need võimaldasid hankida tooteid, mida seal eraldi ei nimetatud ning mille suhtes ei kohaldatud esialgset konkurentsipõhist menetlust. Samuti võimaldas see töövõtjal võtta teistelt tarnijatelt ostetud toodetelt vahendustasu. Kuigi asutustel ei ole õigust muuta lepingulisi põhitingimusi, leidsime me, et asutuste asjaomaste eelkontrollidega ei kontrollitud alati seda, kas töövõtja pakkus kõige sobivamaid lahendusi konkurentsivõimeliste hindadega, ega ka töövõtja nõutud vahendustasude õigsust. Puudulikud lepingutingimused ja osaliselt nõrk sisekontroll ei taganud parima hinna ja kvaliteedi suhtega hankeid. Raamlepingu kehtivusaeg on praeguseks lõppenud ja sellele järgnev raamleping on paremini kavandatud, mis näitab, et meie tähelepanekut võeti arvesse. |
| --- | --- |

2.23.

| Võetavad meetmed (1)

  Meie auditite käigus avastatud vigade kõige sagedasem liik on endiselt riigihangetega seotud vead. Asutusi kutsutakse üles parandama veelgi oma riigihankemenetlusi, tagades kohaldatavate eeskirjade täieliku järgimise ja parima hinna ja kvaliteediga hanked. |
| --- |

Võetavad meetmed (1)

Meie auditite käigus avastatud vigade kõige sagedasem liik on endiselt riigihangetega seotud vead. Asutusi kutsutakse üles parandama veelgi oma riigihankemenetlusi, tagades kohaldatavate eeskirjade täieliku järgimise ja parima hinna ja kvaliteediga hanked.

| Võetavad meetmed (2)

  Institutsioonidevaheliste lepingute kasutamise korral vastutavad asutused riigihangete põhimõtete kohaldamise eest oma ostude tegemisel. Asutuste sisekontrollid peavad tagama nende põhimõtete järgimise. |
| --- |

Võetavad meetmed (2)

Institutsioonidevaheliste lepingute kasutamise korral vastutavad asutused riigihangete põhimõtete kohaldamise eest oma ostude tegemisel. Asutuste sisekontrollid peavad tagama nende põhimõtete järgimise.

Raamlepingute kasutamine mõne asutuse poolt võib piirata konkurentsi

| 2.24. | Raamlepingud on tarnijatega sõlmitud lepingud, milles fikseeritakse nende kehtivusajal tehtavate ostude tingimused. Neid kasutatakse täpselt määratletud eesmärgil, kui täpseid koguseid ja tarneaegu ei ole võimalik eelnevalt kindlaks määrata. Raamlepingute kasutamise peamine põhjus on haldustõhususe ja mastaabisäästu saavutamine. Siiski tuvastasime juhtumeid (EASA ja EUIPO), kus mitut eri teenust hõlmavate raamlepingute kasutamine ohustas konkurentsi. See kehtib eriti juhul, kui lepingu kehtivusaja jooksul osutatavaid tegelikke teenuseid ei ole esialgse hankemenetluse ajal võimalik täpselt määratleda, mis on tavaline selliste teenuste puhul, nagu IT ja ärinõustamine. |
| --- | --- |

2.24.

| Selgitus 2.4


  Näide puuduvate tehniliste kirjeldustega raamlepingutest

  Üks asutus otsustas kasutada IT-teenuste hankimiseks (kuni 5 miljoni euro suuruses summas) ühe töövõtjaga raamlepingut, mis põhines avatud menetlusel. Raamlepingu tingimused ei olnud aga piisavalt täpsed, et võimaldada ausat konkurentsi, sest osutatavatele teenustele seatud konkreetsed nõuded ei olnud hankemenetluse ajal veel teada. Finantsmääruse rakenduseeskirjade kohaselt peab hankija sellises olukorras sõlmima raamlepingu mitme ettevõtjaga ja iga ostu puhul tuleb kasutada valitud töövõtjate vahelist konkurentsipõhist hankemenetlust. |
| --- |

Selgitus 2.4

Näide puuduvate tehniliste kirjeldustega raamlepingutest

Üks asutus otsustas kasutada IT-teenuste hankimiseks (kuni 5 miljoni euro suuruses summas) ühe töövõtjaga raamlepingut, mis põhines avatud menetlusel. Raamlepingu tingimused ei olnud aga piisavalt täpsed, et võimaldada ausat konkurentsi, sest osutatavatele teenustele seatud konkreetsed nõuded ei olnud hankemenetluse ajal veel teada. Finantsmääruse rakenduseeskirjade kohaselt peab hankija sellises olukorras sõlmima raamlepingu mitme ettevõtjaga ja iga ostu puhul tuleb kasutada valitud töövõtjate vahelist konkurentsipõhist hankemenetlust.

| 2.25. | Selgituses 2.5 esitatakse asutuste poolt ajavahemikul 2015–2018 allkirjastatud raamlepingute summad. 2018. aastal sõlmisid asutused mitmeaastased raamlepingud kogusummas ligikaudu 1,1 miljardit eurot (16). |
| --- | --- |

2.25.

Selgitus 2.5

Ajavahemikul 2015–2018 allkirjastatud raamlepingute kogusumma (miljardites eurodes)

Image 11

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda asutuste võrgustiku esitatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

Allikas:

| Võetavad meetmed (3)

  Raamlepingute kasutamine ei tohi takistada õiglast ja konkurentsivõimelist hankemenetlust. Hinnakonkurentsis tuleb arvesse võtta kõiki peamisi hinnaelemente, nagu ühikuhind ja konkreetsete teenustega seotud ühikute vastav kogus. |
| --- |

Võetavad meetmed (3)

Raamlepingute kasutamine ei tohi takistada õiglast ja konkurentsivõimelist hankemenetlust. Hinnakonkurentsis tuleb arvesse võtta kõiki peamisi hinnaelemente, nagu ühikuhind ja konkreetsete teenustega seotud ühikute vastav kogus.

Ühiste hankemenetlustega võidakse saavutada suurem tõhusus ja mastaabisääst

| 2.26. | 35 detsentraliseeritud asutust ja muud organit ning kaheksa ELi ühisettevõtet (ELi asutused) püüavad suurendada haldustõhusust ja mastaabisäästu, kasutades rohkem ühiseid hankemenetlusi, mille puhul kaks või enam asutust ja ühisettevõtet, kes vajavad sarnaseid teenuseid, viivad ühiselt läbi hankemenetluse ning saavad koos lepingu poolteks (selgitus 2.6). Ajavahemikul 2014–2018 suurenes ELi asutuste algatatud ühiste hankemenetluste arv 1-lt 17-le ning 2018. aasta lõpuks oli ühes või mitmes ühishankes osalenud 30 ELi asutust (17). Paljulubavale suundumusele vaatamata ei olnud ühiste hankemenetluste korraldamise püüdlused alati edukad, näiteks ebakohase turuanalüüsi tõttu. |
| --- | --- |

2.26.

Selgitus 2.6

Ühiste hankemenetluste arvu märgatav suurenemine

Image 12

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda asutuste võrgustiku esitatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

Allikas:

| Selgitus 2.7


  Näiteid edutute ühishangete kohta

  Kuna puudub asjakohane turuanalüüs kahe üleeuroopalise hankemenetluse kohta, mis käsitlesid telekommunikatsiooni- ja pangandusteenuseid, ei esitatud nõuetele vastavaid pakkumusi, mis hõlmaksid nõutavaid kohalikke turge, ja hankemenetlused ebaõnnestusid, mis põhjustas halduslikku ebatõhusust. Lisaks ei olnud kahe asutuse ühisele asukohale vaatamata nende uute ruumide hankemenetlus edukas. |
| --- |

Selgitus 2.7

Näiteid edutute ühishangete kohta

Kuna puudub asjakohane turuanalüüs kahe üleeuroopalise hankemenetluse kohta, mis käsitlesid telekommunikatsiooni- ja pangandusteenuseid, ei esitatud nõuetele vastavaid pakkumusi, mis hõlmaksid nõutavaid kohalikke turge, ja hankemenetlused ebaõnnestusid, mis põhjustas halduslikku ebatõhusust. Lisaks ei olnud kahe asutuse ühisele asukohale vaatamata nende uute ruumide hankemenetlus edukas.

| Võetavad meetmed (4)

  Asutusi julgustatakse jätkama ühiste hankemenetluste või institutsioonidevaheliste raamlepingute kasutamist, et saavutada suurem tõhusus ja mastaabisääst. Uute asutuste puhul, nagu EPPO ja ELA, võib ühishankes osalemine eraldi hankelepingute sõlmimise asemel olla eriti kasulik. Enne ühise hankemenetluse algatamist ja sellega seotud halduskulude kandmist peaks turuanalüüs siiski tõendama ühise menetluse teostatavust. |
| --- |

Võetavad meetmed (4)

Asutusi julgustatakse jätkama ühiste hankemenetluste või institutsioonidevaheliste raamlepingute kasutamist, et saavutada suurem tõhusus ja mastaabisääst. Uute asutuste puhul, nagu EPPO ja ELA, võib ühishankes osalemine eraldi hankelepingute sõlmimise asemel olla eriti kasulik. Enne ühise hankemenetluse algatamist ja sellega seotud halduskulude kandmist peaks turuanalüüs siiski tõendama ühise menetluse teostatavust.

Ajutisi töötajaid ja konsultante ei kasutata alati kooskõlas õigusraamistikuga

| 2.27. | 2017. aastal avaldas kontrollikoda teema kiirülevaate (18) selle kohta, kuidas ELi institutsioonid ja asutused täitsid aastatel 2013–2017 (asutuste puhul 2014–2018) kohustust vähendada töötajate arvu 5 %. Meie hinnangul viidi 5 %-line vähendamine küll ellu, kuid esines mõningaid viivitusi. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Sellega seoses on eriti olulised käesoleva aasta tähelepanekud konsultantide ja ajutiste töötajate kasutamise kohta mõnes asutuses. Kuigi me ei auditeerinud koosseisuväliste töötajate kasutamist horisontaalselt kõigi asutuste puhul, näitavad meie auditivalimite maksed suundumust kompenseerida oma koosseisuliste töötajate puudust koosseisuväliste töötajate kasutamisega. Selgituses 2.8 on esitatud ELi asutuste võrgustiku (EUAN) kogutud teave asutuste ja muude organite ruumides aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute („time and means“-lepingud) alusel töötavate IT-konsultantide ja ajutiste töötajate arvu suurenemise kohta (33 uuringule vastanud asutuse andmete alusel). |
| --- | --- |

2.28.

Selgitus 2.8

IT-konsultantide ja ajutiste töötajate arv (33 asutust)

Image 13

| Allikas: | ELi asutuste võrgustik (EUAN), Euroopa Kontrollikoja kogutud andmed. |
| --- | --- |

Allikas:

| 2.29. | Kaheksa asutuse (BERECi Büroo, Chafea, CPVO, EASO, ERCEA, ESMA, SRB, EUIPO) puhul leidsime, et nad kasutasid IT- ja muude konsultatsiooniteenuste osutamiseks lepinguid, mis olid sõnastatud ja/või rakendatud viisil, mis võib tegelikkuses põhjustada selgelt määratletud teenuste või toodete pakkumise asemel renditöötajate kasutamist. Ajutisi töötajaid saab kasutada üksnes lepingute kaudu, mis on sõlmitud registreeritud ajutist tööd pakkuvate büroodega ja on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/104/EÜ (19) ning liikmesriikide poolt selle direktiivi ülevõtmiseks vastu võetud erieeskirjadega. Teenuste hankelepingute kasutamine tööjõu värbamiseks ei vasta ELi personalieeskirjadele ning ELi sotsiaal- ja tööhõive-eeskirjadele ning toob kõnealustele asutustele kaasa õiguslikud ja maineriskid. |
| --- | --- |

2.29.

| 2.30. | Lisaks kasutas seitse asutust (EASO, EBA, EIOPA, EIGE, EMCDDA, ERCEA, SRB) registreeritud ajutist tööd pakkuvate büroode kaudu saadud ajutisi töötajaid, kuid ei järginud kõiki direktiivis ja vastavas liikmesriigi õiguses sätestatud eeskirju, näiteks ajutiste töötajate töötingimuste kohta. |
| --- | --- |

2.30.

| Võetavad meetmed (5)

  Asutused võivad koos eelarvepädevate institutsioonidega analüüsida, kas koosseisuväliste töötajate kasutamine on kulutasuv võrreldes oma koosseisuliste töötajate kasutamisega. |
| --- |

Võetavad meetmed (5)

Asutused võivad koos eelarvepädevate institutsioonidega analüüsida, kas koosseisuväliste töötajate kasutamine on kulutasuv võrreldes oma koosseisuliste töötajate kasutamisega.

| Võetavad meetmed (6)

  Kui kasutatakse koosseisuväliseid töötajaid, on põhimõtteliselt nõutav täielik vastavus kohaldatavale ELi ja riigisisesele õigusraamistikule, aga ka selleks, et vältida kohtuvaidlustega seotud riske ja mainekahju. |
| --- |

Võetavad meetmed (6)

Kui kasutatakse koosseisuväliseid töötajaid, on põhimõtteliselt nõutav täielik vastavus kohaldatavale ELi ja riigisisesele õigusraamistikule, aga ka selleks, et vältida kohtuvaidlustega seotud riske ja mainekahju.

Nõustamis- ja muud teenused EUIPOs

| 2.31. | Arvestades EUIPO kasutatavate konsultatsiooniteenuste mahtu, analüüsisime seda, kuidas amet neid teenuseid haldas. Peamise nelja-aastase konsultatsiooniteenuste lepingu maht on 80 miljonit eurot. Nende ja sarnaste lepingute alla kuuluvate teenuseosutajate kaudu kasutatavate koosseisuväliste töötajate arv kasvas umbes 250-lt 2011. aastal rohkem kui 350-ni 2014. aastal, langedes 2018. aasta alguses 215-ni (võrdub umbes 20 %-ga ameti koosseisulistest töötajatest). |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Täheldasime, et kuigi osa nende lepingute alusel osutatavatest teenustest on tõepoolest nõustamine (näiteks projektijuhtimise tugi, äriprotsesside analüüs), on teine osa pigem haldustugi (näiteks sekretäriteenused, haldusametnikud, kes valmistavad ette aruandeid, sise- ja väliskommunikatsioonitegevuse toetamine). Viimane osa kujutab endast tööjõu ostmist või töötajate laenamist, mida reguleeritakse rangelt Euroopa ja riigisisese tööõigusega. Üksnes registreeritud ajutist tööd pakkuvatel büroodel on luba koosseisuväliseid töötajaid vahendada ning sellist teenust ei tohi osutada konsultatsioonifirmad. |
| --- | --- |

2.32.

Uue sisekontrolliraamistiku rakendamine on töös

| 2.33. | Sisekontrolli kohaldatakse kogu finants- ja mittefinantstegevuse suhtes ning see on protsess, mis aitab organisatsioonil saavutada oma eesmärke ja säilitada tulemuslikkust, järgides eeskirju ja määruseid. See toetab usaldusväärset otsuste tegemist, võttes arvesse eesmärkide saavutamise riske ja vähendades neid kulutõhusate kontrollide abil vastuvõetava tasemeni. Komisjon kiitis 2017. aasta aprillis heaks läbivaadatud sisekontrolliraamistiku. |
| --- | --- |

2.33.

| 2.34. | Uue sisekontrolliraamistiku eesmärk on anda piisavat kindlust finantsmäärustes sätestatud viie eesmärgi saavutamise kohta: 1) tegevuse tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus; 2) aruandluse usaldusväärsus; 3) varade ja teabe säilimine; 4) pettuste ja õigusnormide rikkumise ennetamine, tuvastamine ja korrigeerimine ning järelmeetmete võtmine, ning 5) alustehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskide piisav haldamine. See täiendab finantsmäärust, et viia sisekontrollistandardid vastavusse Treadway komisjoni toetavate organisatsioonide komitee (COSO) kõrgeimate rahvusvaheliste standarditega. |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | Nagu ka komisjoni sisekontrollistandardite puhul, mida asendab sisekontrolliraamistik, eeldatakse, et volitatud organid, näiteks asutused, rakendavad sisekontrolliraamistikku analoogia põhjal. 2018. aasta lõpuks olid 29 asutuse juhtorganid sisekontrolliraamistiku vastu võtnud, ning 15 asutust teatasid ka selle rakendamisest. |
| --- | --- |

2.35.

| Võetavad meetmed (7)

  Komisjoni sisekontrolliraamistiku (2017) vastuvõtmine ja rakendamine kõigi asutuste poolt on vajalik, et viia sisekontrollistandardid vastavusse kõrgeimate rahvusvaheliste standarditega ning tagada, et sisekontroll toetaks otsuste tegemist tõhusalt ja mõjusalt. |
| --- |

Võetavad meetmed (7)

Komisjoni sisekontrolliraamistiku (2017) vastuvõtmine ja rakendamine kõigi asutuste poolt on vajalik, et viia sisekontrollistandardid vastavusse kõrgeimate rahvusvaheliste standarditega ning tagada, et sisekontroll toetaks otsuste tegemist tõhusalt ja mõjusalt.

Mitte kõigil asutustel ei ole tundlike ametikohtade poliitikat

| 2.36. | Tundlike ametikohtade haldamine on sisekontrolli standardelement, mille eesmärk on vähendada töötajatele delegeeritud volituste kuritarvitamise ohtu vastuvõetavale tasemele. Tundlikud ametikohad on need, mille puhul on teatud ülesandeid täitvatel töötajatel autonoomia ja/või otsustusõigus, mis on piisav, et võimaldada neil, kui nad seda soovivad, neid volitusi isiklikuks hüvanguks kuritarvitada (20). Tõhusa sisekontrolliraamistiku puhul hallatakse tundlike ametikohtadega seotud riske leevendavate kontrollide ja lõpuks ka töötajate liikuvuse abil. Leidsime, et seitse asutust (EASO, EASME, ECHA, EEA, ENISA, Frontex, SRB) ei ole kehtestanud poliitikat oma tundlike ametikohtade ja neid riske leevendavate kontrollide määratlemiseks. |
| --- | --- |

2.36.

| 2.37. | Kuigi asutustel on sarnane haldusstruktuur ja finantsjuhtimises osalejate roll on reguleeritud sarnaste finantsmäärustega, kohaldavad nad eri tõlgendusi selle kohta, milliseid ametikohti tuleks potentsiaalselt tundlikuks lugeda. Selgituses 2.9 on esitatud nende asutuste arv, kes peavad konkreetset ametikohta potentsiaalselt tundlikuks. |
| --- | --- |

2.37.

Selgitus 2.9

Võimalikud tundlikud ametikohad

Image 14

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

Allikas:

| 2.38. | Peamised kontrollid, mille asutused kehtestavad tundlike ametikohtadega seotud riskide leevendamiseks, on ülesannete lahusus ja nelja-silma-põhimõtte kohaldamine tehingute algatamisel ja autoriseerimisel. Tundlikel ametikohtadel töötavate isikute kohustusliku liikuvuse poliitika on siiski olemas vaid kolmandikul asutustest. |
| --- | --- |

2.38.

| Võetavad meetmed (8)

  Asutusi kutsutakse üles leppima kokku selles, milliseid ametikohti tuleb lugeda tundlikuks, ning kehtestama või ühtlustama oma tundlike ametikohtade poliitikat, et vähendada isikliku kasu saamise eesmärgil võimu kuritarvitamise ohtu. |
| --- |

Võetavad meetmed (8)

Asutusi kutsutakse üles leppima kokku selles, milliseid ametikohti tuleb lugeda tundlikuks, ning kehtestama või ühtlustama oma tundlike ametikohtade poliitikat, et vähendada isikliku kasu saamise eesmärgil võimu kuritarvitamise ohtu.

Eelarvestruktuur ja aruandlus võiksid olla otstarbekamad

| 2.39. | Nagu eelmistel aastatel, on komisjoni ja mitme asutuse vahel sõlmitud delegeerimis- ja toetuslepingute arv ja maht 2018. aastal veelgi suurenenud. Nende lepingute alusel saavad asutused komisjonilt rahalisi vahendeid, mis on määratud konkreetsete ülesannete täitmiseks komisjoni nimel. |
| --- | --- |

2.39.

| 2.40. | Kuigi need vahendid saavad osaks asjaomaste asutuste eelarvetulust (sihtotstarbelisest tulust), saab neid kasutada ainult delegeerimislepingutes määratletud eesmärkidel. Kui ülesanded kestavad rohkem kui ühe aasta, peaksid asutused hoidma aasta lõpus kasutamata jäänud rahalisi vahendeid selleks, et kasutada neid ülejäänud ülesannete täitmiseks kuni lepingu lõpuni. Alles seejärel tuleb ülejäänud vahendid komisjonile tagastada. Seetõttu tuleb need vahendid välja jätta asutuste endi iga-aastase eelarvetulemi arvutamisest, mis moodustab osa nende finantsaruannetest. Enamik asutusi kasutab eelarvetulemi arvutamisel sellekohast korrigeerimisnäitajat. Nende lepingute suurenevat arvu ja mahtu arvesse võttes näeme aga vajadust põhjalikuma ja standardsema aruandluse järele sihtotstarbeliste tulude ja nendega seotud kulude kohta asutuste eelarvetulemi arvutamiseks. |
| --- | --- |

2.40.

| Võetavad meetmed (9)

  Selleks et suurendada eelarvealase aruandluse läbipaistvust, soovitatakse sihtotstarbelisi tulusid kasutavatel asutustel lisada oma finantsaruannetesse standardne ülevaade sihtotstarbelise tulu ja seonduvate kulude kohta vastavalt komisjoni delegeerimislepingule. |
| --- |

Võetavad meetmed (9)

Selleks et suurendada eelarvealase aruandluse läbipaistvust, soovitatakse sihtotstarbelisi tulusid kasutavatel asutustel lisada oma finantsaruannetesse standardne ülevaade sihtotstarbelise tulu ja seonduvate kulude kohta vastavalt komisjoni delegeerimislepingule.

| 2.41. | Lisaks sellele põhinevad tegevustel kõikide asutuste poolt rakendatavad kavandamismenetlused, mille tulemuseks on iga-aastased ja mitmeaastased tööprogrammid (või ühtsed programmdokumendid). Iga sellise tegevuse puhul peavad konkreetsed tööprogrammid sisaldama teavet kavandatud ressursside kohta (inim- ja finantsressursid). Siiski täheldasime, et kõikide asutuste avaldatud eelarved on esitatud kululiikide (personalikulud, halduskulud ja tegevuskulud, vt 1. peatüki selgitus 1.5), mitte tegevusalade kaupa. Seetõttu ei ole erinevate tegevuste jaoks kulutatud ressursid nähtavad. |
| --- | --- |

2.41.

| Võetavad meetmed (10)

  Asutuste eelarvete avaldamine tegevusalade kaupa võimaldaks siduda ressursse tegevustega, milleks neid kasutatakse. |
| --- |

Võetavad meetmed (10)

Asutuste eelarvete avaldamine tegevusalade kaupa võimaldaks siduda ressursse tegevustega, milleks neid kasutatakse.

Registreerimis- ja teenustasude korrektse arvutamisega seotud riskid

| 2.42. | Mitmed asutused (CdT, CPVO, EASA, EBA, ECHA, EIOPA, EMA, ESMA, EUIPO, SRB) saavad tulu ettevõtjate makstavatest teenus- või registreerimistasudest (vt 1. peatüki selgitused 1.3 ja 1.4). Täheldasime riske, mis on seotud selliste tasude õige arvutamisega. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | ECHA saab igalt kemikaalide registreerimist taotlevalt ettevõttelt tasu, (21) mis sõltub ettevõtte suurusest (mikro-, väike-, keskmine, suurettevõte) ja registreeritud kemikaalide hulgast (erinevad piirmäärad). Alates 2011. aastast tehtud ja praeguseks lõpule viidud ECHA enda kontrollide põhjal on umbes 52 % kontrollitud ettevõtetest, kes väitsid, et nad on mikro-, väikesed või keskmise suurusega ettevõtted (11 % kõigist ettevõtetest), esitanud oma suuruse valesti, mille tulemuseks olid madalamad tasud (22). Ehkki amet on teinud märkimisväärseid edusamme ebaõigesti vähendatud lõivude ja tähtajaks tasumata halduskulude sissenõudmisel, põhjustab kõnealuste juhtumite kindlakstegemine ja korrigeerimine endiselt märkimisväärset töökoormust. Lisaks on registreerimistasude arvutamisel olulise tähtsusega ka registreeritavate kemikaalide kogused. Siiski ei ole ECHA-l erinevalt liikmesriikidest mingeid kontrolliõigusi nende koguste täpsuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | ESMA poolt reitinguagentuuridelt võetavad tasud põhinevad nende tuludel konkreetse juriidilise isikuna, mitte kontserni või sellega seotud üksuste rühmade käibel. Lünga tõttu tasusid reguleerivas määruses tekib justkui õiguspärane võimalus vähendada või vältida tasusid, kandes ELis registreeritud reitinguagentuuride tulu nendega seotud üksustele väljaspool ELi. Asutus kohaldas määrust korrektselt, avastas nimetatud riski ja andis selle komisjonile lahendamiseks. |
| --- | --- |

2.44.

| 2.45. | Krediidiasutuste osamaksed SRB hallatavasse ühtsesse kriisilahendusfondi arvutatakse liikmesriikide kriisilahendusasutuste kaudu SRB-le esitatud krediidiasutustelt pärineva teabe alusel. Kuna ühtse kriisilahendusmehhanismi määrus ei sätesta teabe usaldusväärsuse tagamiseks vajalikku põhjalikku ja järjekindlat kontrolliraamistikku, ei tehta krediidiasutuste tasandil kontrolli. SRB kontrollib siiski teabe järjepidevust ja analüüsib seda. Lisaks on osamaksete arvutamiseks õigusraamistikus sätestatud metoodika väga keeruline ja seab seetõttu ohtu nende täpsuse. Konfidentsiaalsuse huvides ei saa kriisilahendusnõukogu avaldada fondi osamaksete arvutamisel kasutatud krediidiasutuste andmeid ning see vähendab läbipaistvust. |
| --- | --- |

2.45.

| Võetavad meetmed (11)

  Asjaomaseid asutusi kutsutakse üles konsulteerima komisjoniga seoses vajadusega kohandada õiguslikku raamistikku, et tagada tasude arvutamine majanduslikku tegelikkust kajastava täpse teabe alusel. |
| --- |

Võetavad meetmed (11)

Asjaomaseid asutusi kutsutakse üles konsulteerima komisjoniga seoses vajadusega kohandada õiguslikku raamistikku, et tagada tasude arvutamine majanduslikku tegelikkust kajastava täpse teabe alusel.

Asutused võtavad varasemate aastate auditileidude põhjal meetmeid

| 2.46. | Esitasime ülevaate asutuste poolt eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest. Selgitus 2.10 näitab, et 223 tähelepaneku suhtes, mida ei olnud 2017. aasta lõpuks käsitletud, olid parandusmeetmed 2018. aastal enamikul juhtudel võetud või võtmisel. 107-st käsitlemata ja pooleliolevast tähelepanekust 13 puhul vajati parandusmeetmeid, mis ei sõltunud (ainuüksi) asutusest. |
| --- | --- |

2.46.

Selgitus 2.10

Asutuste jõupingutused varasemate aastate tähelepanekute põhjal meetmete võtmiseks

Image 15

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

Allikas:

| 2.47. | Eelmise aasta auditi käigus vaatasime läbi ka asutuste raamatupidamiskeskkonna, mis on usaldusväärsete raamatupidamisaruannete koostamisel oluline. 13 asutuse puhul esitasime tähelepanekuid peaarvepidajate sõltumatuse kohta nende ülesannete täitmisel. Kontrollikoja tähelepanekute põhjal käsitles enamik asutusi 2018. aastal seda küsimust, välja arvatud kaks (EACEA ja EFSA). Sarnast suundumust täheldati raamatupidamissüsteemide lõpetamata (uuesti) valideerimise osas. Kõik seitse asutust, mille kohta me 2018. aastal sellisest vajadusest teatasime, olid 2018. aastal parandusmeetmed lõpule viinud. |
| --- | --- |

2.47.

| 2.48. | Häid edusamme tehti ka seoses e-hangete kasutuselevõtuga. Nagu eelmisel aastal märgitud, võttis komisjon 2010. aastal kasutusele rakenduse arvete elektrooniliseks esitamiseks (e-arved), 2011. aastal rakenduse hanketeadetega seotud dokumentide elektrooniliseks avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas (e-hanked) ning 2015. aastal rakenduse hankedokumentide elektrooniliseks esitamiseks. Selgituses 2.11 on näidatud vahendite kasutuselevõtuga seoses tehtud edusammud 2018. aasta lõpu seisuga. |
| --- | --- |

2.48.

Selgitus 2.11

E-hangete kasutamine edeneb

Image 16

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

Allikas:

| 2.49. | Samuti tehti 2018. aastal mõningaid edusamme seoses komisjoni poolt välja töötatud personalijuhtimise rakenduse SYSPER II kasutuselevõtuga. Selgitus 2.12 näitab, et 2018. aastal registreerus rakenduse kasutajaks veel viis asutust. Komisjon teatas, et üldiselt on koostöö asutustega hea. Kuid kuna projekt on keerukas ja igal asutusel on oma eripära, on edusammud SYSPER II rakendamisel erinevad. Mõnel asutusel on keeruline projektile vajalikke vahendeid eraldada ja seega seisavad nad silmitsi mõningate viivitustega. |
| --- | --- |

2.49.

Selgitus 2.12

Personalijuhtimise rakenduse SYSPER II kasutuselevõtt

Image 17

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

Allikas:

Mitte kõigi asutuste suhtes ei kohaldata ühesugust eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust

| 2.50. | Erinevalt teistest asutustest kohaldab ühe täielikult isemajandava detsentraliseeritud asutuse, EUIPO, suhtes eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust selle eelarvekomisjon, mitte Euroopa Parlament ja nõukogu (vt 1. peatüki punktid 1.23 ja 1.24). Kahe ülejäänud täielikult isemajandava detsentraliseeritud asutuse (CPVO ja SRB) suhtes kohaldavad iga-aastast eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust nende haldusorganid. Need menetlused on sätestatud asutuste asutamismäärustes. |
| --- | --- |

2.50.

| 2.51. | Tegemist on isemajandavate asutuste ja organitega, mille eelarved ei kuulu liidu üldeelarve hulka, kuid nende tulu saadakse ELi õiguse alusel avaliku võimu teostamisest. Seetõttu on kontrollikoda järjekindlalt väitnud, et kõigi ELiga seotud asutuste suhtes tuleks kohaldada samu aruandluse ja läbipaistvuse põhimõtteid. Kontrollikoda väljendas oma 2015. aastal (23) ja 2019. aastal (24) avaldatud arvamustes muret EUIPO eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse pärast. SRB (25) ja CPVO (26) puhul väljendas kontrollikoda samasugust muret 2015. aastal avaldatud arvamustes. |
| --- | --- |

2.51.

KONTROLLIKOJA POOLT MUUDES ASUTUSTEGA SEOTUD ARUANNETES ESITATUD AUDITITULEMUSED

Kontrollikoja eriaruanne nr 29/2018 „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) on aidanud oluliselt kaasa kindlustussektori järelevalvele ja stabiilsusele, kuid lahendamata on veel mitmeid tõsiseid probleeme“

| 2.52. | EIOPA loodi 2011. aastal pärast 2007.–2008. aasta majanduskriisi järgset ELi finantssektori järelevalve reformimist. EIOPA tegutseb komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule nõu andva sõltumatu organina. |
| --- | --- |

2.52.

| 2.53. | EIOPA iga-aastasele finants- ja vastavusauditile lisaks tehtud eriauditi käigus uurisime, kas asutus annab tõhusa panuse järelevalve ja finantsstabiilsuse tagamisse kindlustussektoris. Eelkõige analüüsisime EIOPA meetmeid järelevalve ja järelevalvealase ühtsuse valdkonnas (koostöö riikide pädevate asutustega, töö sisemudelitega ning piiriülene tegevus), 2016. aasta kindlustussektori stressitesti ning EIOPA ressursside ja juhtimise asjakohasust. |
| --- | --- |

2.53.

| 2.54. | Meie üldine järeldus on, et EIOPA on hästi ära kasutanud mitmesuguseid vahendeid, et toetada järelevalvealast ühtsust ja finantsstabiilsust. Siiski on endiselt olulisi probleeme, millega peavad tegelema EIOPA ise, riiklikud järelevalveasutused ja seadusandjad, näiteks Euroopa järelevalveasutuste ja Solventsus II läbivaatamise raames. Lisaks soovitame EIOPA-l meetmete tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks tugevdada järelevalvele eraldatud inimressursse. |
| --- | --- |

2.54.

| 2.55. | Täielikke auditijäreldusi, millele on lisatud vastavad soovitused ja asutuse vastused, käsitletakse meie eriaruandes nr 29/2018, mis on kättesaadav meie veebisaidil eca.europa.eu. |
| --- | --- |

2.55.

Kontrollikoja 2017. aasta eriaruanne määruse (EL) nr 806/2014 artikli 92 lõikega 4 sätestatud tingimuslike kohustuste kohta, mis tekivad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, nõukogu või komisjoni poolt nimetatud määruse kohaste ülesannete täitmisel eelarveaastal 2017

| 2.56. | Ühtse kriisilahendusmehhanismi määruse artikli 92 lõike 4 kohaselt auditeerime me igal aastal mis tahes tingimuslikke kohustusi, mis tulenevad Ühtse Kriisilahendusnõukogu, komisjoni ja nõukogu kõnealuse määruse kohaste ülesannete täitmisest. |
| --- | --- |

2.56.

| 2.57. | Eelarveaasta 2017 auditijäreldusi, millele on lisatud vastavad soovitused ja Ühtse Kriisilahendusnõukogu vastused, käsitlesime oma eriaruandes, mis on kättesaadav meie veebisaidil eca.europa.eu. |
| --- | --- |

2.57.

Muud ühele või mitmele asutusele osutavad kontrollikoja eriaruanded

| 2.58. | Lisaks spetsiaalselt asutusi käsitlevatele auditiaruannetele avaldasime me 2018. aasta jooksul mitu eriaruannet ELi poliitika rakendamise kohta, milles osutati mitmele asutusele (selgitus 2.13). |
| --- | --- |

2.58.

Selgitus 2.13

Muud asutustele osutavad kontrollikoja eriaruanded

Image 18

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

Allikas:

ELI ASUTUSTE VÕRGUSTIKU VASTUS

Asutused väljendavad heameelt kontrollikoja positiivsete järelduste üle asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja nende aluseks olevate tehingute kohta.

| 2.21, 2.22 ja 2.28. | Võrgustik soovib rõhutada, et tähelepanekud finantsjuhtimise, hangete sisekontrollimehhanismide ja ajutiste teenuste hankimise valdkonnas hõlmavad väga erinevaid juhtumeid ning on eri asutustes erinevad, seetõttu viitab võrgustik asutuste individuaalsetele vastustele 3. peatükis. |
| --- | --- |

2.21, 2.22 ja 2.28.

| 2.29. | ELi asutused peavad sõlmima ajutiste/renditöötajate lepingud kooskõlas kohaldatavate ELi finantsreeglitega ja asjakohaste riiklike õigusaktidega, millega võetakse üle direktiiv 2008/104/EÜ renditöö kohta. ELi asutustega lepingu sõlminud renditööjõu ettevõtted peavad täitma riiklikes õigusaktides (millega võetakse üle asjakohased ELi õigusaktid) sätestatud tingimusi kõikide ajutiste töötajate renditöölepingute sõlmimisel ja võimalike kohtuvaidluste korral lepingute täitmise kohta. ELi asutuse ja renditööjõu ettevõtte vahel sõlmitud (standardses) teenuslepingus viidatakse tavaliselt sellele kohustusele. |
| --- | --- |

2.29.

| 2.31. | Amet eristab rangelt personali ja välistöötajate mõistet, seega ei ole EUIPO-l koosseisuväliste töötajate mõistet. Peale selle kasutab amet välisteenuste hankimisel peamiselt fikseeritud hinna meetodit. Seetõttu ei ole töötajate arv hea näitaja. Lisaks on viimastel aastatel püsivalt vähenenud nõustamisteenustele eraldatud eelarve. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Amet ei pea haldusteenuste tellimisel raamlepingu kasutamist „töötajate laenamiseks“. Üldreeglina kasutatakse sellist lepingulist haldustuge projektides, mitte põhitegevusega seotud ülesannetes. Üldjuhul piirneb projektivälises haldustoes koosseisuväliste töötajate kasutamine renditöötajatega (ajutised töötajad). |
| --- | --- |

2.32.

| 2.37. | Võrgustik soovib rõhutada, et on võtnud poliitikate kooskõlastamise kohustuse. Kõnealuse küsimuse korral (võimalik tundlik ametikoht) tuleks võimalikku kooskõlastamist hoolikalt kaaluda seoses võimalike tundlike ametikohtade tuvastamisega ning viimasega seotud riskide olemuse ja tasemega. Vajalikud/proportsionaalsed võimalikud meetmed nende riskide vähendamiseks sõltuvad suuresti mitmesugustest teguritest, näiteks asutuse suurus ja/või selle volituste/põhitegevuse olemus ja ulatus. Tuleb vältida mis tahes ebaproportsionaalset „ühtlustamist“ või kõigile sobivat tüüplahendust, eelkõige „kohustusliku liikuvuse“ võimalikku kasutamist/kohaldamist teatud eelmääratletud ametikohtadel. Selline meede peab alati sõltuma selle proportsionaalsuse ja tõhususe tegelikust hindamisest seoses konkreetse asutusega, kaaludes tegelikke riske ning meetme võimalikku häirivat mõju asutuse tavapärasele toimimisele. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.50 ja 2.51. | EUIPO soovib rõhutada seadusandjate otsust, mis kinnitati eelmise õigusreformi ajal. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017 määruse (EL) 2017/1001 (Euroopa Liidu kaubamärgi kohta) artikli 176 lõikele 1 annab eelarvekomitee „tegevdirektorile kinnituse eelarve täitmise kohta“. See kinnitus põhineb suurel määral kontrollikoja aastaaruannetel. |
| --- | --- |

2.50 ja 2.51.

3. PEATÜKK

Kinnitavad avaldused ja muud asutusi puudutavad audititulemused

3.1.   KINNITAVAID AVALDUSI TOETAV TEAVE

Alus arvamuste esitamiseks

| 3.1.1. | Viisime auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite (ISA) ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega (ISSAI). Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikastandardite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksi ja auditeerimisega seotud eetikanõuetega on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on arvamuse avaldamiseks piisav ja asjakohane. |
| --- | --- |

3.1.1.

Juhtkonna ja majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

| 3.1.2. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja asutuste finantsmäärustele vastutavad asutuste juhtkonnad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase raamatupidamise aastaaruannete koostamise ja esitamise ning oma raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. See hõlmab finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleks kooskõlas vastavate õigusaktidega. Asutuste juhtkondadel on lõplik vastutus asutuste raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata oma asutuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui juhtkond kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Asutuste finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest vastutavad nende järelevalveorganite liikmed. |
| --- | --- |

3.1.4.

Audiitori kohustused raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| 3.1.5. | Meie eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et asutuste raamatupidamise aastaaruanded ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning nende aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule või muudele asjaomastele eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele kinnitavad avaldused, mis kinnitavad asutuste raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsust ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et oluline väärkajastamine või nõuete mittejärgimine auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või veast ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Tulude puhul kontrollime komisjonilt saadud toetusi ning hindame asutuste tasude ja muude tulude kogumise korda (kui asutused on sellist tulu saanud). |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Kulude puhul auditeerime maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud eelmaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Eelmakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning asutus on need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Kooskõlas rahvusvaheliste auditistandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineme kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Meie ülesanne on ka






  — | kindlaks teha ja hinnata raamatupidamise aastaaruannetes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski, töötada välja ja rakendada auditiprotseduure nende riskide käsitlemiseks ning saada auditi tõendusmaterjali, mis annaks meie arvamusele piisava ja asjakohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või mittevastavuse avastamata jätmise risk on suurem kui vigade puhul, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrollimehhanismide eiramist; |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

—

kindlaks teha ja hinnata raamatupidamise aastaaruannetes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski, töötada välja ja rakendada auditiprotseduure nende riskide käsitlemiseks ning saada auditi tõendusmaterjali, mis annaks meie arvamusele piisava ja asjakohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või mittevastavuse avastamata jätmise risk on suurem kui vigade puhul, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrollimehhanismide eiramist;

| — | teha endale asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrollimehhanismide mõjususe kohta arvamuse esitamiseks) selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem; |
| --- | --- |

—

teha endale asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrollimehhanismide mõjususe kohta arvamuse esitamiseks) selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem;

| — | hinnata kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

—

hinnata kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| — | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas on olulist ohtu sündmusteks või tingimusteks, mis võivad asutuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui oluline ebakindlus meie hinnangul eksisteerib, siis peame me oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne auditiaruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

—

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas on olulist ohtu sündmusteks või tingimusteks, mis võivad asutuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui oluline ebakindlus meie hinnangul eksisteerib, siis peame me oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne auditiaruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| — | hinnata raamatupidamise aastaaruannete ja nendega seotud avalduste üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, ning seda, kas raamatupidamise aastaaruanded kajastavad nende aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt; |
| --- | --- |

—

hinnata raamatupidamise aastaaruannete ja nendega seotud avalduste üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, ning seda, kas raamatupidamise aastaaruanded kajastavad nende aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt;

| — | hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali asutuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus raamatupidamise aastaaruannete ja nende aluseks olevate tehingute kohta. Vastutame auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest. Oleme ainuvastutavad oma auditiarvamuse eest; |
| --- | --- |

—

hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali asutuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus raamatupidamise aastaaruannete ja nende aluseks olevate tehingute kohta. Vastutame auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest. Oleme ainuvastutavad oma auditiarvamuse eest;

| — | võtta vajaduse korral arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd asutuste raamatupidamise aastaaruannete kontrollimisel vastavalt ELi finantsmääruse (27) artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

—

võtta vajaduse korral arvesse sõltumatu välisaudiitori audititööd asutuste raamatupidamise aastaaruannete kontrollimisel vastavalt ELi finantsmääruse (27) artikli 208 lõikes 4 sätestatud nõuetele.

Vahetame juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning auditi käigus tehtud oluliste leidude (sh sisekontrollimehhanismide oluliste puuduste) kohta. Asutustega arutatavate teemade seast valime vaatlusaluse perioodi raamatupidamise aastaaruannete auditeerimise seisukohast kõige olulisemad teemad, mida nimetatakse seetõttu peamisteks audititeemadeks. Nimetatud teemasid kirjeldatakse meie koostatud audiitori aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui äärmiselt erandlikel juhtudel otsustame, et teemat ei tohi meie aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 1a (konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) rahastatud asutused

3.2.   ENERGEETIKASEKTORIT REGULEERIVATE ASUTUSTE KOOSTÖÖAMET (ACER)

SISSEJUHATUS

| 3.2.1. | Ljubljanas asuv Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (edaspidi „amet“ või „ACER“) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 713/2009 (28). Ameti peamised ülesanded on aidata liikmesriikide reguleerivatel asutustel täita liidu tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega (29) on ametile (ning liikmesriikide reguleerivatele asutustele) antud täiendavaid kohustusi, mis puudutavad Euroopa energia hulgimüügituru järelevalvet. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (30).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (31) | 13 | 14 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (32) | 91 | 90 |
| Allikas: | Euroopa Liidu Teatajas avaldatud eelarve. |

3.2.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (31)

13

14

Töötajate arv seisuga 31. detsember (32)

91

90

Allikas:

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud eelarve.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.2.3. | Auditeerisime






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (33) ja eelarve täitmise aruannetest (34)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.2.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (33) ja eelarve täitmise aruannetest (34)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.2.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.2.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.2.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.2.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.2.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.2.6.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.2.7. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande teemal „ACERi IT-turvalisus ning energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse kohaldamisala infoturve“ (35). Amet koostas tegevuskava osa potentsiaalselt parandamist vajavate valdkondade kohta. |
| --- | --- |

3.2.7.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.2.8. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.2.8.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Asukohalepingus seatud nõudest hoolimata ei ole Sloveenias veel Euroopa kooli. | Lõpetatud |
| 2016 | Amet võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu. | Pooleli |
| 2017 | Hoolimata raamatupidamiskeskkonna olulisest muutumisest valideeriti raamatupidamissüsteeme viimati aastal 2011. | Lõpetatud |
| 2017 | Ameti andmete avariitaastekeskus asub samas kohas, kus algsed andmed. | Pooleli |
| 2017 | Amet ei analüüsinud põhjalikult BREXITi mõju. | Lõpetatud |
| 2017 | Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid tavaliselt mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil (36). | Pooleli |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks ei olnud amet võtnud kasutusele ühtegi komisjoni välja töötatud IT-rakendust (37). | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2014

Asukohalepingus seatud nõudest hoolimata ei ole Sloveenias veel Euroopa kooli.

Lõpetatud

2016

Amet võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, mis kajastaksid paremini tegevuse mitmeaastast iseloomu.

Pooleli

2017

Hoolimata raamatupidamiskeskkonna olulisest muutumisest valideeriti raamatupidamissüsteeme viimati aastal 2011.

Lõpetatud

2017

Ameti andmete avariitaastekeskus asub samas kohas, kus algsed andmed.

Pooleli

2017

Amet ei analüüsinud põhjalikult BREXITi mõju.

Lõpetatud

2017

Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid tavaliselt mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil (36).

Pooleli

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks ei olnud amet võtnud kasutusele ühtegi komisjoni välja töötatud IT-rakendust (37).

Pooleli

AMETI VASTUS

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) võtab kontrollikoja aruande teadmiseks.

3.3.   ELEKTROONILISE SIDE EUROOPA REGULEERIVATE ASUTUSTE ÜHENDATUD AMETI BÜROO (BERECI BÜROO)

SISSEJUHATUS

| 3.3.1. | Riias asuv Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo (edaspidi „büroo“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1971, (38) millega asendati varasem Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1211/2009 (39). Büroo peamine ülesanne on pakkuda Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ametile (BEREC) professionaalseid ja haldusalaseid tugiteenuseid ning reguleerivate asutuste nõukogu juhtimisel koguda ja analüüsida teavet elektroonilise side kohta ning levitada liikmesriikide reguleerivates asutustes head reguleerimistava – näiteks ühiseid lähenemisviise, metoodikat ja juhiseid ELi reguleeriva raamistiku rakendamiseks. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Tabelis esitatakse büroo peamised arvandmed (40).

  Tabel


  Büroo peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (41) | 4 | 4 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (42) | 27 | 27 |
| Allikas: | büroo edastatud andmed. |

3.3.2.

Tabel

Büroo peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (41)

4

4

Töötajate arv seisuga 31. detsember (42)

27

27

Allikas:

büroo edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.3.3. | Auditeerisime






  a) | büroo raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (43) ja eelarve täitmise aruannetest (44)31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.3.3.

a)

büroo raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (43) ja eelarve täitmise aruannetest (44)31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.3.4. | Meie hinnangul annab büroo raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi büroo finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.3.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.3.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.3.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.3.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.3.7.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.3.8. | Büroo allkirjastas 4. mail 2018 ühe ettevõttega raamlepingu, mis käsitleb kantselei- ja sekretariaaditeenuste osutamist nelja aasta vältel maksimaalselt 433 000 euro suuruses summas (2018. aasta maksed 27 655 eurot). Alates juunist 2018 töötas büroos keskmiselt neli selle ettevõtte töötajat (lisaks büroo enda 27 töötajale). Renditud töötajaid (ajutised töötajad) saab kasutada üksnes lepingute kaudu, mis on sõlmitud volitatud ajutist tööd pakkuvate büroodega ja on kooskõlas direktiiviga 2008/104/EÜ ning liikmesriikide poolt selle direktiivi ülevõtmiseks vastu võetud erieeskirjadega. Teenuste hankelepingu kasutamine töötajate leidmiseks ei vasta ELi sotsiaal- ja tööhõive-eeskirjadele ning toob büroole kaasa õiguslikud ja maineriskid. |
| --- | --- |

3.3.8.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 3.3.9. | 2018. aastal maksis büroo ühe ja sama ettevõttega sõlmitud mitme raamlepingu alusel (k.a eespool mainitud leping) 793 000 eurot eri liiki teenuste ostmiseks (kantselei- ja sekretariaaditugi, ürituste korraldamine, töötajate heaolu ja integreerimine jne). Nimetatud summa moodustab 37 % büroo töötasudega mitteseotud 2018. aasta eelarvest, mis näitab, et büroo sõltub organisatsioonivälistest ressurssidest ja ühest ettevõttest, mis seab ohtu tegevuse järjepidevuse. Büroo peaks tagama, et tööjõuvajadused oleksid korrapäraselt kaetud, ning kas taotlema oma vajaduste katteks eelarvepädevatelt institutsioonidelt koosseisuliste töötajate ametikohti või kasutama seaduslikult ja korrektselt ajutisi töötajaid. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | Märtsis 2018 kuulutas büroo välja hanke, et sõlmida kolme aasta pikkune raamleping võrgu neutraalsuse mõõtmise rakenduse väljatöötamiseks ja hooldamiseks/toeks (rakenduse hinnanguline maksumus on 240 000 eurot). Edukaks tunnistamise kriteerium oli majanduslikult kõige soodsam pakkumus, kus kvaliteedi ja hinna suhe oli 70 %/30 %. Kõik kolm saadud pakkumust vastasid kvaliteedi miinimumnõuetele. Edukaks tunnistatud ettevõtte pakutud hind oli 59 % väiksem kui lepingu prognoositud hind ja 51 % väiksem kui kahe teise pakkumuse keskmine hind. Pakkumus tunnistati edukaks, ilma et võitjalt oleks küsitud selgitusi potentsiaalselt põhjendamatult madala hinnaga pakkumuse kohta. Lepingu alusel tehti 2018. aastal makseid summas 16 745 eurot. Potentsiaalselt põhjendamatult madala hinnaga pakkumuste korral peaks büroo analüüsima nende põhjuseid, et tagada pakkumuste jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

3.3.10.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.3.11. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande teemal „BERECi büroo tegevuse kavandamine, eelarvestamine, seire ja aruandlus“ (45). Büroo ja komisjoni siseauditi talitus leppisid kokku parandusmeetmete võtmise kava. |
| --- | --- |

3.3.11.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.3.12. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.3.12.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Kuna EFTA riikidega kokkulepped puuduvad, siis nemad eelarvesse ei panusta. | Lõpetatud |
| 2016 | Büroo asutamismääruses ei nõuta tulemuslikkuse perioodilist välishindamist. | Lõpetatud |
| 2017 | Neli tõlketellimust ei olnud põhjendatud. | Ei kohaldata |
| 2017 | Hoolimata olulistest muudatustest ei olnud büroo raamatupidamissüsteemi alates 2013. aastast uuesti valideeritud. | Lõpetatud |
| 2017 | Büroo allkirjastas kulukohustuse märtsis 2018 kavandatud koolitusürituse jaoks, mis oli vastuolus tegevuse aastasuse põhimõttega. | Ei kohaldata |
| 2017 | Hankemenetlus ürituste korraldamiseks ja kavandamiseks mõeldud nelja aastase mitmekordse raamteenuslepingu sõlmimiseks (nn kaskaadsüsteemis) ei taganud piisavat hinnakonkurentsi ning leping ei pruugi olla majanduslikult kõige soodsam lahendus. | Ei kohaldata |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli büroo küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-hanked, kuid mitte e-arveid ja hankedokumentide elektroonilist esitamist. | Pooleli |
| 2017 | Büroo ei analüüsinud põhjalikult BREXITi mõju. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2014

Kuna EFTA riikidega kokkulepped puuduvad, siis nemad eelarvesse ei panusta.

Lõpetatud

2016

Büroo asutamismääruses ei nõuta tulemuslikkuse perioodilist välishindamist.

Lõpetatud

2017

Neli tõlketellimust ei olnud põhjendatud.

Ei kohaldata

2017

Hoolimata olulistest muudatustest ei olnud büroo raamatupidamissüsteemi alates 2013. aastast uuesti valideeritud.

Lõpetatud

2017

Büroo allkirjastas kulukohustuse märtsis 2018 kavandatud koolitusürituse jaoks, mis oli vastuolus tegevuse aastasuse põhimõttega.

Ei kohaldata

2017

Hankemenetlus ürituste korraldamiseks ja kavandamiseks mõeldud nelja aastase mitmekordse raamteenuslepingu sõlmimiseks (nn kaskaadsüsteemis) ei taganud piisavat hinnakonkurentsi ning leping ei pruugi olla majanduslikult kõige soodsam lahendus.

Ei kohaldata

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli büroo küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-hanked, kuid mitte e-arveid ja hankedokumentide elektroonilist esitamist.

Pooleli

2017

Büroo ei analüüsinud põhjalikult BREXITi mõju.

Lõpetatud

BÜROO VASTUS

| 3.3.8. | Et eraldada BERECi tegevuse toetamiseks rohkem ressursse, palus BERECi Büroo juhtkomitee ametil kaaluda erinevaid võimalusi igapäevaste ja rutiinsete ülesannete allhankimiseks. Avaliku hankemenetluse järel sõlmis BERECi Büroo kantselei- ja sekretariaaditeenuste osutamiseks büroole raamlepingu, mis on tagatud kogu lepingu kestuse vältel ja erineb ajutiste töötajate kasutamisest.
  BERECi Büroo rõhutab, et vastavalt raamlepingule lisatud tehnilisele kirjeldusele on töövõtja kohustatud järgima kohaldatavat ELi ja riiklikku õigusraamistikku. |
| --- | --- |

3.3.8.

BERECi Büroo rõhutab, et vastavalt raamlepingule lisatud tehnilisele kirjeldusele on töövõtja kohustatud järgima kohaldatavat ELi ja riiklikku õigusraamistikku.

| 3.3.9. | BERECi Büroo võtab kontrollikoja märkuse teadmiseks ja teatab ametikohtade loeteluga seotud probleemidest eelarvepädevale institutsioonile, nagu soovitatud. Amet juhib tähelepanu tõsiasjale, et kõik mainitud lepingud sõlmiti avatud hankemenetluse järel, kus said osaleda ka muud ettevõtted. Kahjuks võib kõnealuste teenuste valdkonnas olla konkurents äärmiselt piiratud ja välisfirmad ei ole alati osalemisest huvitatud. Kõige olulisemate teenuste jaoks püüab amet tavaliselt sõlmida astmelised raamlepingud, et tagada talitluspidevus juhul, kui esimene töövõtja ei saa teenust osutada. Asjaomane töövõtja osutab praegu haldusteenuseid. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | BERECi Bürool ei olnud kuni 2018. aastani ebanormaalselt madalate hinnapakkumiste kohta erijuhiseid. Kõnealuse hanke hinnapakkumisi kontrolliti üksikasjalike tehniliste pakkumiste põhjal ning avaliku sektori hankija pidas võitnud pakkumist mõistlikuks. Pärast audiitorite märkustega tutvumist võttis BERECi Büroo kontrollikoja järelduse teadmiseks ning lisas oma hangete käsiraamatusse ebanormaalselt madala hinnapakkumise määratluse (30 % alla lepingu eeldatava maksumuse). |
| --- | --- |

3.3.10.

3.4.   EUROOPA KUTSEÕPPE ARENDUSKESKUS (CEDEFOP)

SISSEJUHATUS

| 3.4.1. | Thessalonikis asuv Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (edaspidi „keskus“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75, (46) mis tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/128 (47). Keskuse peamine eesmärk on edendada kutseõppe arendamist Euroopa Liidu tasandil. Selle eesmärgi saavutamiseks on keskusel ülesanne koostada ja levitada dokumente kutseõppe süsteemide kohta. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Tabelis esitatakse keskuse peamised arvandmed (48).

  Tabel


  Keskuse peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (49) | 18 | 18 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (50) | 117 | 116 |
| Allikas: | keskuse edastatud andmed. |

3.4.2.

Tabel

Keskuse peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (49)

18

18

Töötajate arv seisuga 31. detsember (50)

117

116

Allikas:

keskuse edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.4.3. | Auditeerisime






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (51) ja eelarve täitmise aruannetest (52)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.4.3.

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (51) ja eelarve täitmise aruannetest (52)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.4.4. | Meie hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi keskuse finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.4.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.4.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.4.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.4.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.4.7.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.4.8. | Auditeerisime kahte 2018. aastal toimunud värbamist kahest 2015. ja 2016. aastal koostatud reservnimekirjast (53). Mõlemad menetlused olid puudulikult juhitud ja dokumenteeritud (nagu ka mitu varasematel aastatel auditeeritud värbamismenetlust). Keskuse menetlus valikukomisjoni liikmete potentsiaalsete huvide konfliktide tuvastamiseks ja nende haldamiseks ei olnud tõhus. See oli eriti ilmne kahe organisatsioonisisese kandidaadi puhul, kellega seoses ei olnud ükski valikukomisjoni liige võimalikust huvide konfliktist teatanud, kuigi mõni neist oli kandidaatidega koos töötanud. Hindamise käigus muudeti ka algselt kokkulepitud punktide andmise meetodit ja seda ei kohaldatud läbipaistval viisil. Lisaks pikendati ühte kahest reservnimekirjast reeglite vastaselt. Leitud puudused õõnestavad läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid. Keskus peaks võtma viivitamata parandusmeetmeid, et tagada korrektsed värbamismenetlused. |
| --- | --- |

3.4.8.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 3.4.9. | Keskusel ei ole alates novembrist 2017 enda juristi. Seega tellitakse kõik õiguslikke küsimusi puudutavad tööd allhankena, kasutades komisjoni ja mõne muu ELi asutusega sõlmitud teenustaseme kokkuleppeid või ostes teenuseid välistelt advokaadibüroodelt. 2018. aasta maksti õigusteenuste eest kokku 181 039 eurot. Kuna keskus tegeleb suure hulga õiguslike küsimustega, seab selline täies mahus allhanke kasutamise mudel ohtu juhtumite järjepideva käsitlemise ja usaldusväärse finantsjuhtimise (eelkõige tõhususe põhimõtte). Õiguslike küsimustega tegelemise läbipaistvuses tegi keskus 2018. aasta teisel poolel mitmeid parandusi, kuid juhtide ees seisvad piirangud väliste õigusteenuste tellimisel ja asjaolu, et osa õigusteenuste kulude kohta puudus kontrolljälg, kujutavad endast ohtu läbipaistvusele selles valdkonnas. Keskus peaks ümber hindama oma õiguslike küsimustega käsitlemise viisi, et tagada nendega tegelemise tõhusus ja läbipaistvus. |
| --- | --- |

3.4.9.

| 3.4.10. | Keskuse reisibürooteenuste hankemenetluses ei olnud hinna ja kvaliteedi hindamise kriteeriumid alati piisavalt üksikasjalikud ja piisavad, et tagada parima hinna ja kvaliteedi suhtega lepingu sõlmimine. Lisaks oli keskusel ebapiisav metoodika potentsiaalselt põhjendamatult madala hinnaga pakkumuste analüüsiks ja dokumenteerimiseks. Keskus peaks kasutama asjakohasemaid pakkumuste edukaks tunnistamise kriteeriume. Potentsiaalselt põhjendamatult madala hinnaga pakkumuste korral peaks keskus analüüsima nende põhjuseid, et tagada pakkumuste jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

3.4.10.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.4.11. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande teemal „Personalijuhtimine ja eetika CEDEFOPis“ (54). Keskus koostas tegevuskava kõigi siseauditi talituse leitud parandamist vajavate valdkondade kohta. |
| --- | --- |

3.4.11.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2017 | Juhtivtöötajate ametikohtade täitmiseks korraldatud kahe värbamismenetluse juhtimine oli nõrk ja kontrollikoja hinnangul ei vasta menetlused õigusnormidele. | Pooleli |
| 2017 | Keskus avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid tavaliselt mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks ei olnud keskus võtnud kasutusele ühtegi komisjoni välja töötatud IT-rakendust. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2017

Juhtivtöötajate ametikohtade täitmiseks korraldatud kahe värbamismenetluse juhtimine oli nõrk ja kontrollikoja hinnangul ei vasta menetlused õigusnormidele.

Pooleli

2017

Keskus avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid tavaliselt mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks ei olnud keskus võtnud kasutusele ühtegi komisjoni välja töötatud IT-rakendust.

Pooleli

KESKUSE VASTUS

| 3.4.8. | Cedefop võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku kahe värbamismenetluse ja tuvastatud puuduste kohta. Cedefop on alustanud põhjalikku protsessi, et parandada valikumenetlusi üldiselt. Selle tegevuse osana on Cedefop juba läbi vaadanud huvide konflikti menetluse. Cedefopi valikumenetluste parandamise osana vaadatakse praegu läbi kogu valikumenetluse punktiarvestusmeetodid ja dokumendid. Seejärel võetakse vajalikud meetmed, tagamaks, et reservnimekirjade pikendamine toimuks reeglipäraselt. |
| --- | --- |

3.4.8.

| 3.4.9. | Cedefop tunnistab kontrollikoja osutatud puudusi seoses õigusteenuste täies mahus allhanke kasutamisega alates novembrist 2017. Nagu kontrollikoda tunnistas, võttis Cedefopi juhtkond juba 2018. aasta teises pooles erakorralisi meetmeid, et lahendada probleemid mõnes tuvastatud kriitilises valdkonnas, eelkõige läbipaistvuse puudumine ja väga puudulikud dokumendid, mis iseloomustasid õigusteenuste korraldust pärast novembrit 2017. Meetmed hõlmasid järgmist: uued õigusteenuste tellimise ja seotud töövoo suunised, õigusteenustele juurdepääsu lihtsustamine, kõigi olemasolevate elektrooniliste õigusdokumentide keskse teabehoidla loomine, kõiki pooleliolevaid kohtuasju hõlmava veebikoostöövahendi loomine ja füüsiliste õigustoimikute ülekandmine Cedefopi arhiivi.
  Cedefop nõustub samuti kontrollikoja märkusega, et täies mahus allhanke mudel on põhjustanud juhtumite ebajärjepideva käsitlemise riski, eriti arvestades õigusteenuste välispakkujate arvu. Sellegipoolest rahuldati kõik õigusnõustamise taotlused asjakohaselt, kuigi suuremate halduspiirangute ja kuludega. Mitteametlik õigusnõustamine ei ole siiski kättesaadav ja seda peetakse suureks probleemiks.
  Et kõrvaldada kontrollikoja tuvastatud puudused, hindab Cedefop uuesti oma õigusfunktsiooni korraldust ja vaatab koos järelevalveasutusega uuesti läbi olemasolevad riskid. |
| --- | --- |

3.4.9.

Cedefop nõustub samuti kontrollikoja märkusega, et täies mahus allhanke mudel on põhjustanud juhtumite ebajärjepideva käsitlemise riski, eriti arvestades õigusteenuste välispakkujate arvu. Sellegipoolest rahuldati kõik õigusnõustamise taotlused asjakohaselt, kuigi suuremate halduspiirangute ja kuludega. Mitteametlik õigusnõustamine ei ole siiski kättesaadav ja seda peetakse suureks probleemiks.

Et kõrvaldada kontrollikoja tuvastatud puudused, hindab Cedefop uuesti oma õigusfunktsiooni korraldust ja vaatab koos järelevalveasutusega uuesti läbi olemasolevad riskid.

| 3.4.10. | Võtame kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks. Reisibüroode teenuste turg on spetsiifiline sektor, mis toimib eriliste hinnaskeemide järgi. Cedefop kasutas reisibüroo hindu kui kõige asjakohasemat hinnaelemendi mõõdet, kohaldades viimastes hangetes järjepidevalt samu pakkumuste edukaks tunnistamise kriteeriume. Sarnaste teenuste tulevastes hankemenetlustes keskendub keskus pakkumuste edukaks tunnistamise kriteeriumide täiustamisele. 2018. aasta teises pooles on Cedefop juba kohandanud valemit, mida kasutati selleks, et tuvastada potentsiaalselt ebanormaalselt madala hinnaga pakkumused. Keskus tagab, et edaspidi küsitakse ja analüüsitakse järjepidevalt lisateavet pakkumuste korral, mis on pärast valemi kohaldamist ebanormaalselt madala hinnaga, ja seda teavet arvestatakse lepingu sõlmimise üle otsustamisel. |
| --- | --- |

3.4.10.

3.5.   EUROOPA LENNUNDUSOHUTUSAMET (EASA)

SISSEJUHATUS

| 3.5.1. | Kölnis asuv Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet“ või „EASA“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1592/2002, (55) mis tunnistati kehtetuks määrusega (EÜ) nr 216/2008 (56). Amet täidab lennundusohutuse valdkonnas konkreetseid reguleerivaid ja täidesaatvaid ülesandeid. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (57).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (58) | 192 | 198 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (59) | 771 | 767 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.5.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (58)

192

198

Töötajate arv seisuga 31. detsember (59)

771

767

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.5.3. | Auditeerisime






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (60) ja eelarve täitmise aruannetest (61)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.5.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (60) ja eelarve täitmise aruannetest (61)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.5.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.5.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.5.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.5.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.5.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.5.6.

| 3.5.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.5.7.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.5.8. | Raamlepingud on tarnijatega sõlmitud lepingud, milles fikseeritakse nende kehtivusajal tehtavate ostude tingimused. Andmeanalüüsiteenuste hankimiseks kogumahus kuni 5 miljonit eurot (2018. aasta maksed 0 eurot) otsustas amet kasutada ühe töövõtjaga raamlepingut, mis põhines Euroopa Liidu Teatajas avaldatud avatud menetlusel. Raamlepingu tingimused ei olnud aga piisavalt konkreetsed, et võimaldada ausat konkurentsi, sest osutatavatele teenustele seatud konkreetsed nõuded ei olnud hankemenetluse ajal veel teada. Finantsmääruse rakenduseeskirjade kohaselt peab hankija sellises olukorras sõlmima raamlepingu mitme ettevõtjaga ja iga ostu puhul tuleb kasutada valitud töövõtjate vahelist konkurentsipõhist hankemenetlust. Amet peaks välja töötama raamlepingud, mis tagavad ausa konkurentsi ja parima hinna ja kvaliteedi suhte. |
| --- | --- |

3.5.8.

| 3.5.9. | Ühes teises hankemenetluses, mis puudutas ameti põhiülesannet ehk sertifitseerimisülesannete ostmist allhankena 7 700 000 euro suuruses summas (2018. aasta maksed 16 747 eurot) tugines amet võitjate leidmisel üksnes teenuste kvaliteedile ega hinnanud nende hinda. Lisaks sellele sõlmis amet lepingu ühe ettevõtjaga enne, kui ta sai tõendi selle kohta, et töövõtja ei olnud hankemenetlusest kõrvaldamist põhjustavas olukorras. Kumbki aspekt ei vastanud finantsmääruse sätetele. Amet peaks oma edukaks tunnistamise otsuses lähtuma nii kvaliteedist kui ka hinnaaspektidest ning tagama, et lepingud allkirjastatakse alles pärast hankemenetlusest kõrvaldamise kriteeriumide kontrollimist. |
| --- | --- |

3.5.9.

| 3.5.10. | Amet eraldas komisjoniga sõlmitud arhiveerimisteenuste lepingu jaoks 115 000 eurot umbes 8 kuud pärast lepingu pikendamist. Finantsmääruse kohaselt tuleks kulukohustus võtta enne juriidilise kohustuse võtmist, et tagada eelarvevahendite olemasolu. Amet peaks võtma eelarvelised kulukohustused enne juriidiliste kohustuste võtmist. |
| --- | --- |

3.5.10.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE JA VÄLISHINDAMISE ARUANNETE KOHTA

| 3.5.11. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande teemal „Strateegiline riskihindamine (sealhulgas IT) EASAs“ (62). Amet koostas tegevuskava osa potentsiaalselt parandamist vajavate valdkondade kohta. |
| --- | --- |

3.5.11.

| 3.5.12. | 2018. aastal koostati välishindamine, et hinnata protsesse, mille alusel koostati EASA ühtne programmdokument (SPD), ning viisi, kuidas amet konsulteerib SPD koostamisel oma peamiste sidusrühmadega (Euroopa Komisjon, liikmesriikide ametiasutused ja tööstusharu esindajad) (63). Amet koostab tegevuskava kõigi potentsiaalselt parandamist vajavate valdkondade kohta. |
| --- | --- |

3.5.12.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.5.13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.5.13.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2016 | Ametil on aastate jooksul tekkinud lennundustööstuse rahastatud tegevustest 52 miljoni euro suurune ülejääk, (64) mida ei ole ette nähtud ameti asutamismääruses. | Pooleli
  (ametist sõltumatud asjaolud) |
| 2017 | Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse ameti direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus). | Lõpetatud |
| 2017 | Amet otsustas kasutada IT-teenuste hankimiseks (kuni 22 miljoni euro suuruses summas) kolme töövõtjaga nn kaskaadlepinguid (paremusjärjestuse süsteem). Raamlepingus kasutatud mõisted ei olnud piisavalt konkreetsed, et võimaldada ausat konkurentsi ja põhjendada töövõtjate paremusjärjestust kõigi tulevaste ostude puhul. | Ei kohaldata |
| 2017 | Viidi lõpule IT-raamlepingu hange ja allkirjastati leping mahus kuni 15 miljonit eurot, kuigi vastava rahastamisotsusega oli lubatud kulutada ainult 5 miljonit eurot. | Ei kohaldata |
| 2017 | Ühe auditeeritud makse puhul (300 000 eurot) ostis amet raamlepingu töövõtja kaudu IT-teenuseid ilma konkurentsipõhise menetluseta. Aastal 2017 maksti sellele raamlepingu töövõtjale kokku 2 miljonit eurot. | Ei kohaldata |
| 2017 | Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-hanked ja hankedokumentide elektroonilise esitamise, kuid mitte e-arveid. | Alustamata |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2016

Ametil on aastate jooksul tekkinud lennundustööstuse rahastatud tegevustest 52 miljoni euro suurune ülejääk, (64) mida ei ole ette nähtud ameti asutamismääruses.

Pooleli

(ametist sõltumatud asjaolud)

2017

Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse ameti direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus).

Lõpetatud

2017

Amet otsustas kasutada IT-teenuste hankimiseks (kuni 22 miljoni euro suuruses summas) kolme töövõtjaga nn kaskaadlepinguid (paremusjärjestuse süsteem). Raamlepingus kasutatud mõisted ei olnud piisavalt konkreetsed, et võimaldada ausat konkurentsi ja põhjendada töövõtjate paremusjärjestust kõigi tulevaste ostude puhul.

Ei kohaldata

2017

Viidi lõpule IT-raamlepingu hange ja allkirjastati leping mahus kuni 15 miljonit eurot, kuigi vastava rahastamisotsusega oli lubatud kulutada ainult 5 miljonit eurot.

Ei kohaldata

2017

Ühe auditeeritud makse puhul (300 000 eurot) ostis amet raamlepingu töövõtja kaudu IT-teenuseid ilma konkurentsipõhise menetluseta. Aastal 2017 maksti sellele raamlepingu töövõtjale kokku 2 miljonit eurot.

Ei kohaldata

2017

Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-hanked ja hankedokumentide elektroonilise esitamise, kuid mitte e-arveid.

Alustamata

AMETI VASTUS

| 3.5.8. | Nagu kontrollikoda märkis, käivitas amet avatud hankemenetluse, mis võimaldas täielikku läbipaistvust ja konkurentsi kooskõlas finantsmäärusega. Amet valis usaldusväärse finantsjuhtimise ja lepingu sidusa rakendamise põhjal mitme töövõtjaga raamlepingu asemel ühe töövõtjaga raamlepingu. Mitme töövõtjaga raamlepingu kasutamine oleks kaasa toonud töövõtja vahetamise raamlepingu kehtivuse ajal, millel oleksid olnud rasked tagajärjed lepingu sidusale rakendamisele (töövõtja osaleb programmi juhtimisorganites, mis eeldab tema pidevat osalemist ja panust) ja õigeaegsele lõpetamisele ning mis ei oleks olnud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, arvestades lisajõupingutusi, -aega ja -vahendeid, mida oleks olnud vaja, et alustada raamlepingu iga erilepingu korral koostööd uue/muu töövõtjaga (see summa oleks olnud esimese erilepingu korral 30 000 eurot ja kolmanda erilepingu korral 100 000 eurot). |
| --- | --- |

3.5.8.

| 3.5.9. | Hind on lepingu rakendamise ajal parima sobiva teenuseosutaja leidmise üks element muude hulgast. See tuleneb ameti selle põhitegevusvaldkonna teenuste eripärast. Hinna arvestamisega varases etapis kaasneb risk, et eelis antakse vähem sobivale pakkujale, ja see võib piirata VKEde ausat konkurentsi. Amet tagas, et ei rikutud ühtki hankepõhimõtet, ja märgib, et finantsmäärus ei kajasta ameti seda eritegevust. Peale selle puudus risk, et amet kasutab sobimatut teenuseosutajat, sest hankemenetlusest kõrvaldamise kriteeriumide tõendid esitati enne akrediteerimist / ülesannete määramist. Amet vaatab läbi kvalifitseeritud üksustelt teenuste hankimise põhimõtted. |
| --- | --- |

3.5.9.

| 3.5.10. | 115 000 eurot eraldati selleks ette nähtud eelarverealt ja kiideti heaks, ent ametlikku kohustust ei võetud enne eespool nimetatud lepingu uuendamist lepingu teisel kehtivusaastal. Kulukohustus allkirjastati enne arve saamist, kuid pärast teenuse osutamise alustamist. Seetõttu hõlmas seda tagantjärele tehtud tegevust erand. |
| --- | --- |

3.5.10.

3.6.   EUROOPA PANGANDUSJÄRELEVALVE (EBA)

SISSEJUHATUS

| 3.6.1. | Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „asutus“ või „EBA“), mis viidi üle Pariisi, asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (65). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ning tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Tabelis esitatakse asutuse peamised arvandmed (66).

  Tabel


  Asutuse peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (67) | 38 | 43 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (68) | 190 | 190 |
| Allikas: | asutuse edastatud andmed. |

3.6.2.

Tabel

Asutuse peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (67)

38

43

Töötajate arv seisuga 31. detsember (68)

190

190

Allikas:

asutuse edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.6.3. | Auditeerisime






  a) | asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (69) ja eelarve täitmise aruannetest (70)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.6.3.

a)

asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (69) ja eelarve täitmise aruannetest (70)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.6.4. | Meie hinnangul annab asutuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi asutuse finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.6.4.

Asjaolu rõhutamine

| 3.6.5. | 20. novembril 2017 leppis Euroopa Liidu üldasjade nõukogu kokku asutuse asukoha üleviimises Pariisi. Kolimine toimub järk-järgult alates märtsist 2019 ning asutuse 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne sisaldab 4,7 miljonit eurot sellega seonduvaid eraldisi ja kulusid ning eraldisi (10,4 miljonit eurot) asutuse Londoni kontoripindade tulevaste lepinguliste maksete jaoks. |
| --- | --- |

3.6.5.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.6.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.6.6.

Muu asjaolu

| 3.6.7. | Asutuse eelarvet rahastab 40 % ulatuses Euroopa Liit, ülejäänud 60 % pärineb otse ELi liikmesriikide osamaksetest. On võimalik, et edaspidi asutuse tulud vähenevad, kuna Ühendkuningriik otsustas EList lahkuda. |
| --- | --- |

3.6.7.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.6.8. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.6.8.

| 3.6.9. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.6.9.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 3.6.10. | 2018. aasta oli asutuse Pariisi kolimise ettevalmistamise aasta. Üks selle protsessi põhielemente oli hankemenetlus kontoripinna üürimiseks Pariisis. EBA püüdis teha koostööd Pariisis asuva Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega (ESMA), kes valmistas samal ajal samuti ette hankemenetlust kontoripinna üürimiseks. Ühine hankemenetlus aga peatati ja kumbki asutus viis läbi eraldi hankemenetlused mitte ainult kontoripinna, vaid ka muude sellega seotud teenuste hankimiseks (nt kinnisvaranõustamine, kontoriruumide disain ja projektijuhtimine). Kasutamata jäeti võimalus saavutada mastaabisääst ja parandada tõhusust. Asutused peaksid tugevdama oma koostööd ja kasutama võimaluse korral ühiseid hankemenetlusi. |
| --- | --- |

3.6.10.

| 3.6.11. | Asutus tegi märkimisväärseid jõupingutusi hankedokumentide koostamisel ja pakkumuste hindamise metoodikas. Pakkumuste hindamise kriteeriumid võiksid aga olla otstarbekamad. Asutuse tulevaste kontoriruumide hankemenetluses said pakkujad hindamisel täiendavalt punkte, kui lubasid, et võivad pakkuda piisavalt ruumi, et ka ESMA samasse hoonesse paigutada. Kõnealused punktid läksid edukale pakkujale, kes aga ei esitanudki pakkumust ESMA-le ruumide üürimiseks. |
| --- | --- |

3.6.11.

| 3.6.12. | EBA kasutas renditööjõudu (ajutisi töötajaid); seda tehti kahe ajutist tööd pakkuva bürooga sõlmitud raamlepingute alusel. 2018. aastal kasutas asutus lisaks oma 190 töötajale 42 ajutist töötajat. 2018. aastal maksti selle eest kokku 2 888 262 eurot. IT valdkonnaga seotud ülesannete jaoks kasutas asutus 27 ajutist töötajat, asutusel endal on vaid 13 IT-töötajat. See tekitas valdkonnas, mis on EBA tegevuse jaoks keskse tähtsusega, kriitilise sõltuvuse ajutist tööd pakkuvast büroost. Eelarvepädevate institutsioonidega ELi koosseisuliste töötajate arvu arutades peaks asutus käsitlema ka seda olulist riski talitluspidevusele. |
| --- | --- |

3.6.12.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.6.13. | Lisaks kohaldatakse ajutiste töötajate kasutamise lepingute puhul spetsiifilist õigusraamistikku, mis paneb nii ajutist tööd pakkuvatele büroodele kui ka tööjõu kasutajatele rea kohustusi. Ühe peamise kohustusena (vastavalt direktiivile 2008/104/EÜ ja Ühendkuningriigi tööõigusele) peaksid ajutistel töötajatel olema samad töötingimused kui neid kasutava organisatsiooni otse palgatud töötajatel. Samas ei nõutud lepingutes, et ajutist tööd pakkuvad bürood nimetatud tingimusi kindlasti järgiksid, ning puuduvad tõendid selle kohta, et asutus võrdles oma otse värvatud töötajate töötingimusi ajutiste töötajate omadega. See põhjustab kohtuvaidluste ja maineriski. Asutus peaks analüüsima oma ajutiste töötajate töötingimusi ning tagama, et need on kooskõlas Euroopa ja liikmesriigi tööõigusega. |
| --- | --- |

3.6.13.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.6.14. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande teemal „Ühtsed eeskirjad – küsimused ja vastused Euroopa Pangandusjärelevalves“ (71). Asutus koostas tegevuskava osa potentsiaalselt parandamist vajavate valdkondade kohta. |
| --- | --- |

3.6.14.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.6.15. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.6.15.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2017 | Viiest auditeeritud avatud hankemenetlusest nelja puhul vastas ainult üks pakkuja pakkumuste kvaliteedi hindamise kriteeriumidele ja ülejäänud pakkujad jäeti menetlusest kõrvale. Selline olukord näitab, et asutus paneb kvaliteedikriteeriumidele liiga suurt rõhku. | Lõpetatud |
| 2017 | Asutus avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid tavaliselt mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli asutus küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved ja e-hanked, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2017

Viiest auditeeritud avatud hankemenetlusest nelja puhul vastas ainult üks pakkuja pakkumuste kvaliteedi hindamise kriteeriumidele ja ülejäänud pakkujad jäeti menetlusest kõrvale. Selline olukord näitab, et asutus paneb kvaliteedikriteeriumidele liiga suurt rõhku.

Lõpetatud

2017

Asutus avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid tavaliselt mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli asutus küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved ja e-hanked, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Lõpetatud

ASUTUSE VASTUS

| 3.6.10. | EBA ja ESMA kavatsesid korraldada hoonete ühishankemenetlused, ent otsustasid sellest loobuda kahel peamisel põhjusel. Esiteks selgus EBA turu-uuringul, et Pariisi piirkonnas on vähe hooneid, mis suudaksid majutada nõutud ajavahemikul mõlemat asutust. Kui menetlus toimuks eraldi, saaks EBA väiksema ruumivajaduse tõttu valida oluliselt suuremalt turult. Otsust toetas ka EBA-lt pakkumuse esitamise ettepaneku saanud hoonete suur arv (28) ja esitatud pakkumuste arv (12). Peale selle ei kinnitanud kahe asutuse ühine turu-uuring ühishankega eeldatavasti saavutatavat võimalikku kokkuhoidu. Lisaks tekkis ajastamisprobleem, sest EBA vajas hoonet kaheksa kuud varem kui ESMA. |
| --- | --- |

3.6.10.

| 3.6.11. | EBA lisas laiendamiskriteeriumi kompromissielemendina, et suurendada võimalust hankida ruume hoones, kus oleks võimalik majutada mõlemat asutust, korraldamata samas ühishanget. |
| --- | --- |

3.6.11.

| 3.6.12, 3.6.13. | See on vastus mõlemale tähelepanekule ajutiste töötajate kasutamise kohta. EBA on võtnud meetmeid, et tagada teadmussiire Ühendkuningriigis paiknevatelt eelmistelt ajutistelt töötajatelt Pariisis IT-teenuseid pakkuvale töövõtjale. Peale selle võtab EBA Pariisi kolimisel ajutiste töötajate suhtes teistsuguse lähenemisviisi, vähendades oluliselt ajutiste töötajate kasutamist või peatades nende kasutamise, valides võimaluse korral alati teenusepõhised lepingud, vähendades sellega kontrollikoja tuvastatud riski või kõrvaldades selle. |
| --- | --- |

3.6.12, 3.6.13.

3.7.   EUROOPA KEMIKAALIAMET (ECHA)

SISSEJUHATUS

| 3.7.1. | Helsingis asuv Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „amet“ või „ECHA“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (72). Ameti peamised ülesanded on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Samuti edendab amet ainete ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arendamist. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (73).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (74) | 112 | 119 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (75) | 563 | 572 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.7.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (74)

112

119

Töötajate arv seisuga 31. detsember (75)

563

572

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.7.3. | Auditeerisime






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (76) ja eelarve täitmise aruannetest (77)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.7.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (76) ja eelarve täitmise aruannetest (77)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.7.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.7.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.7.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.7.5.

Muu asjaolu

| 3.7.6. | Ilma et see seaks kahtluse alla kontrollikoja arvamuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ning arvamuse tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, soovib kontrollikoda juhtida tähelepanu asjaolule, et amet on osaliselt isemajandav ja saab tasu igalt ettevõttelt, kes taotleb kemikaalide registreerimist, nagu on ette nähtud kemikaalimääruses REACH (78). Kohaldatavad tasud sõltuvad ettevõtete suurusest (mikro-, väikesed, keskmised, suured ettevõtted) ja registreeritud kemikaalide mahust (erinevad piirmäärad). |
| --- | --- |

3.7.6.

| 3.7.7. | Vastavalt rakendusmääruse (79) sätetele arvutab amet tasud ja esitab nende eest arved vastavalt ettevõtete poolt taotluse esitamisel edastatud teabele. Alates esimestest registreeringutest 2009. aastal on umbes 27 % ettevõtetest märkinud, et nad on kas mikro-, väikesed või keskmise suurusega ettevõtted. Amet tegi suuri jõupingutusi, et võtta kasutusele järelkontrollisüsteem, kontrollides teavet, mida taotlejad oma ettevõtete suuruse kohta olid esitanud. See võimaldas ametil kindlaks teha, et alates 2011. aastast tehtud ja praeguseks lõpule viidud kontrollide põhjal on umbes 52 % eespool nimetatud ettevõtetest, kes väitsid, et nad on mikro-, väikesed või keskmise suurusega ettevõtted (11 % kõigist ettevõtetest), esitanud oma suuruse valesti, mille tulemuseks olid madalamad tasud (80). Nimetatud leid näitab, et süsteemis on puudusi, kuna see tugineb liigselt taotlejate endi esitatud andmetele |
| --- | --- |

3.7.7.

| 3.7.8. | Puuduse leevendamiseks on amet esitanud pärast järelkontrolle parandusarveid, mis sisaldavad aastate vältel makstud lõivude korrigeerimist ja haldustasusid (kogusummas ligikaudu 17,9 miljonit eurot; 2017. aasta lõpu seisuga 16,4 miljonit eurot) (81). 2018. aastal tegi amet märkimisväärseid edusamme ebaõigesti vähendatud lõivude ja tähtajaks tasumata halduskulude sissenõudmisel. 2018. aasta 31. detsembri seisuga oli tagasi- ja sissenõudmisele kuuluv halduskulude summa 1,45 miljonit eurot (2017. aastal 3,18 miljonit eurot). Tulevikus tuleb aga teha märkimisväärses mahus täiendavaid kontrolle ja 2018. aasta lõpus ei olnud teada, kui suures summas tuleb veel tasusid korrigeerida. |
| --- | --- |

3.7.8.

| 3.7.9. | Kemikaalimääruse REACH kohaselt vastutavad ettevõtete deklareeritud koguste kontrollimise eest liikmesriikide täitevasutused. Seetõttu ei osale amet selle tasude arvutamise teise elemendi kontrollimises. |
| --- | --- |

3.7.9.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.7.10. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.7.10.

| 3.7.11. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.7.11.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.7.12. | Ametil puudub tundlike ametikohtade poliitika, mis määratleks tundlikud funktsioonid, hoiaks neid ajakohasena ja määratleks asjakohased meetmed erahuvide riski maandamiseks. See ei ole kooskõlas ameti sisekontrollistandarditega. Amet peaks sellise tundliku ametikoha poliitika viivitamata vastu võtma ja seda rakendama. |
| --- | --- |

3.7.12.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 3.7.13. | ECHA kui osaliselt isemajandav asutus saab tulu ettevõtete makstavatest tasudest, millele lisandub ELi eelarvest makstav tasakaalustav toetus. Tulenevalt kemikaalimääruse REACH ülesehitusest, mis sisaldab selgeid registreerimistähtaegu, saab amet suure osa omatulust teenida vaid teatud kindlaksmääratud ajal. Pärast kemikaalimääruse REACH kohast kolmandat ja viimast registreerimistähtaega (mais 2018) eeldab amet, et alates 2019. aastast väheneb tasudest teenitav tulu märkimisväärselt. On oht, et suhteliselt stabiilsed kulud ja palju vähem prognoositavad tulud võivad avaldada negatiivset mõju ameti tegevusele ja eelarve täitmisele. Amet peaks koos komisjoni ja eelarvepädevate institutsioonidega algatama arutelu uue elujõulise rahastamismudeli üle. |
| --- | --- |

3.7.13.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 3.7.14. | Ühe IT-taristuteenuste osutamiseks sõlmitava raamlepingu (hinnanguline maht 35,4 miljonit eurot) hankemenetluses esitasid viis ettevõtjat pakkumused, mille hinnad olid vahemikus 10–38,2 miljonit eurot. ECHA sõlmis 30 miljoni euro suuruse raamlepingu pakkujaga, kelle esitatud pakkumuse maht oli 12 miljonit eurot, ja mida peeti majanduslikult soodsaimaks pakkumuseks. Suur erinevus lepingu summa ja tegelike pakkumuste vahel näitab, et IT-lepingute ja -teenuste finantsjuhtimine ei ole piisav ning tekitab kahtlusi finantsjuhtimise usaldusväärsuse suhtes. Amet peaks rakendama IT-lepingute suhtes ranget finantsjuhtimist. |
| --- | --- |

3.7.14.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.7.15. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande teemal „Huvide konflikt ja eetika ECHAs“ (82). Amet koostab tegevuskava osa potentsiaalselt parandamist vajavate valdkondade kohta. |
| --- | --- |

3.7.15.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.7.16. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.7.16.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Biotsiide käsitleva määruse rakendamise kulusid rahastati osaliselt ELi toetusest ameti eelarvesse, mitte teenustasudest. | Pooleli |
| 2016 | Amet tegi suures summas eelarveülekandeid, mis on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Amet võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutamise suurendamist. | Lõpetatud |
| 2016 | Erinevalt enamikust teistest asutustest ei nõuta ECHA asutamismääruses sõnaselgelt ameti perioodilist välishindamist. | Alustamata
  (ametist sõltumatud asjaolud) |
| 2017 | Ameti järelkontrollid on näidanud, et enam kui pool ettevõtetest deklareerisid oma suuruse valesti, mis omakorda mõjutab oluliselt ameti tasude arvutamist ja tulu. On oluline järelkontrolle viivitamatult kiirendada ja need lõpule viia. | Pooleli |
| 2017 | Kui leitakse vigu, koostab amet parandusarved. Ametil tundub aga olema raskusi korrigeeritud tasude sissenõudmisel. Amet kajastas oma 2017. aasta raamatupidamise aastaaruandes 2,8 miljonit eurot halbu laene (st 600 000  euro võrra enam kui 2016. aasta lõpu seisuga). | Pooleli |
| 2017 | Ettevõtete deklareeritud koguste kontrollimise eest vastutavad liikmesriikide täitevasutused ja ametil täitevvolitusi ei ole. Ameti suutlikkus täita oma ülesandeid sõltub riikide ametiasutustest. Umbes kaks kolmandikku ettevõtetest ei uuendanud aga nende käideldavate kemikaalide koguste kohta registreeritud teavet. See takistab kemikaalimääruse REACH tulemuslikku rakendamist ja mõjutab ka tasude arvutamise täpsust. | Pooleli
  (ametist sõltumatud asjaolud) |
| 2017 | Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid tavaliselt mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2014

Biotsiide käsitleva määruse rakendamise kulusid rahastati osaliselt ELi toetusest ameti eelarvesse, mitte teenustasudest.

Pooleli

2016

Amet tegi suures summas eelarveülekandeid, mis on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Amet võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutamise suurendamist.

Lõpetatud

2016

Erinevalt enamikust teistest asutustest ei nõuta ECHA asutamismääruses sõnaselgelt ameti perioodilist välishindamist.

Alustamata

(ametist sõltumatud asjaolud)

2017

Ameti järelkontrollid on näidanud, et enam kui pool ettevõtetest deklareerisid oma suuruse valesti, mis omakorda mõjutab oluliselt ameti tasude arvutamist ja tulu. On oluline järelkontrolle viivitamatult kiirendada ja need lõpule viia.

Pooleli

2017

Kui leitakse vigu, koostab amet parandusarved. Ametil tundub aga olema raskusi korrigeeritud tasude sissenõudmisel. Amet kajastas oma 2017. aasta raamatupidamise aastaaruandes 2,8 miljonit eurot halbu laene (st 600 000  euro võrra enam kui 2016. aasta lõpu seisuga).

Pooleli

2017

Ettevõtete deklareeritud koguste kontrollimise eest vastutavad liikmesriikide täitevasutused ja ametil täitevvolitusi ei ole. Ameti suutlikkus täita oma ülesandeid sõltub riikide ametiasutustest. Umbes kaks kolmandikku ettevõtetest ei uuendanud aga nende käideldavate kemikaalide koguste kohta registreeritud teavet. See takistab kemikaalimääruse REACH tulemuslikku rakendamist ja mõjutab ka tasude arvutamise täpsust.

Pooleli

(ametist sõltumatud asjaolud)

2017

Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid tavaliselt mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

AMETI VASTUS

| 3.7.12. | Amet võtab teadmiseks kontrollikoja esialgse tähelepaneku ning on teadlik, et see horisontaalne probleem esineb mitmes asutuses. Amet kaalub asjakohase poliitika vastuvõtmist, arvestades ameti eripära ja praktilisi aspekte, et tagada poliitika tõhus rakendamine. |
| --- | --- |

3.7.12.

| 3.7.13. | Amet kinnitab, et on algatanud komisjoniga arutelu uue toimiva rahastamismudeli üle. |
| --- | --- |

3.7.13.

| 3.7.14. | Amet hindas raamlepingu väärtust (35,4 miljonit eurot) esialgu vastavalt komisjoni avalike hangete teatmikule eelhindamise, oma varasema kogemuse, eelmiste sarnaste lepingute ja turuteabe põhjal. Amet valis konkurentsipõhise läbirääkimistega menetluse, et soodustada võimalikult suurt konkurentsi oma konkreetsete vajaduste täitmiseks turul kättesaadavate mitmesuguste tehniliste ja finantslahenduste vahel, et saada majanduslikult soodsaim pakkumus. Saadud pakkumuste ulatus (viis pakkumust 38,2 miljonist eurost 10 miljoni euroni) näitab, et ameti hinnang oli asjakohane.
  Raamlepingu lõplik ülemmäär kehtestati kooskõlas komisjoni avalike hangete teatmikuga. Finantshindamine põhines ühikuhindade kohaldamisel esindavale stsenaariumile, et lihtsustada pakkumuste asjakohast võrdlemist. Raamlepingu lõpliku väärtuse määratlemisel suurendas amet nõutud teenusmahu hinnangut vastuseks hankemenetluse ajal komisjonilt saadud uute volituste tõttu suurenenud suutlikkusvajadusele. |
| --- | --- |

3.7.14.

Raamlepingu lõplik ülemmäär kehtestati kooskõlas komisjoni avalike hangete teatmikuga. Finantshindamine põhines ühikuhindade kohaldamisel esindavale stsenaariumile, et lihtsustada pakkumuste asjakohast võrdlemist. Raamlepingu lõpliku väärtuse määratlemisel suurendas amet nõutud teenusmahu hinnangut vastuseks hankemenetluse ajal komisjonilt saadud uute volituste tõttu suurenenud suutlikkusvajadusele.

3.8.   EUROOPA KINDLUSTUS- JA TÖÖANDJAPENSIONIDE JÄRELEVALVE (EIOPA)

SISSEJUHATUS

| 3.8.1. | Frankfurdis asuv Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (edaspidi „asutus“ või „EIOPA“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1094/2010 (83). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kvaliteetsete ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühtsele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ja tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Tabelis esitatakse asutuse peamised arvandmed (84).

  Tabel


  Asutuse peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (85) | 24 | 25 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (86) | 151 | 146 |
| Allikas: | asutuse edastatud andmed. |

3.8.2.

Tabel

Asutuse peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (85)

24

25

Töötajate arv seisuga 31. detsember (86)

151

146

Allikas:

asutuse edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.8.3. | Auditeerisime






  a) | asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (87) ja eelarve täitmise aruannetest (88)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.8.3.

a)

asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (87) ja eelarve täitmise aruannetest (88)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.8.4. | Meie hinnangul annab asutuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi asutuse finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.8.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.8.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.8.5.

Muu asjaolu

| 3.8.6. | EIOPA eelarvet rahastab 40 % ulatuses Euroopa Liit, ülejäänud 60 % pärineb otse liikmesriikide osamaksetest. On võimalik, et edaspidi asutuse tulud vähenevad, kuna Ühendkuningriik otsustas EList lahkuda. |
| --- | --- |

3.8.6.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.8.7. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.8.7.

| 3.8.8. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.8.8.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.8.9. | EIOPA kasutas renditööjõudu (ajutisi töötajaid); seda tehti ajutist tööd pakkuvate büroodega sõlmitud raamlepingute alusel. 2018. aastal kasutas asutus lisaks 146 koosseisulisele töötajale 29 ajutist töötajat. 2018. aasta sellekohased maksed olid kokku 763 035 eurot. Ajutiste töötajate kasutamise lepingute puhul kohaldatakse spetsiifilist õigusraamistikku, mis paneb nii ajutist tööd pakkuvatele büroodele kui ka tööjõu kasutajatele rea kohustusi. Ühe peamise kohustusena (vastavalt direktiivile 2008/104/EÜ ja Saksamaa tööõigusele) peaksid ajutistel töötajatel olema samad töötingimused kui neid kasutava organisatsiooni otse palgatud töötajatel. Samas ei nõutud lepingutes, et ajutist tööd pakkuvad bürood nimetatud tingimusi kindlasti järgiksid, ning puuduvad tõendid selle kohta, et asutus võrdles oma otse värvatud töötajate töötingimusi ajutiste töötajate omadega. See põhjustab kohtuvaidluste ja maineriski. Asutus peaks analüüsima oma ajutiste töötajate töötingimusi ning tagama, et need on kooskõlas Euroopa ja liikmesriigi tööõigusega. |
| --- | --- |

3.8.9.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 3.8.10. | Ühe 2018. aastal läbi viidud hankemenetluse puhul, mis käsitles ajutiste tööjõuteenuste osutamist, kasutas EIOPA hindamiskriteeriume, mille hinnaelemendid ei olnud enamjaolt konkurentsipõhised. Seetõttu puuduvad tõendid selle kohta, et hankemenetluse tulemuseks oli parima hinna ja kvaliteedi suhtega leping. Asutus peaks kasutama hindamiskriteeriume, mis keskenduvad konkurentspõhistele hinnaelementidele. |
| --- | --- |

3.8.10.

TEAVE KONTROLLIKOJA ERIARUANDE KOHTA

| 3.8.11. | 2018. aastal avaldasime eriaruande EIOPA panuse kohta kindlustussektori järelevalvesse ja stabiilsusesse (89). Ühena kolmest Euroopa järelevalveasutusest on EIOPA missioon toetada finantssüsteemi stabiilsust ning kaitsta tarbijaid kindlustuse ja tööandjapensionide valdkonnas. Kindlustusturg, mille varade väärtus moodustab ligikaudu kaks kolmandikku ELi liikmesriikide kogu SKPst, on Euroopa finantsturu oluline osa. Kindlustusturu maksejõuetus mõjutaks negatiivselt reaalmajandust ja tarbijate heaolu. Uurisime, kas EIOPA andis tõhusa panuse järelevalvesse, järelevalve ühtlustamisse ja finantsstabiilsusesse. Viimase puhul keskendusime kindlustusturu 2016. aasta stressitestile. Jõudsime järeldusele, et EIOPA on edukalt kasutanud paljusid erinevaid vahendeid, kuigi nende ülesehitust ja järelmeetmeid tuleks parandada. Piiriülese tegevusega ettevõtete ja sisemudelite järelevalvega seoses leidsime mitmeid süstemaatilisi probleeme. Nendega peavad tegelema EIOPA ise, liikmesriikide järelevalveasutused ja seadusandjad, eelkõige käimasoleva Euroopa järelevalveasutuste läbivaatamise raames. |
| --- | --- |

3.8.11.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.8.12. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande teemal „Stressitestid EIOPAs“ (90). Asutus koostas tegevuskava osa potentsiaalselt parandamist vajavate valdkondade kohta. |
| --- | --- |

3.8.12.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2017 | Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse asutuse direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus). | Lõpetatud |
| 2017 | Asutus avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2017

Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse asutuse direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus).

Lõpetatud

2017

Asutus avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

ASUTUSE VASTUS

| 3.8.9. | EIOPA tunnistab võrdse kohtlemise põhimõtte tähtsust ja soovib rõhutada, et järgib seda keskse tähtsusega põhimõtet alati ja täielikult. EIOPA ajutiste teenuste raamlepingutes sisaldub kohustus järgida direktiivi 2008/104/EÜ rakendavat Saksamaa seadust, s.o tööjõu vahendamise seadust (Arbeitnehmerüberlassungsgesetz, AÜG). Lisaks järgiti ajutiste töötajate integreerimisel EIOPA töökeskkonda võrdse kohtlemise põhimõtet (st samad õigused kasutada jagatud ruume ja teenuseid, samad töötunnid, puhkeaeg, riigipühad jne). Seepärast on EIOPA arvamusel, et ta on toiminud vastavuses Saksamaa tööjõu vahendamise seadusega (AÜG), ja tagab, et toimib samamoodi ka tulevikus. Sellegipoolest uurib EIOPA lisavõimalusi kontrollikoja soovituste järgimiseks. |
| --- | --- |

3.8.9.

| 3.8.10. | Hindamiskriteeriumide hinnaelemendid koosnesid tööjõudu vahendava asutuse poolt ajutistele töötajatele makstavast tunnitöötasust ja tööjõudu vahendava asutuse tasust. Kuigi EIOPA on arvamusel, et mõlemad kriteeriumid hõlmavad konkurentsielemente, mõistab asutus kontrollikoja tõstatatud probleeme ja kaalub alternatiivsete hindamiskriteeriumide kasutamist tulevikus. |
| --- | --- |

3.8.10.

3.9.   EUROOPA INNOVATSIOONI- JA TEHNOLOOGIAINSTITUUT (EIT)

SISSEJUHATUS

| 3.9.1. | Budapestis asuv Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „instituut“ või „EIT“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 294/2008 (91). Instituudi eesmärk on aidata kaasa Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime suurenemisele, tugevdades liikmesriikide ja Euroopa Liidu innovatsioonivõimet. Instituut eraldab toetusi üha suuremale arvule teadmis- ja innovaatikakogukondadele, mis ühendavad endas kõrgharidus-, teadusuuringute ja ärisektorid, edendades seega innovatsiooni ja ettevõtlust. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad koordineerivad sadade partnerite tegevust. Instituudi antavate toetustega hüvitatakse partnerite kulud ning teadmis- ja innovaatikakogukondade koordineerimistegevusest tulenevad kulud. Teadmis- ja innovaatikakogukondade toetustega seotud tegevuskulud olid 2018. aastal 387 miljonit eurot, (92) mis moodustab 97 % instituudi eelarvest. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | Tabelis esitatakse instituudi peamised arvandmed (93).

  Tabel


  Instituudi peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (94) | 303 | 350 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (95) | 61 | 64 |
| Allikas: | instituudi edastatud andmed. |

3.9.2.

Tabel

Instituudi peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (94)

303

350

Töötajate arv seisuga 31. detsember (95)

61

64

Allikas:

instituudi edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.9.3. | Auditeerisime






  a) | instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (96) ja eelarve täitmise aruannetest (97)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.9.3.

a)

instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (96) ja eelarve täitmise aruannetest (97)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.9.4. | Meie hinnangul annab instituudi raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi instituudi finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.9.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.9.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.9.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.9.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.9.6.

| 3.9.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.9.7.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.9.8. | Personalikulude alt maksis instituut peaaegu 3 000 eurot õppetoetust viiele töötajale, kelle eest instituut juba maksis õppemaksu otse koolidele. Meie hinnangul kujutab see endast hariduskulude õigusnorme rikkuvat topeltrahastamist, mida ei ole ELi personalieeskirjades ette nähtud. Instituut peaks olukorra lahendama ja katma hariduskulud vastavalt õigusraamistikule. |
| --- | --- |

3.9.8.

| 3.9.9. | Ühel teisel juhul tasus instituut juhatuse liikme töötasu pooleteise aasta vältel valele isikule. Kokku tehti samanimelisele, kuid tegelikult erinevale isikule 10 makset kogusummas 20 000 eurot. Instituut sai veast teada alles siis, kui raha saanud isik ise instituudi poole pöördus. Kuigi raha saadi tagasi, peaks instituut oma sisekontrolliprotseduure tugevdama, et tagada maksete tegemine õigetele saajatele. |
| --- | --- |

3.9.9.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.9.10. | 2014. aastal allkirjastas komisjon enam kui 50 ELi institutsiooni ja organi (EIT kaasa arvatud) nimel ühe töövõtjaga raamlepingu tarkvara ja litsentside soetamiseks ning sellealaseks IT-hoolduseks ja nõustamiseks. Tarkvaraturu kõikuvate hindade tõttu ei sisalda leping hinnakirja. Raamlepingu sõlminud töövõtja tegutseb vahendajana instituudi ja selle vajaduste täitmiseks sobivate tarnijate vahel. Nende vahendusteenuste eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus lisada tarnijate hindadele 2–9 %. Aastal 2018 moodustasid maksed raamlepingu sõlminud töövõtjale 64 000 eurot. Instituudi tehtud eelkontrollid ei olnud tõhusad, sest ei kontrollitud, kas raamlepingu töövõtja küsitud hinnad ja vahendustasud olid õiged. Raamleping ise võib piirata konkurentsi, kuna puuduvad tõendid selle kohta, et raamlepingu sõlminud töövõtja valib tarnijad konkurentsipõhiselt. Instituut peaks kohandama selliste lepingute alusel tehtavate maksete eelkontrolle ja tagama kõigi hangete puhul konkurentsipõhise menetluse. |
| --- | --- |

3.9.10.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 3.9.11. | 2018. aastal jäi instituut hiljaks kokkulepitud eelmaksete tegemisega kahele teadmis- ja innovaatikakogukonnale, kuigi toetustega tegelemine on instituudi põhitegevus. 2018. aastal maksti hilinenud maksete tõttu 27 000 eurot viivisintressi. Viivisintressi maksmise ja mainekahju vältimiseks peaks instituut koos komisjoniga kui EIT laekuri ja raamatupidamisarvestuse koostajana oma rahavajadusi õigeaegselt haldama. |
| --- | --- |

3.9.11.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 3.9.12. | Kuigi kõik teadmis- ja innovaatikakogukonnad võtsid vastu instituudi suunistele vastavad jätkusuutlikkuse kavad, on jätkusuutlikkuse saavutamisel tegelikult vähe edusamme tehtud. Muret teevad eelkõige kolm esimese laine teadmis- ja innovaatikakogukonda, (98) kelle rahalise jätkusuutlikkuse näitajad on nõrgad ja näitavad vaid tagasihoidlikku paranemist. Samal ajal olid kõige nõrgema näitajaga teadmis- ja innovaatikakogukonna (Climate-KIC) halduskulud suhteliselt suured – 17 %. EIT peaks koos teadmis- ja innovaatikakogukondadega keskenduma n-ö õhukestele juhtimisstruktuuridele, vaatama läbi tegevuste portfelli ja arendama alternatiivseid tuluallikaid, et suurendada kogukondade rahalist sõltumatust EITst. |
| --- | --- |

3.9.12.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.9.13. | 2018. aastal tegi komisjoni siseauditi talitus auditi teemal „Teadmis- ja innovaatikakogukondadele tehtud maksete eelkontrollid Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudis“ (99). Instituut koostab tegevuskava aktsepteeritud soovituste elluviimiseks (100). |
| --- | --- |

3.9.13.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.9.14. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.9.14.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Instituut hindas oma eelarvevajadused tegelikust suuremaks. Eelarve täitmise madal määr on peamiselt tingitud teadmis- ja innovaatikakogukondade rahastamiseks mõeldud assigneeringute mittekasutamisest. | Ei kohaldata |
| 2014 | Kuigi teadmis- ja innovaatikakogukonnad peavad välja töötama strateegiad, mis tagavad nende rahalise jätkusuutlikkuse, sõltuvad nad endiselt EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite eraldatavast rahastamisest. | Pooleli |
| 2015 | Kontrollikoda järeldas oma eriaruandes nr 4/2016, et rahastamistingimus, mille kohaselt ei tohi instituudi poolt teadmis- ja innovaatikakogukondadele antud rahastamise osakaal olla suurem kui 25 %, ei anna peaaegu mingit lisaväärtust. | Pooleli
  (instituudist sõltumatud asjaolud) |
| 2015 | EIT asutamismääruses sätestatakse, et „EIT mobiliseerib avalikest ja eraallikatest eraldatud rahalised vahendid [—] ning püüab hankida märgatava ja üha suurema osa oma eelarvest eraallikatest ja oma tegevusest saadud tulust“. | Pooleli |
| 2015 | EIT Digitali magistriprogrammi jaoks, milles osaleb 16 Euroopa ülikooli, peaks instituut kasutusele võtma selge ja ametlikult määratletud rahastamismudeli. | Lõpetatud |
| 2016 | 2015. aasta perioodi toetused otsustati alles 2015. aasta aprillis ning toetuslepingud sõlmiti sama aasta juunis ja juulis. 2016. aasta perioodi toetused otsustati ja toetuslepingud sõlmiti 2016. aasta aprillis. | Ei kohaldata |
| 2016/2017 | Alates EIT loomisest aastal 2008 kuni juulini 2014 vahetus EIT direktor neljal korral. Alates augustist 2014 on direktori ametikoht olnud täidetud ajutiste kohusetäitjatega. | Pooleli
  (instituudist sõltumatud asjaolud) |
| 2016 | Teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidiliste isikute läbi viidud hankemenetlustes leiti olulisi puudusi. 2016. aastal oli õigusnormide rikkumisi sisaldanud hankemenetlustega seotud maksete summa 2,2 miljonit eurot. Instituut võttis vastu tegevuskava. | Ei kohaldata |
| 2016 | Hoolimata eelarve märkimisväärsest suurenemisest 309 miljonilt eurolt (2008–2013) 2,4 miljardi euroni (2014–2020) ja asjaolust, et teadmis- ja innovaatikakogukondade arv kasvas 2016. aasta lõpus kolmelt kuueni, ei ole EIT heakskiidetud ametikohtade arv oluliselt suurenenud. | Alustamata
  (instituudist sõltumatud asjaolud) |
| 2017 | Veidi enne rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu (ühel juhul isegi peale selle lõppemist) allkirjastas instituut muudatused kolme teadmis- ja innovaatikakogukonnaga sõlmitud eritoetuslepingutes, mis tähendas ühtsete rahastamismäärade suurendamist. Selline käitumine ei julgusta teadmis- ja innovaatikakogukondi leidma endale ise rahastamisallikaid ja võib mõjutada ka teadmis- ja innovaatikakogukondade vahelist ausat konkurentsi. | Ei kohaldata |
| 2017 | Kahe teadmis- ja innovaatikakogukonna äriplaanides tehtud muudatustega lisati tagasiulatuvalt ka tegevusi, mida ei olnud algsetes äriplaanides; see võib mõjutada toetuse andmise otsuseid ning teadmis- ja innovaatikakogukondade võrdset kohtlemist ning ei ole kooskõlas finantsmäärusega. | Ei kohaldata |
| 2017 | 2017. aastal võttis instituut kasutusele paberivaba maksete süsteemi, mis hõlmab muudatusi instituudi menetlustes ja raamatupidamissüsteemis. Raamatupidamissüsteemi ei olnud aga alates 2012. aastast uuesti valideeritud. | Pooleli |
| 2017 | Instituudi talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaan võeti vastu 2013. aastal ja need on vananenud. | Lõpetatud |
| 2017 | Nagu varasematelgi aastatel, oli teadmis- ja innovaatikakogukondadel raskusi instituudi antud toetussummade täies mahus ärakasutamisega. | Pooleli |
| 2017 | EIT kontrollis teadmis- ja innovaatikakogukondade tulemuslikkust ja arvutas mõned tulemuskorrektsioonid. Need ei ole aga avaldanud ühelegi teadmis- ja innovaatikakogukonnale rahalist mõju, sest instituut rakendab finants- ja tulemuskorrektsioonidest ainult suuremat. | Pooleli (instituudist sõltumatud asjaolud) |
| 2017 | 2017. aastal võtsid kõik teadmis- ja innovaatikakogukonnad vastu instituudi suunistele vastavad jätkusuutlikkuse strateegiad, mis oli oluline samm teadmis- ja innovaatikakogukondade tuleviku jätkusuutlikumaks muutmise suunas. Teadmis- ja innovaatikakogukondade omatulud ja nende partnerite eraldatav kaasrahastamine on aga jätkuvalt väga väikesed. | Pooleli |
| 2017 | EIT avaldab vabade ametikohtade teateid enda ning personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi veebisaidil, kuid tavaliselt mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli instituut küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved, kuid mitte e-hankeid ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust. | Pooleli |
| 2017 | Oma põhikirjast tulenevalt saab instituut oma ajutistele töötajatele pakkuda üksnes tähtajalisi lepinguid, mille maksimaalne kestus on viis aastat ja mida võib ühe korra veel viieks aastaks pikendada. See võib kahjustada tegevuse jätkuvust. | Pooleli (instituudist sõltumatud asjaolud) |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2014

Instituut hindas oma eelarvevajadused tegelikust suuremaks. Eelarve täitmise madal määr on peamiselt tingitud teadmis- ja innovaatikakogukondade rahastamiseks mõeldud assigneeringute mittekasutamisest.

Ei kohaldata

2014

Kuigi teadmis- ja innovaatikakogukonnad peavad välja töötama strateegiad, mis tagavad nende rahalise jätkusuutlikkuse, sõltuvad nad endiselt EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite eraldatavast rahastamisest.

Pooleli

2015

Kontrollikoda järeldas oma eriaruandes nr 4/2016, et rahastamistingimus, mille kohaselt ei tohi instituudi poolt teadmis- ja innovaatikakogukondadele antud rahastamise osakaal olla suurem kui 25 %, ei anna peaaegu mingit lisaväärtust.

Pooleli

(instituudist sõltumatud asjaolud)

2015

EIT asutamismääruses sätestatakse, et „EIT mobiliseerib avalikest ja eraallikatest eraldatud rahalised vahendid [—] ning püüab hankida märgatava ja üha suurema osa oma eelarvest eraallikatest ja oma tegevusest saadud tulust“.

Pooleli

2015

EIT Digitali magistriprogrammi jaoks, milles osaleb 16 Euroopa ülikooli, peaks instituut kasutusele võtma selge ja ametlikult määratletud rahastamismudeli.

Lõpetatud

2016

2015. aasta perioodi toetused otsustati alles 2015. aasta aprillis ning toetuslepingud sõlmiti sama aasta juunis ja juulis. 2016. aasta perioodi toetused otsustati ja toetuslepingud sõlmiti 2016. aasta aprillis.

Ei kohaldata

2016/2017

Alates EIT loomisest aastal 2008 kuni juulini 2014 vahetus EIT direktor neljal korral. Alates augustist 2014 on direktori ametikoht olnud täidetud ajutiste kohusetäitjatega.

Pooleli

(instituudist sõltumatud asjaolud)

2016

Teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidiliste isikute läbi viidud hankemenetlustes leiti olulisi puudusi. 2016. aastal oli õigusnormide rikkumisi sisaldanud hankemenetlustega seotud maksete summa 2,2 miljonit eurot. Instituut võttis vastu tegevuskava.

Ei kohaldata

2016

Hoolimata eelarve märkimisväärsest suurenemisest 309 miljonilt eurolt (2008–2013) 2,4 miljardi euroni (2014–2020) ja asjaolust, et teadmis- ja innovaatikakogukondade arv kasvas 2016. aasta lõpus kolmelt kuueni, ei ole EIT heakskiidetud ametikohtade arv oluliselt suurenenud.

Alustamata

(instituudist sõltumatud asjaolud)

2017

Veidi enne rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu (ühel juhul isegi peale selle lõppemist) allkirjastas instituut muudatused kolme teadmis- ja innovaatikakogukonnaga sõlmitud eritoetuslepingutes, mis tähendas ühtsete rahastamismäärade suurendamist. Selline käitumine ei julgusta teadmis- ja innovaatikakogukondi leidma endale ise rahastamisallikaid ja võib mõjutada ka teadmis- ja innovaatikakogukondade vahelist ausat konkurentsi.

Ei kohaldata

2017

Kahe teadmis- ja innovaatikakogukonna äriplaanides tehtud muudatustega lisati tagasiulatuvalt ka tegevusi, mida ei olnud algsetes äriplaanides; see võib mõjutada toetuse andmise otsuseid ning teadmis- ja innovaatikakogukondade võrdset kohtlemist ning ei ole kooskõlas finantsmäärusega.

Ei kohaldata

2017

2017. aastal võttis instituut kasutusele paberivaba maksete süsteemi, mis hõlmab muudatusi instituudi menetlustes ja raamatupidamissüsteemis. Raamatupidamissüsteemi ei olnud aga alates 2012. aastast uuesti valideeritud.

Pooleli

2017

Instituudi talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaan võeti vastu 2013. aastal ja need on vananenud.

Lõpetatud

2017

Nagu varasematelgi aastatel, oli teadmis- ja innovaatikakogukondadel raskusi instituudi antud toetussummade täies mahus ärakasutamisega.

Pooleli

2017

EIT kontrollis teadmis- ja innovaatikakogukondade tulemuslikkust ja arvutas mõned tulemuskorrektsioonid. Need ei ole aga avaldanud ühelegi teadmis- ja innovaatikakogukonnale rahalist mõju, sest instituut rakendab finants- ja tulemuskorrektsioonidest ainult suuremat.

Pooleli (instituudist sõltumatud asjaolud)

2017

2017. aastal võtsid kõik teadmis- ja innovaatikakogukonnad vastu instituudi suunistele vastavad jätkusuutlikkuse strateegiad, mis oli oluline samm teadmis- ja innovaatikakogukondade tuleviku jätkusuutlikumaks muutmise suunas. Teadmis- ja innovaatikakogukondade omatulud ja nende partnerite eraldatav kaasrahastamine on aga jätkuvalt väga väikesed.

Pooleli

2017

EIT avaldab vabade ametikohtade teateid enda ning personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi veebisaidil, kuid tavaliselt mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli instituut küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved, kuid mitte e-hankeid ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Pooleli

2017

Oma põhikirjast tulenevalt saab instituut oma ajutistele töötajatele pakkuda üksnes tähtajalisi lepinguid, mille maksimaalne kestus on viis aastat ja mida võib ühe korra veel viieks aastaks pikendada. See võib kahjustada tegevuse jätkuvust.

Pooleli (instituudist sõltumatud asjaolud)

INSTITUUDI VASTUS

| 3.9.8. | EIT vaatas põhjalikult läbi eelkoolitoetuste maksmise kõigile toetuskõlblikele töötajatele viimase viie aasta jooksul. Tulemusena selgitas EIT välja summad, mis tuleb igalt töötajalt tagasi nõuda, ja kehtestas lisakontrollimeetmed, et tugevdada töötajate õiguste kontrolli keskkonda. Valesti makstud summad plaanitakse töötajatelt tagasi saada 2019. aasta jooksul. Peale selle on komisjoni talitusele, kes vastutab EIT-i töötajatele palga ja toetuste maksmise eest, ametlikult teatatud, et tuleb peatada eelkoolitoetuste maksmine asjaomastele töötajatele. |
| --- | --- |

3.9.8.

| 3.9.9. | Selle ühekordse eksituse põhjustas arusaamatus ning EIT tuvastas ja korrigeeris selle juba kontrollikoja auditi ajal. Sarnase olukorra kordumise tõenäosus on väga väike. Kehtestatud on asjakohased kontrollid, et ennetada makseid valedele toetusesaajatele, ning finantsosalised on saanud juhised järgida rangelt asjakohast standardset töökorda. |
| --- | --- |

3.9.9.

| 3.9.10. | EIT on üks osalevatest asutustest kõnealuses raamlepingus, mida haldab komisjon, seega ei ole instituudil volitusi seada kahtluse alla raamlepingu tingimusi. EIT on rangelt järginud raamlepinguga ette nähtud mehhanismi, mis nõuab, et hind ja vahendustasu oleksid esitatud koos ja mitte eraldi. Seepärast (ja vastupidi Euroopa Kontrollikoja arvamusele) on EIT arvamusel, et instituudi eelkontrollid toimisid nõuetekohaselt, sest raamlepingut rakendati kooskõlas selle tingimustega. Kui töövõtja esitas tahtlikult noteeritud hinna, mis oli vastuolus alustingimustega, tuleks seda käsitada õigusnormide eiramisena ning vastavalt uurida. Seoses tulevaste perioodidega peaks see probleem olema lahendatud, sest kõnealune raamleping on aegunud ning asendatud uuega, milles sätestatakse, et iga noteering peab näitama esialgse hinna ja töövõtja vahendustasu vahet. |
| --- | --- |

3.9.10.

| 3.9.11. | Hilinemise eelmaksete tegemisel kahele teadmis- ja innovaatikakogukonnale põhjustas raha kättesaamatus EIT kontol, mitte puudused EIT toetustegevuses. EIT kavandas ja algatas komisjoni toetuse nõude kooskõlas asjakohaste menetlustega, arvestades samuti võimalikku negatiivset mõju seoses intressiga, mida EIT peab maksma pangas olevate suurte rahasummade tõttu. Kahjuks põhjustas see ühe tööpäevase maksete hilinemise. Kuigi sellel lühikesel hilinemisel oli suhteliselt suur finantsmõju, oli see väljaspool EIT kontrolli. |
| --- | --- |

3.9.11.

| 3.9.12. | EIT rakendab pidevalt koos teadmis- ja innovaatikakogukondadega teadmis- ja innovaatikakogukondade rahalise jätkusuutlikkuse eesmärki. Selles valdkonnas saavutati olulist edu, kuna teadmis- ja innovaatikakogukondade saadud tulud suurenesid 23,7 miljonilt eurolt (2017) 38,4 miljoni euroni (2018) ning teadmis- ja innovaatikakogukonnad loovad vara, mis tagab tulu tulevikus. Peale teadmis- ja innovaatikakogukondade saadava tulu, pakuvad teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid samuti olulist kaasrahastust teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuskulude katteks. Et vähendada täiendavalt teadmis- ja innovaatikakogukondade halduskulu, on EIT sätestanud asjakohased ülemmäärad EIT-i rahastatavatele halduskuludele teadmis- ja innovaatikakogukondade tasandil (maksimum 12 % kogu EIT rahastusest) ja individuaalsete töötajate tasandil (vastavalt ELi personalieeskirjades esitatud palkadele). |
| --- | --- |

3.9.12.

3.10.   EUROOPA MERESÕIDUOHUTUSE AMET (EMSA)

SISSEJUHATUS

| 3.10.1. | Lissabonis asuv Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (101). Ameti ülesanneteks on meresõiduohutuse kõrge taseme tagamine ja laevade põhjustatud merereostuse vältimine, komisjonile ja liikmesriikidele tehnilise abi andmine, liidu õigusaktide rakendamise jälgimine, nagu ka nende mõjususe hindamine. |
| --- | --- |

3.10.1.

| 3.10.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (102).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (103) | 79 | 77 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (104) | 250 | 256 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.10.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (103)

79

77

Töötajate arv seisuga 31. detsember (104)

250

256

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.10.3. | Auditeerisime






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (105) ja eelarve täitmise aruannetest (106)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.10.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (105) ja eelarve täitmise aruannetest (106)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.10.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.10.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.10.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.10.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.10.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.10.6.

| 3.10.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.10.7.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.10.8. | 2014. aastal kirjutas komisjon enam kui 50 ELi institutsiooni ja organi (amet kaasa arvatud) nimel ühe töövõtjaga alla raamlepingu IT-riist- ja tarkvara soetamiseks ning hoolduseks ja toeks (IT-teenused). Raamlepingu sõlminud töövõtja tegutseb vahendajana ameti ja IT-teenuste osutajate vahel. Vahendusteenuste eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus tõsta tarnijate hindu 2–9 %. Kuigi enamik neist teenustest koos hindadega fikseeriti konkurentsipõhise hankemenetluse tulemusel sõlmitud raamlepingus, võimaldab leping hankida ka selles konkreetselt mainimata IT-teenuseid. Ühe auditeeritud makse puhul (ligikaudu 15 000 eurot) ostis amet töövõtja kaudu tarkvaralitsentse, ilma et oleks kontrollinud müüja küsitud hinna ja töövõtja vahendustasu õigsust. Aastal 2018 maksti töövõtjale kokku 1 589 918 eurot. Amet peaks kohandama selliste lepingute alusel tehtavate maksete eelkontrolle ja tagama kõigi hangete puhul konkurentsipõhise menetluse (107). |
| --- | --- |

3.10.8.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.10.9. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande teemal „Euroopa Meresõiduohutuse Ameti külastused ja kontrollkäigud (rõhuasetusega kvaliteedijuhtimissüsteemile)“ (108). Amet koostas tegevuskava kõigi potentsiaalselt parandamist vajavate valdkondade kohta. |
| --- | --- |

3.10.9.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.10.10. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.10.10.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2017 | Vahendusteenuste eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus tõsta tarnijate hindu 2–9 %. Aastal 2017 maksti sellele raamlepingu töövõtjale kokku 1,7 miljonit eurot. Amet ei kontrollinud süstemaatiliselt hindu ja vahendustasusid ega võrrelnud neid tarnijate hinnapakkumiste ja töövõtjale esitatud arvetega. | Alustamata |
| 2017 | Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved ja hankedokumentide elektroonilise esitamise, kuid mitte e-hangete rakendust. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2017

Vahendusteenuste eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus tõsta tarnijate hindu 2–9 %. Aastal 2017 maksti sellele raamlepingu töövõtjale kokku 1,7 miljonit eurot. Amet ei kontrollinud süstemaatiliselt hindu ja vahendustasusid ega võrrelnud neid tarnijate hinnapakkumiste ja töövõtjale esitatud arvetega.

Alustamata

2017

Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved ja hankedokumentide elektroonilise esitamise, kuid mitte e-hangete rakendust.

Lõpetatud

AMETI VASTUS

| 3.10.8. | Kogu kõnealuse raamlepingu sõlmimise hankemenetlust juhtis Euroopa Komisjon (informaatika peadirektoraat) ning amet ei osalenud hankemenetluses (nt menetluse, lepingu liigi ja rakendusmehhanismi valik). Selle raamlepingu rakendusmehhanismis puudus kindlaksmääratud hinnakiri, selle asemel otsustas informaatika peadirektoraat kasutada hindade tõstmise süsteemi. Amet on kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks võtnud ja kehtestanud ameti lepingutes asjakohased kontrollimehhanismid. EMSA-le teatati, et töövõtja on kasutanud oma õigust lõpetada leping alates 12. oktoobrist 2019. |
| --- | --- |

3.10.8.

3.11.   EUROOPA LIIDU VÕRGU- JA INFOTURBEAMET (ENISA)

SISSEJUHATUS

| 3.11.1. | Ateenas ja Irákleios asuv Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi „amet“ või „ENISA“) (109) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 460/2004, (110) mis pärast mitmeid muudatusi asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 526/2013 (111). Ameti peamine ülesanne on tõhustada liidu suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel ja nendele reageerimisel liikmesriikide ja liidu jõupingutuste kaudu. |
| --- | --- |

3.11.1.

| 3.11.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (112).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (113) | 11 | 11 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (114) | 74 | 70 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.11.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (113)

11

11

Töötajate arv seisuga 31. detsember (114)

74

70

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.11.3. | Auditeerisime






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (115) ja eelarve täitmise aruannetest (116)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.11.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (115) ja eelarve täitmise aruannetest (116)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.11.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.11.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.11.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.11.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.11.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.11.6.

| 3.11.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.11.7.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.11.8. | Ametil puudub tundlike ametikohtade poliitika, mis määratleks tundlikud funktsioonid, hoiaks neid ajakohasena ja määratleks asjakohased meetmed erahuvide riski maandamiseks. See ei ole kooskõlas ameti sisekontrollistandarditega. Amet peaks sellise tundliku ametikoha poliitika viivitamata vastu võtma ja rakendama. |
| --- | --- |

3.11.8.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.11.9. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande teemal „Sidusrühmade osalemine ENISA väljundite koostamisel“ (117). Amet koostas tegevuskava kõigi potentsiaalselt parandamist vajavate valdkondade kohta. |
| --- | --- |

3.11.9.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.11.10. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.11.10.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Amet kavatseb oma haldustöötajad Irákleiost Ateenasse üle viia, ehkki ameti alusmääruse kohaselt peab halduspersonal paiknema Irákleios (118). | Pooleli |
| 2016 | Amet viis veel kaheksa töötajat üle Ateenasse, vähendades Irákleios asuvate töötajate arvu 14-ni (119). Tõenäoliselt oleks kulusid võimalik veelgi kärpida, kui kõik töötajad oleksid koondatud ühte asukohta. | Pooleli |
| 2017 | Ameti uus peaarvepidaja võttis kohustused üle 1. detsembril 2017. Üleandmisprotsess ei toimunud nõuetekohaselt. | Ei kohaldata |
| 2017 | Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |
| 2017 | Amet ei analüüsinud põhjalikult BREXITi mõju. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2015

Amet kavatseb oma haldustöötajad Irákleiost Ateenasse üle viia, ehkki ameti alusmääruse kohaselt peab halduspersonal paiknema Irákleios (118).

Pooleli

2016

Amet viis veel kaheksa töötajat üle Ateenasse, vähendades Irákleios asuvate töötajate arvu 14-ni (119). Tõenäoliselt oleks kulusid võimalik veelgi kärpida, kui kõik töötajad oleksid koondatud ühte asukohta.

Pooleli

2017

Ameti uus peaarvepidaja võttis kohustused üle 1. detsembril 2017. Üleandmisprotsess ei toimunud nõuetekohaselt.

Ei kohaldata

2017

Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

2017

Amet ei analüüsinud põhjalikult BREXITi mõju.

Lõpetatud

AMETI VASTUS

Amet võtab kontrollikoja aruande teadmiseks.

3.12.   EUROOPA LIIDU RAUDTEEAMET (ERA)

SISSEJUHATUS

| 3.12.1. | Lille’is ja Valenciennes’is asuv Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“ või „ERA“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 881/2004, (120) mis asendati 2016. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/796 (121). Ameti ülesandeks on suurendada raudteesüsteemide koostalitlusvõimet ja töötada välja ühine lähenemisviis ohutusele, et aidata kaasa konkurentsivõimelisema ja kõrgema ohutustasemega Euroopa raudteesektori loomisele. |
| --- | --- |

3.12.1.

| 3.12.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (122).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (123) | 31 | 29 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (124) | 164 | 165 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.12.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (123)

31

29

Töötajate arv seisuga 31. detsember (124)

164

165

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.12.3. | Auditeerisime






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (125) ja eelarve täitmise aruannetest (126)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.12.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (125) ja eelarve täitmise aruannetest (126)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.12.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.12.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.12.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.12.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.12.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.12.6.

| 3.12.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.12.7.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.12.8. | 2017. aasta hankekava sisaldas 100 000 eurost otselepingut aprillis 2018 toimunud ohutusalase konverentsi korraldamiseks. Ürituse korraldamisega tegeles üks kohalik teenuseosutaja alla 15 000 euro suuruse tasu eest, mis võimaldas ametil kasutada ühe pakkujaga läbirääkimistega menetlust. Vastavalt hanke tehnilisele kirjeldusele peaks amet hankima ja maksma eraldi kõik üritusega seotud teenused (konverentsi toimumispaik, toitlustamine, transport jne). Kuna see menetlus osutus liiga keeruliseks ja aeganõudvaks, muudeti lepingut veebruaris 2018 nii, et kõigi seotud teenuste eest saaks maksta kohaliku teenuseosutaja kaudu. Kõigi 2018. aastal tegelikult makstud teenuste summa oli 63 380 eurot ilma käibemaksuta. Otsus hankida ja maksta kõik seotud teenused eraldi oli lepingu kunstlik osadeks jagamine. Lepingu ja kõigi sellega seotud maksete puhul on tegu õigusnormide rikkumisega. Amet peaks tagama, et hankemenetlused valitakse kooskõlas finantsmäärusega. |
| --- | --- |

3.12.8.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.12.9. | 2014. aastal kirjutas komisjon enam kui 50 ELi institutsiooni ja organi (amet kaasa arvatud) nimel ühe töövõtjaga alla raamlepingu IT-riist- ja tarkvara soetamiseks ning hoolduseks ja toeks (IT-teenused). Raamlepingu sõlminud töövõtja tegutseb vahendajana ameti ja IT-teenuste osutajate vahel. Kuigi enamik neist teenustest koos hindadega fikseeriti konkurentsipõhise hankemenetluse tulemusel sõlmitud raamlepingus, võimaldab leping hankida ka selles konkreetselt mainimata IT-teenuseid. Ühe auditeeritud makse puhul (ligikaudu 20 000 eurot), ostis amet töövõtja kaudu lepingus konkreetselt mainimata tarkvaralitsentse, ilma et oleks kontrollinud müüja küsitud hinna ja töövõtja vahendustasu õigsust. Selle vältimiseks tehtud ERA eelkontrollid ei olnud tõhusad. Raamleping ise võib piirata konkurentsi lepingus konkreetselt mainimata IT-teenuste puhul, kuna puuduvad tõendid selle kohta, et raamlepingu sõlminud töövõtja valib tarnijad konkurentsipõhiselt. Aastal 2018 maksti töövõtjale kokku 839 923 eurot. Amet peaks kohandama selliste lepingute alusel tehtavate maksete eelkontrolle ja tagama kõigi hangete puhul konkurentsipõhise menetluse (127). |
| --- | --- |

3.12.9.

| 3.12.10. | Ametile tema uues määruses antud suuremate volituste põhjal hakkab ERA 2019. aastal sertifitseerimistoimingute eest lõive ja tasusid koguma. Määruses nõutakse, et sellega seoses tuleb arvesse võtta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) erivajadusi. Selleks et tagada VKEdelt kogutavate lõivude ja tasude õige kohaldamine, peaks amet võtma kasutusele tõhusad kontrollimehhanismid, et veenduda taotlejate vastamises VKEde kriteeriumidele. |
| --- | --- |

3.12.10.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 3.12.11. | Vastavalt uuele määrusele (128) kajastatakse lõivud ja tasud ametis sihtotstarbelise tuluna. Selleks et võimaldada ametil nõuetekohaselt kavandada lõive ja tasusid ning neile eelarves vastavaid kulukohustusi ja makseid, on vaja mõningaid muudatusi ameti finantsmääruse rakenduseeskirjades. Lisaks sellele võib lõivude ja tasude eest arveid esitada alles pärast seda, kui teenuseosutamine on lõppenud, ning vahearveid võib väljastada ainult iga kuue kuu tagant (129). Selleks et vältida eelarvepuudujääki eelarveaasta lõpus, peab amet tähelepanelikult jälgima lõivude ja tasudega seotud kulusid ja esitama vahearved niipea kui võimalik. |
| --- | --- |

3.12.11.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.12.12. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande teemal „Programmide, projektide ja teenuste (sealhulgas IT) juhtimine Euroopa Liidu Raudteeametis“. Amet koostas tegevuskava kõigi potentsiaalselt parandamist vajavate valdkondade kohta. |
| --- | --- |

3.12.12.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.12.13. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.12.13.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Amet asub Lille’is ja Valenciennes’is. Tõenäoliselt oleks kulusid võimalik kärpida, kui kogu tegevus oleks koondatud ühte asukohta. | Pooleli
  (ametist sõltumatud asjaolud) |
| 2017 | Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja tööülesanded ei ole selgelt eraldatud. | Lõpetatud |
| 2017 | Ühe auditeeritud makse puhul (47 000 eurot) ostis amet raamlepingu alusel vahendajast töövõtja kaudu IT-teenuseid ilma konkurentsipõhise menetluse või eelneva turu-uuringuta. Aastal 2017 maksti sellele töövõtjale kokku 1,1 miljonit eurot. | Alustamata |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2013

Amet asub Lille’is ja Valenciennes’is. Tõenäoliselt oleks kulusid võimalik kärpida, kui kogu tegevus oleks koondatud ühte asukohta.

Pooleli

(ametist sõltumatud asjaolud)

2017

Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja tööülesanded ei ole selgelt eraldatud.

Lõpetatud

2017

Ühe auditeeritud makse puhul (47 000 eurot) ostis amet raamlepingu alusel vahendajast töövõtja kaudu IT-teenuseid ilma konkurentsipõhise menetluse või eelneva turu-uuringuta. Aastal 2017 maksti sellele töövõtjale kokku 1,1 miljonit eurot.

Alustamata

AMETI VASTUS

| 3.12.8. | Amet ei ole nõus järeldusega, et otsus hankida ja maksta kõik seotud teenused eraldi oli lepingu kunstlik osadeks jagamine. Sellegipoolest kavatseb amet valmistada ette tingimused, et allkirjastada raamleping ürituste, näiteks konverentside korraldamisele spetsialiseerunud ettevõttega. |
| --- | --- |

3.12.8.

| 3.12.9. | Amet kohaldas DIGITi raamlepingut. Amet võtab sellegipoolest kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks. Amet ootab, et sõlmitaks uus DIGITi raamleping, kus nähakse ette hankemenetluse taasavamine. |
| --- | --- |

3.12.9.

| 3.12.10. | Amet on teadlik, et arvesse tuleb võtta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) erivajadusi. Nagu on sätestatud lõivude ja tasude rakendusmääruse (130) artikli 5 lõikes 9, peab amet arvesse võtma maksetähtaja mõistliku pikendamise ja makse osamaksetena tasumise taotlusi, kui taotleja on väike või keskmise suurusega ettevõte. |
| --- | --- |

3.12.10.

| 3.12.11. | Amet on juba esitanud komisjonile eranditaotluse, et teha oma finantsmääruses mõned muudatused. Eeldatavasti esitatakse selle kohta peagi arvamus. Peale selle jälgitakse põhjalikult kulusid ja vahearvete väljastamist, et vältida eelarvepuudujääki aasta lõpus. |
| --- | --- |

3.12.11.

3.13.   EUROOPA VÄÄRTPABERITURUJÄRELEVALVE (ESMA)

SISSEJUHATUS

| 3.13.1. | Pariisis asuv Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „asutus“ või „ESMA“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (131). Asutuse ülesanne on parandada ELi siseturu toimimist, tagades reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme, tagada finantssüsteemide terviklikkus ja stabiilsus ning tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd finantssüsteemi stabiilsuse ja mõjususe tagamiseks. |
| --- | --- |

3.13.1.

| 3.13.2. | Tabelis esitatakse asutuse peamised arvandmed (132).

  Tabel


  Asutuse peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (133) | 42 | 44 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (134) | 226 | 231 |
| Allikas: | asutuse edastatud andmed. |

3.13.2.

Tabel

Asutuse peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (133)

42

44

Töötajate arv seisuga 31. detsember (134)

226

231

Allikas:

asutuse edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.13.3. | Auditeerisime






  a) | asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (135) ja eelarve täitmise aruannetest (136)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.13.3.

a)

asutuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (135) ja eelarve täitmise aruannetest (136)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.13.4. | Meie hinnangul annab asutuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi asutuse finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.13.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.13.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.13.5.

Muu asjaolu

| 3.13.6. | Reitinguagentuuridelt võetavad tasud põhinevad nende tuludel konkreetse juriidilise isikuna, mitte kontserni või sellega seotud üksuste rühmade käibel. Sellega luuakse justkui õiguspärane võimalus vähendada või vältida tasusid, kandes ELis registreeritud reitinguagentuuride tulu nendega seotud üksustele väljaspool ELi. Kirjeldatud seaduslünga tõenäoline finantsmõju ei ole teada. Ehkki asutus on määrust nõuetekohaselt kohaldanud, avastas ta nimetatud riski ja andis selle komisjonile lahendamiseks. Asutus peaks jätkama arutelu komisjoniga, et leppida kokku vajalikes muudatustes. |
| --- | --- |

3.13.6.

| 3.13.7. | Asutuse eelarvet rahastab 27 % ulatuses Euroopa Liit, 42 % pärineb otse liikmesriikide osamaksetest, 29 % kontrollitavate üksuste (reitinguagentuurid ja kauplemisteabehoidlad) makstavatest tasudest ja 2 % muudest allikatest. On võimalik, et edaspidi asutuse tulud vähenevad, kuna Ühendkuningriik otsustas EList lahkuda. |
| --- | --- |

3.13.7.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.13.8. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.13.8.

| 3.13.9. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.13.9.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.13.10. | Asutus kasutab IT-ettevõtetega sõlmitud lepinguid, mis on sõnastatud viisil, mis võib viidata ajutiste töötajate kasutamisele selle asemel, et pakkuda selgelt määratletud IT-teenuseid ja -tooteid. Renditud töötajaid (ajutised töötajad) saab kasutada üksnes lepingute kaudu, mis on sõlmitud volitatud ajutist tööd pakkuvate büroodega ja on kooskõlas direktiiviga 2008/104/EÜ ning liikmesriikide poolt selle direktiivi ülevõtmiseks vastu võetud erieeskirjadega. IT-teenuslepingute kasutamine töötajate leidmiseks ei vasta ELi sotsiaal- ja tööhõive-eeskirjadele ning toob asutusele kaasa õiguslikud ja maineriskid. 2018. aastal maksti selle eest kokku 1 257 479 eurot. Asutus peaks tagama selle, et lepingutes tehtaks selget vahet IT-teenuste osutamise ja ajutiste töötajate värbamise vahel. |
| --- | --- |

3.13.10.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 3.13.11. | Asutus võtab reitinguagentuuridelt tasusid vastavalt asjaomasele tasusid käsitlevale määrusele. Need tasud peaksid katma ainult ESMA kulud, mis on seotud reitinguagentuuride registreerimise, sertifitseerimise ja järelevalvega. 2017. aastal küsis ESMA reitinguagentuuridelt tasusid summas, mis ületas kulusid 853 950 euro võrra, ning kasutas selle ülejäägi muuks tegevuseks. Vastavalt ESMA poolt pärast auditit edastatud teabele muutus olukord 2018. aastal, kui kulud ületasid tasusid 228 664 euro võrra. Perioodil 2015–2018 tekkinud erinevus on kokku 540 412 eurot (ehk 1,6 %). Peale sellele võtab ESMA vastavalt asjaomasele tasusid käsitlevale määrusele tasusid ka kauplemisteabehoidlatelt. Need peaksid katma ainult ESMA kulud, mis on seotud kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalvega. 2017. aastal ületasid kulud nendega seotud tasusid 452 466 euro võrra. Vastavalt ESMA poolt pärast auditit edastatud teabele ületasid asutuse 2018. aasta kulud nendega seotud tasusid 30 882 euro võrra. Perioodil 2015–2018 tekkinud erinevus on kokku 545 735 eurot (ehk 6 %). Ehkki asutus järgis komisjoni sellekohaseid juhiseid, võivad üle- ja puudujäägid põhjustada tegevuste põhjendamatut ristrahastamist. Asutus peaks leidma mooduse sellise ristrahastamise ärahoidmiseks, näiteks kohandades iga-aastaseid tasusid vastavalt eelmiste aastate üle- või puudujäägi summadele või võttes tasudega seotud tegevuste jaoks kasutusele sihtotstarbelise tulu mudeli. |
| --- | --- |

3.13.11.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 3.13.12. | 2018. aastal alustas ESMA hankemenetlust uue kontoripinna üürimiseks Pariisis. Algselt plaanis ESMA ühist hankemenetlust teiste Euroopa asutustega, nagu samal ajal Londonist Pariisi kolimist planeerinud Euroopa Pangandusjärelevalve. Asutuste analüüsi kohaselt ei olnud ühisel hankemenetlusel aga perspektiivi ja kumbki asutus viis läbi eraldi hankemenetlused nii kontoripinna üürimiseks kui ka muude sellega seotud teenuste hankimiseks (nt kinnisvaranõustamine, kontoriruumide disain ja projektijuhtimine). Kasutamata jäeti võimalus saavutada mastaabisääst ja parandada tõhusust. Asutused peaksid oma koostööd jätkama ja kasutama võimaluse korral ühiseid hankemenetlusi. |
| --- | --- |

3.13.12.

| 3.13.13. | ESMA tegi märkimisväärseid jõupingutusi uute kontoriruumide rendi hankedokumentide koostamisel ja pakkumuste hindamise metoodika parandamisel. Samas peab ta aga endiselt parandama pakkumuste hindamise dokumenteerimist ja jälgitavust. Hindamisaruandeid kasutatakse hankemenetluste järgmistes etappides peamise infoallikana ning vaidluse korral peaks nende sisu olema ammendav ja sisaldama kõiki asjakohaseid üksikasju. |
| --- | --- |

3.13.13.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.13.14. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande teemal „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tulud ja tegevuspõhine juhtimine“. ESMA koostas tegevuskava osa potentsiaalselt parandamist vajavate valdkondade kohta. |
| --- | --- |

3.13.14.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2017 | Asutus avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte alati Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2017

Asutus avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte alati Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Lõpetatud

ASUTUSE VASTUS

| 3.13.10. | ESMA nõustub, et on vaja tagada, et IT-konsultatsiooniteenuste kasutamist eristataks selgelt ajutiste teenuste osutamisest. Seepärast on ESMA-l kaks eri raamlepingut. Samal ajal mõistab ESMA, et ta saab parandada IT-konsultatsiooniteenuste hankelepingute sõlmimise metoodikat ja protsesse, et kõrvaldada Euroopa Kontrollikoja tähelepanekutes nimetatud risk. ESMA jätkab oma hoolsuskohustuse täitmist, et vältida IT-konsultantide võimalikku käsitamist ajutiste töötajatena või nende ja asutuse vahelise töösuhte olemasolu tajumist. |
| --- | --- |

3.13.10.

| 3.13.11. | ESMA kui finantsasutuste otsese järelevalve teostaja peab suutma keskenduda nimetatud asutustega seotud peamistele riskidele. 2017. aastal pidi ESMA aasta jooksul vahendeid ümber jaotama, et käsitleda kauplemisteabehoidlate eririski. See tekitas võetud tasude (mis arvutatakse aasta alguses) ja tegelike kulude erinevuse. ESMA on alati kasutanud oma tasude universaalse eelarvestamise mudelit, järgides komisjoni suuniseid, mis tähendab, et ühe tegevuse võimalik ülejääk või puudujääk tuleb katta muude tegevustega. Võimalike eelarvelünkade jälgimiseks on ESMA loonud toimiva tegevuspõhise juhtimissüsteemi. Kui süsteem tuvastab võetud tasude ja tegelike kulude olulise ja korduva erinevuse, kohandatakse vastavalt järgmisi eelarveid. See võimaldab lühiajalisi tasakaalustamatusi (mis esinevad ainult ühel konkreetsel aastal) tasakaalustada pikas perspektiivis. Alates sellest, kui ESMA võttis 2011. aastal üle otsese järelevalve vastutuse, ei ole esinenud ühtki muud olulist tasakaalustamatust, sealhulgas olid (kohandatud) tasud ja kulud üksteisega tihedalt vastavuses. ESMA on valmis uurima kõiki võimalusi ELi finantsraamistikus, et kohandada aastatasusid eesmärgiga arvestada varasemaid üle- ja puudujääke, säilitades vajaliku paindlikkuse vajaduse korral kohandada ressursse, et käsitleda järelevalve kaudu finantsturgude eririske. |
| --- | --- |

3.13.11.

| 3.13.12. | ESMA tegi ühise hankemenetluse ettepaneku, et jagada hoonet nii paljude Pariisis asuvate ELi asutuste ja institutsioonidega kui võimalik, ning lõpuks tegi ühishanke Euroopa Julgeoleku-uuringute Instituudiga (EUISS), mis on samuti Pariisis asuv ELi asutus. Tõsi, et kui osalema oleks nõustunud rohkem asutusi, olnuks projekt tõhusam. Samas ei saa ESMA vastutada teiste ametiasutuste otsuse eest mitte osaleda kavandatud ühishankes, nagu toimus praegu, kui Euroopa Pangandusjärelevalve loobus aprillis 2018 ühismenetlusest. |
| --- | --- |

3.13.12.

| 3.13.13. | ESMA võtab tähelepaneku teadmiseks. |
| --- | --- |

3.13.13.

3.14.   EUROOPA TÖÖOHUTUSE JA TÖÖTERVISHOIU AMET (EU-OSHA)

SISSEJUHATUS

| 3.14.1. | Bilbaos asuv Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (edaspidi „amet“ või „EU-OSHA“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2062/94, (137) mis tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/126 (138). Ameti ülesandeks on koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu tööohutuse ja töötervishoiu valdkonna prioriteetide kohta, toetada poliitika väljatöötamise ja elluviimisega tegelevaid riiklikke ja liidu organisatsioone ning anda informatsiooni ennetavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

3.14.1.

| 3.14.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (139).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (140) | 15 | 15 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (141) | 64 | 65 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.14.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (140)

15

15

Töötajate arv seisuga 31. detsember (141)

64

65

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.14.3. | Auditeerisime






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (142) ja eelarve täitmise aruannetest (143)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.14.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (142) ja eelarve täitmise aruannetest (143)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.14.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.14.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.14.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.14.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.14.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.14.6.

| 3.14.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.14.7.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 3.14.8. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge II jaotises (halduskulud) – 468 676 eurot ehk 35 % (2017. aastal 578 850 eurot ehk 40 %) ning III jaotises – 4 333 792 eurot ehk 46 % (2017. aastal 2 933 897 eurot ehk 40 %). Nii II kui ka III jaotise ülekandmiste liialt kõrge osakaal näitab 2018. aasta eelarveliste vajaduste ülehindamist ning on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Lisaks näitab see probleem, et märkimisväärsete summade ühest eelarveaastast teise kandmine tõenäoliselt kordub, kuna 2016. ja 2017. eelarveaasta kohta esitati sarnased tulemused. Amet peaks koos komisjoniga analüüsima ülekandmiste liialt kõrge osakaalu pideva kordumise põhjuseid ja parandama vastavalt eelarve planeerimist. |
| --- | --- |

3.14.8.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE JA VÄLISHINDAMISE ARUANNETE KOHTA

| 3.14.9. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande „Tervislike töökohtade kampaaniad ja IT-tugi EU-OSHAs“ (144). Amet koostab hetkel tegevuskava mõne potentsiaalselt parandamist vajava valdkonna kohta. |
| --- | --- |

3.14.9.

| 3.14.10. | Komisjoni nimel viidi 2018. aastal läbi tööhõive peadirektoraadi pädevusse kuuluvate ELi ametite (EU-OSHA, Eurofound, Cedefop ja ETF) välishindamine seoses nende asjakohasuse, tulemuslikkuse, tõhususe, sidususe ja ELi lisaväärtusega (145). |
| --- | --- |

3.14.10.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.14.11. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.14.11.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2016 | Ülekantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge. Amet võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu. | Pooleli |
| 2016 | IT-konsultatsiooniteenuste osutamise lepinguline kord ei võimaldanud hangetega parimat kulutõhusust saavutada. | Lõpetatud |
| 2016 | Ameti asutamismääruses ei nõuta selgesõnaliselt tema tegevuse välishindamist. | Lõpetatud |
| 2017 | Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse ameti direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus). | Lõpetatud |
| 2017 | II jaotise (halduskulud) ja III jaotise (tegevuskulud) ülekandmiste määr oli kõrge – 40 % kummagi jaotise puhul ehk kokku 3,5 miljonit eurot – see on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Puuduvad tõendid selle kohta, et need ülekandmised oleksid seotud eelarve koostamise ajal kavandatud kuludega. | Alustamata |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks ei olnud amet võtnud kasutusele ühtegi komisjoni välja töötatud IT-rakendust. | Pooleli |
| 2017 | Amet ei analüüsinud põhjalikult BREXITi mõju. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2016

Ülekantud kulukohustustega seotud assigneeringute määr oli kõrge. Amet võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu.

Pooleli

2016

IT-konsultatsiooniteenuste osutamise lepinguline kord ei võimaldanud hangetega parimat kulutõhusust saavutada.

Lõpetatud

2016

Ameti asutamismääruses ei nõuta selgesõnaliselt tema tegevuse välishindamist.

Lõpetatud

2017

Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse ameti direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus).

Lõpetatud

2017

II jaotise (halduskulud) ja III jaotise (tegevuskulud) ülekandmiste määr oli kõrge – 40 % kummagi jaotise puhul ehk kokku 3,5 miljonit eurot – see on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Puuduvad tõendid selle kohta, et need ülekandmised oleksid seotud eelarve koostamise ajal kavandatud kuludega.

Alustamata

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks ei olnud amet võtnud kasutusele ühtegi komisjoni välja töötatud IT-rakendust.

Pooleli

2017

Amet ei analüüsinud põhjalikult BREXITi mõju.

Lõpetatud

AMETI VASTUS

| 3.14.8. | II jaotise ülekandmise määr on tingitud peamiselt IT-teenustest, mille leping sõlmiti aasta lõpus, kui assigneeringud muutusid kättesaadavaks ja kanti üle seotud eelarvereale. Sellise ülekande (selliste ülekannete) prognoosimiseks tulevikus võib ühtsele programmdokumendile lisada võimalike täiendavate IT-ostude / ostude loetelu ja nende põhjenduse, näiteks soodsad hinnaläbirääkimised.
  Oluline osa III jaotise assigneeringutest, mis on üle kantud 2019. aastasse, vastab esimesele kahest välitööde teenuste erilepingust uute ja tekkivate riskide Euroopa ettevõtete uuringu (ESENER) raames. Nende teenuste kõrge hinna tõttu võrreldes ameti III jaotise kogueelarvega kavandatakse projekti ja hankemenetluse ajakava nii, et välitööde kulud saab jaotada kahe aasta eelarve vahel. Selle projekti lähenemisviis on sama, mis uuringu kahes eelmises väljaandes aastatest 2009 ja 2014 ning mis on esitatud ameti tööprogrammis, tegevuspõhises eelarvestamises ja hankekavas. Seda kirjeldati ka projekti eelhinnangus, mille haldusnõukogu heaks kiitis ja mida kajastati pakkumisdokumentides. Üldisemalt näeb EU-OSHA lähenemisviis ette muu operatiivtegevuse puhul kahe aasta jooksul toimuvate suuremahuliste uurimisprojektide kavandamist, et saavutada olemasolevate vahendite suurem mõju. Ülekandmised on sellise lähenemisviisi kavandatud eripära ja need on ette nähtud ameti eespool nimetatud kavandamisdokumentides. |
| --- | --- |

3.14.8.

Oluline osa III jaotise assigneeringutest, mis on üle kantud 2019. aastasse, vastab esimesele kahest välitööde teenuste erilepingust uute ja tekkivate riskide Euroopa ettevõtete uuringu (ESENER) raames. Nende teenuste kõrge hinna tõttu võrreldes ameti III jaotise kogueelarvega kavandatakse projekti ja hankemenetluse ajakava nii, et välitööde kulud saab jaotada kahe aasta eelarve vahel. Selle projekti lähenemisviis on sama, mis uuringu kahes eelmises väljaandes aastatest 2009 ja 2014 ning mis on esitatud ameti tööprogrammis, tegevuspõhises eelarvestamises ja hankekavas. Seda kirjeldati ka projekti eelhinnangus, mille haldusnõukogu heaks kiitis ja mida kajastati pakkumisdokumentides. Üldisemalt näeb EU-OSHA lähenemisviis ette muu operatiivtegevuse puhul kahe aasta jooksul toimuvate suuremahuliste uurimisprojektide kavandamist, et saavutada olemasolevate vahendite suurem mõju. Ülekandmised on sellise lähenemisviisi kavandatud eripära ja need on ette nähtud ameti eespool nimetatud kavandamisdokumentides.

3.15.   EUROOPA ELU- JA TÖÖTINGIMUSTE PARANDAMISE FOND (EUROFOUND)

SISSEJUHATUS

| 3.15.1. | Dublinis asuv Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (edaspidi „fond“ või „Eurofound“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1365/75, (146) mis tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/127 (147). Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele liidus asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu. |
| --- | --- |

3.15.1.

| 3.15.2. | Tabelis esitatakse fondi peamised arvandmed (148).

  Tabel


  Fondi peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (149) | 20 | 21 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (150) | 100 | 101 |
| Allikas: | fondi edastatud andmed. |

3.15.2.

Tabel

Fondi peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (149)

20

21

Töötajate arv seisuga 31. detsember (150)

100

101

Allikas:

fondi edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.15.3. | Auditeerisime






  a) | fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (151) ja eelarve täitmise aruannetest (152)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.15.3.

a)

fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (151) ja eelarve täitmise aruannetest (152)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.15.4. | Meie hinnangul annab fondi raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi fondi finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.15.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.15.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.15.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.15.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.15.6.

| 3.15.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.15.7.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.15.8. | 2014. aastal allkirjastas komisjon enam kui 50 ELi institutsiooni ja organi (Eurofound kaasa arvatud) nimel ühe töövõtjaga raamlepingu tarkvara ja litsentside soetamiseks ning sellealaseks IT-hoolduseks ja nõustamiseks. Tarkvaraturu volatiilsuse tõttu ei sisalda leping hinnakirja ning raamlepingu sõlminud töövõtja on vahendajaks fondi ja selle vajaduste täitmiseks sobivate tarnijate vahel. Vahendusteenuste eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus tõsta tarnijate hindu 2–9 %. Aastal 2018 moodustasid maksed raamlepingu sõlminud töövõtjale 88 166 eurot. Fondi tehtud eelkontrollid ei olnud tõhusad, sest ei kontrollitud, kas raamlepingu töövõtja poolt küsitud hinnad ja lisatasud olid õiged. Raamleping ise võib piirata konkurentsi, kuna puuduvad tõendid selle kohta, et raamlepingu sõlminud töövõtja valib tarnijad konkurentsipõhiselt. Fond peaks kohandama selliste lepingute alusel tehtavate maksete eelkontrolle ja tagama kõigi hangete puhul konkurentsipõhise menetluse (153). |
| --- | --- |

3.15.8.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE JA VÄLISHINDAMISE ARUANNETE KOHTA

| 3.15.9. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande „Tegevusprioriteetide seadmine ja (personali ja finants-) vahendite eraldamine Eurofoundis“ (154). Fond ja komisjoni siseauditi talitus koostasid parandusmeetmete võtmise kava. |
| --- | --- |

3.15.9.

| 3.15.10. | Komisjoni nimel viidi 2018. aastal läbi tööhõive peadirektoraadi pädevusse kuuluvate ELi ametite (Eurofound, Cedefop, ETF and EU-OSHA) välishindamine seoses nende asjakohasuse, tulemuslikkuse, tõhususe, sidususe ja ELi lisaväärtusega (155). |
| --- | --- |

3.15.10.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.15.11. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.15.11.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2016 | Fondi 2014. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta avaldatud aruandes käsitles kontrollikoda aastatel 2005–2014 töötajatele tehtud vähemmakseid, mis tulenesid uutele ELi personalieeskirjadele üleminekust aastal 2005. Fond peaks kõiki võimalikke vigu uuesti analüüsima. | Lõpetatud |
| 2016 | Eelarveülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Fond võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu. | Lõpetatud |
| 2016 | Fondi asutamismääruses ei nõuta selgesõnaliselt fondi tegevuse välishindamist. | Lõpetatud |
| 2017 | Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse fondi direktorile (haldusülesanded) ja haldusnõukogule (põhitegevus). | Lõpetatud |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli fond küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved ja e-hanked, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2016

Fondi 2014. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta avaldatud aruandes käsitles kontrollikoda aastatel 2005–2014 töötajatele tehtud vähemmakseid, mis tulenesid uutele ELi personalieeskirjadele üleminekust aastal 2005. Fond peaks kõiki võimalikke vigu uuesti analüüsima.

Lõpetatud

2016

Eelarveülekandmiste suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. Fond võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu.

Lõpetatud

2016

Fondi asutamismääruses ei nõuta selgesõnaliselt fondi tegevuse välishindamist.

Lõpetatud

2017

Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse fondi direktorile (haldusülesanded) ja haldusnõukogule (põhitegevus).

Lõpetatud

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli fond küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved ja e-hanked, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Pooleli

FONDI VASTUS

| 3.15.8. | Komisjoni informaatika peadirektoraat koostas kõnealuse lepingu (SIDE raamleping) selliselt, et esitatud hinnad sisaldavad juba lisatasu. Eelkontroll põhines võrdlusel sarnaste tootekategooriate eelnevate tellimuste ja tarkvarahindade üldise turuteabega. Hindade olulise suurendamise või regulaarsete hinnaerinevuste korral oleks olnud põhjust põhjalikumaks analüüsiks ning vajaduse tekkimisel seda ka tehti. Igal juhul aegus SIDE raamleping hiljuti ja asendati mitme töövõtjaga sõlmitava raamlepinguga SIDE II. Selles lepingus on arvestatud kontrollikoja tähelepanekus tõstatatud küsimustega, nimelt esitatakse hinnapakkumistes nüüd selgelt töövõtja esialgne hind ja kohaldatav lisatasu (protsentides). |
| --- | --- |

3.15.8.

3.16.   EUROOPA GNSSI AGENTUUR (GSA)

SISSEJUHATUS

| 3.16.1. | 1. septembril 2012. aastal Brüsselist Prahasse üle viidud (156) Euroopa GNSSi (globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem) Agentuur (edaspidi „agentuur“ või „GSA“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 912/2010, (157) millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur, tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 (158) Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 683/2008 (159). Määrusega (EÜ) nr 1321/2004 asutatud Euroopa GNSSi Järelevalveamet võttis 1. jaanuaril 2007 ametlikult üle kõik ülesanded, mida varem täitis ühisettevõte GALILEO. Neid tegevusi haldab nüüd Euroopa GNSSi Agentuur määruse (EL) nr 912/2010 (muudetud kujul) kohaldamisalas. Lisaks andis komisjon agentuurile delegeerimislepinguga ülesandeks Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kasutamise. |
| --- | --- |

3.16.1.

| 3.16.2. | Tabelis esitatakse agentuuri peamised arvandmed (160).

  Tabel


  Agentuuri peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (161) | 704 (162) | 1 174  (163) |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (164) | 166 | 170 |
| Allikas: | agentuuri edastatud andmed. |

3.16.2.

Tabel

Agentuuri peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (161)

704 (162)

1 174  (163)

Töötajate arv seisuga 31. detsember (164)

166

170

Allikas:

agentuuri edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.16.3. | Auditeerisime






  a) | agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (165) ja eelarve täitmise aruannetest (166)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.16.3.

a)

agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (165) ja eelarve täitmise aruannetest (166)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.16.4. | Meie hinnangul annab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi agentuuri finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.16.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.16.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.16.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.16.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.16.6.

Muu asjaolu

| 3.16.7. | 15. detsembril 2016 sõlmis agentuur raamlepingu Galileo satelliitsüsteemi opereerimiseks perioodil 2017–2027, maksumusega 1,5 miljardit eurot. Leping sõlmiti riigihankemenetluse alusel. Üks hankemenetluses osalenud pakkuja on algatanud agentuuri vastu Euroopa Kohtus kohtumenetluse, vaidlustades hankemenetluse tulemused. Euroopa Kohus teeb otsuse raamlepingu hankemenetluse ning kõigi sellega seotud lepingute ja tulevaste maksete seaduslikkuse ja korrektsuse üle. Agentuur avalikustas selle probleemi ja selgitas seda 2018. aasta finantsaruannetes koos teabega, mille kohaselt on raamlepingu alusel makstud 121 miljonit eurot (2017. aastal 49 miljonit eurot), mis moodustab 2018. aasta eelarvest 10 % (kaasa arvatud delegeerimislepingute kaudu saadud summad). |
| --- | --- |

3.16.7.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.16.8. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande „IT-juhtimine GSA-s“ (167). Agentuur koostas tegevuskava mõne potentsiaalselt parandamist vajava valdkonna kohta. |
| --- | --- |

3.16.8.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.16.9. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.16.9.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Materiaalsel põhivaral ei ole kindlustuskatet. | Pooleli |
| 2015 | Raamatupidamissüsteemid valideeriti viimati aastal 2012. | Lõpetatud |
| 2015 | Prahas asuva peakorteri ja agentuuri kui terviku jaoks puudub talitluspidevuse kava. | Pooleli |
| 2015 | Agentuuri 2015. aasta tööprogramm võeti vastu alles 2015. aasta märtsis ning ajavahemiku 2014–2020 mitmeaastane tööprogramm on endiselt vastu võtmata. | Lõpetatud |
| 2017 | 2013. aastal paigutati agentuur ümber ja tema missioon määratleti uuesti. Agentuuri finantsmäärus vaadati 2014. aastal läbi ja agentuur delegeeris oma raamatupidamisarvestuse 2015. aastal komisjoni peaarvepidajale. Kuigi sellega kaasnes agentuuri menetluste oluline muutmine, ei ole raamatupidamissüsteemi alates 2012. aastast uuesti heaks kiidetud. | Lõpetatud |
| 2017 | Agentuur avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks ei olnud agentuur võtnud kasutusele ühtegi komisjoni välja töötatud IT-vahendit. | Alustamata |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2014

Materiaalsel põhivaral ei ole kindlustuskatet.

Pooleli

2015

Raamatupidamissüsteemid valideeriti viimati aastal 2012.

Lõpetatud

2015

Prahas asuva peakorteri ja agentuuri kui terviku jaoks puudub talitluspidevuse kava.

Pooleli

2015

Agentuuri 2015. aasta tööprogramm võeti vastu alles 2015. aasta märtsis ning ajavahemiku 2014–2020 mitmeaastane tööprogramm on endiselt vastu võtmata.

Lõpetatud

2017

2013. aastal paigutati agentuur ümber ja tema missioon määratleti uuesti. Agentuuri finantsmäärus vaadati 2014. aastal läbi ja agentuur delegeeris oma raamatupidamisarvestuse 2015. aastal komisjoni peaarvepidajale. Kuigi sellega kaasnes agentuuri menetluste oluline muutmine, ei ole raamatupidamissüsteemi alates 2012. aastast uuesti heaks kiidetud.

Lõpetatud

2017

Agentuur avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks ei olnud agentuur võtnud kasutusele ühtegi komisjoni välja töötatud IT-vahendit.

Alustamata

AGENTUURI VASTUS

Agentuur võtab kontrollikoja märkused teadmiseks.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 2 (jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad) rahastatud asutused

3.17.   EUROOPA KESKKONNAAMET (EEA)

SISSEJUHATUS

| 3.17.1. | Kopenhaagenis asuv Euroopa Keskkonnaamet (edaspidi „amet“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (168). Amet vastutab vaatlusvõrgu loomise eest, mis annab komisjonile, parlamendile, liikmesriikidele ja laiemale üldsusele usaldusväärset teavet keskkonna seisundi kohta. Teave peaks eelkõige võimaldama Euroopa Liidul ja liikmesriikidel rakendada keskkonnakaitse meetmeid ja hinnata nende mõjusust. |
| --- | --- |

3.17.1.

| 3.17.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (169).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (170) | 42 | 43 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (171) | 212 | 204 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed; arvud sisaldavad nii põhi- kui mittepõhieelarvet. |

3.17.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (170)

42

43

Töötajate arv seisuga 31. detsember (171)

212

204

Allikas:

ameti edastatud andmed; arvud sisaldavad nii põhi- kui mittepõhieelarvet.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.17.3. | Auditeerisime






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (172) ja eelarve täitmise aruannetest (173)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.17.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (172) ja eelarve täitmise aruannetest (173)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.17.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.17.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.17.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.17.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.17.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.17.6.

| 3.17.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.17.7.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 3.17.8. | Amet lõpetas 1,4 miljoni euro suuruse IT-nõustamisteenuste lepingu, sest töövõtja tegevus ei olnud rahuldav. Mõni kuu hiljem sõlmis amet uue riigihankemenetluse alusel sama liiki teenuste hankimiseks 2 miljoni euro väärtuses uue astmelise lepingu konsortsiumiga, mida juhib sama töövõtja. Tehniline kirjeldus ei sisalda aga elemente, mis neutraliseeriksid uue lepingu alusel uuesti tekkida võivate sarnaste probleemide riski. Amet peaks sõlmima hankelepinguid ainult juhul, kui võib eeldada rahuldavat tulemust. |
| --- | --- |

3.17.8.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.17.9. | Copernicuse kohaliku maismaaseire teenuse osutamiseks tellis amet teenuseid summas, mis ületas kehtiva raamlepingu ülemmäära 111 000 euroga. Selle võimaldamiseks suurendas amet raamlepingu ülemmäära 112 000 eurot. Siiski ei vormistatud seda ametlikult lepingu muutmisega. Amet peaks muutma lepingu muudatused vastavalt riigihanke-eeskirjade sätetele ametlikuks. |
| --- | --- |

3.17.9.

| 3.17.10. | Ametil puudub tundlike ametikohtade ajakohastatud poliitika, mis määratleks tundlikud funktsioonid, hoiaks neid ajakohasena ja määratleks asjakohased meetmed erahuvide riski maandamiseks. Amet peaks sellise tundliku ametikoha poliitika viivitamata vastu võtma ja seda rakendama. |
| --- | --- |

3.17.10.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.17.11. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.17.11.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2016 | Tarkvara, litsentside ja nendega seotud IT-hoolduse ja nõustamise hankimiseks kasutatud komisjoni institutsioonidevaheline raamleping ei taganud piisavat konkurentsi ega majanduslikult kõige soodsama lahenduse kasutamist. | Ei kohaldata |
| 2017 | Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse ameti direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus). | Alustamata
  (Amet ei nõustu) (174) |
| 2017 | Ametil tekkis ühe Euroopa teemakeskuse 2016. aasta tegevuskava rakendamisel märkimisväärseid viivitusi. | Lõpetatud |
| 2017 | Mitmes riigihankemenetluses leiti mõningaid puudusi. | Ei kohaldata |
| 2017 | Mitme mahuka hanke hinnakonkurents põhines üksnes teatud profiilide puhul pakutaval päevamaksumusel ja mitte ülesannete lõpuleviimiseks hinnanguliselt vajamineval ajal. Raamlepingud sõlmiti vaid ühe pakkujaga, ehkki hanke uuesti avamine konkurentsile mitme pakkuja vahel tooks konkreetsete lepingute puhul paremaid tulemusi. | Ei kohaldata |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved ja e-hanked, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust. | Lõpetatud |
| 2017 | Ameti korraldatud värbamismenetlustes tuvastati mitmeid vigu. | Ei kohaldata |
| 2017 | Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |
| 2017 | Amet võttis enne komisjonilt eelmaksete saamist mitu Copernicusega seotud juriidilist kohustust, mis on vastuolus finantsmääruse kohaldamise eeskirjadega. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2016

Tarkvara, litsentside ja nendega seotud IT-hoolduse ja nõustamise hankimiseks kasutatud komisjoni institutsioonidevaheline raamleping ei taganud piisavat konkurentsi ega majanduslikult kõige soodsama lahenduse kasutamist.

Ei kohaldata

2017

Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse ameti direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus).

Alustamata

(Amet ei nõustu) (174)

2017

Ametil tekkis ühe Euroopa teemakeskuse 2016. aasta tegevuskava rakendamisel märkimisväärseid viivitusi.

Lõpetatud

2017

Mitmes riigihankemenetluses leiti mõningaid puudusi.

Ei kohaldata

2017

Mitme mahuka hanke hinnakonkurents põhines üksnes teatud profiilide puhul pakutaval päevamaksumusel ja mitte ülesannete lõpuleviimiseks hinnanguliselt vajamineval ajal. Raamlepingud sõlmiti vaid ühe pakkujaga, ehkki hanke uuesti avamine konkurentsile mitme pakkuja vahel tooks konkreetsete lepingute puhul paremaid tulemusi.

Ei kohaldata

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved ja e-hanked, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Lõpetatud

2017

Ameti korraldatud värbamismenetlustes tuvastati mitmeid vigu.

Ei kohaldata

2017

Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

2017

Amet võttis enne komisjonilt eelmaksete saamist mitu Copernicusega seotud juriidilist kohustust, mis on vastuolus finantsmääruse kohaldamise eeskirjadega.

Lõpetatud

AMETI VASTUS

| 3.17.8. | Amet nõustub, et lepinguid peaks sõlmima ainult juhul, kui võib eeldada nende rahuldavat täitmist. Seetõttu on asjaomane teenuste raamleping mitmekordne leping, mis sõlmiti nn kaskaadsüsteemis (mitmeastmelisena) kolme ettevõtjaga, vähendades sellega lepingu ebarahuldava täitmise potentsiaalset riski. See tagab, et töövõtjad võivad täita lepingut järjestikku, vältides seega sõltuvust ühest töövõtjast ning tagades seeläbi talitluspidevuse juhul, kui üks töövõtjatest ei saa hanget täita, või juhul, kui üks kaskaadsüsteemi lepingutest tuleb lõpetada. Peale selle on kaskaadis esimeseks hinnatud töövõtja kahest ettevõtjast koosnev konsortsium, mis pakub oma kombineeritud tehnilise ja kutselise suutlikkusega, mille on heaks kiitnud hindamiskomitee, lepingu rahuldava täitmise lisatagatist. Lisaks sisaldab raamleping leppetrahvide ja hinna alandamise sätteid, mis võivad toimida rahuldava täitmise tagamisel stimuleerivate meetmetena ning riskimaandusmeetmetena erimeelsuste korral. Määratud hindamiskomitee soovitus sõlmida leping hindamisel edukaks osutunud töövõtjaga on samuti selge märk, et võib eeldada rahuldavat täitmist. Igal juhul saab rahuldavat täitmist kontrollida ainult raamlepingu rakendamisel konkreetse lepingu kaudu. Lisaks võib tõhusaid riskimaandusmeetmeid arvestada alles konkreetse lepingu sõlmimise läbirääkimistel, olenevalt teenusnõude ja töövõtja pakkumise kirjeldustest. |
| --- | --- |

3.17.8.

| 3.17.9. | Amet arvestab, et raamlepingu eelarve ülemmäära suurendamine on asutuse siseotsus, mis ei mõjuta töövõtjat, kui see ei anna talle õigust nõuda konkreetset ostumahtu. Lisaks järgis amet juhiseid ja suuniseid, mis on sätestatud eelarve peadirektoraadi keskse finantstalituse koostatud avalike hangete teatmikus, ning vastutav eelarvevahendite käsutaja allkirjastas toimikus märkuse, mis sisaldas õiguslikku alust ja muutmise põhjendust. Raamlepingu muudatus avaldatakse ameti veebilehel hiljemalt 30. juunil 2019, kooskõlas finantsreeglite (FR2012) kohaldamise eeskirjade sätetega. |
| --- | --- |

3.17.9.

| 3.17.10. | Seoses tundlike ametikohtade küsimusega on EEA juhtkond koostanud tundlike ametikohtade loetelu alates 2009, lisades riskihinnangu ja kehtestatud riski maandavad kontrollimeetmed. Olemasolevat tuvastamismenetluse viitedokumenti vaadatakse praegu läbi, et lisada muudatused, mis tulenevad EEA reorganiseerimisest septembris 2018. Viitedokument sisaldab tundlike ametikohtade tuvastamise ja haldamise suuniseid. See on kooskõlas Euroopa Komisjoni sisekontrolli suunistega. Ajakohastatud viitedokument (suunised) ei erine põhimõtteliselt praegu kehtivast, sest üldaspektid ja riski maandavad kontrollimeetmed jäävad põhimõtteliselt samaks. |
| --- | --- |

3.17.10.

3.18.   EUROOPA KALANDUSKONTROLLI AMET (EFCA)

SISSEJUHATUS

| 3.18.1. | Vigos asuv Euroopa Kalanduskontrolli Amet (edaspidi „amet“ või „EFCA“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 (175). Ameti peamine ülesanne on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhus ja ühtne kohaldamine. |
| --- | --- |

3.18.1.

| 3.18.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (176).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (177) | 17 | 17 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (178) | 72 | 77 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.18.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (177)

17

17

Töötajate arv seisuga 31. detsember (178)

72

77

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.18.3. | Auditeerisime






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (179) ja eelarve täitmise aruannetest (180)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.18.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (179) ja eelarve täitmise aruannetest (180)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.18.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.18.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.18.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.18.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.18.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.18.6.

| 3.18.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.18.7.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.18.8. | Aastal 2014 allkirjastas komisjon enam kui 50 ELi institutsiooni ja organi (EFCA kaasa arvatud) nimel ühe töövõtjaga raamlepingu tarkvara ja litsentside soetamiseks ning sellealaseks IT-hoolduseks ja nõustamiseks. Tarkvaraturu kõikuvate hindade tõttu ei sisalda leping hinnakirja. Raamlepingu sõlminud töövõtja tegutseb vahendajana asutuse ja selle vajaduste täitmiseks sobivate tarnijate vahel. Vahendusteenuste eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus lisada tarnijate hindadele 2–9 %. Aastal 2018 moodustasid maksed raamlepingu sõlminud töövõtjale 192 112 eurot. Ameti tehtud eelkontrollid ei olnud tõhusad, sest ei kontrollitud, kas raamlepingu töövõtja poolt küsitud hinnad ja lisatasud olid õiged. Raamleping ise võib piirata konkurentsi, kuna puuduvad tõendid selle kohta, et raamlepingu sõlminud töövõtja valib tarnijad konkurentsipõhiselt. Amet peaks kohandama selliste lepingute alusel tehtavate maksete eelkontrolle ja tagama kõigi hangete puhul konkurentsipõhise menetluse (181). |
| --- | --- |

3.18.8.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.18.9. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande „Planeerimine, eelarvestamine ja järelevalve Euroopa Kalanduskontrolli Ametis“ (182). Amet ja komisjoni siseauditi talitus leppisid kokku võimalike parandusmeetmete võtmise kava. |
| --- | --- |

3.18.9.

AMETI VASTUS

| 3.18.8. | EFCA väljendab heameelt kontrollikoja kommentaaride üle ja võtab need arvesse. EFCA ei olnud otseselt seotud informaatika peadirektoraadi ja Comparexi vahel sõlmitud institutsioonidevahelise raamlepinguga ning tal ei olnud võimalik raamlepingu tingimusi ja sätteid muuta. EFCA ühines informaatika peadirektoraadi allkirjastatud uue raamlepinguga sama liiki toodete ostmiseks. Vana lepingu probleemid näivad olevat lahendatud ja vastavalt rakendab EFCA uut raamlepingut. Seoses hindadega võrdles EFCA tavaliselt hinnapakkumisi müüjate avaldatud soovitatud jaemüügihindade, varem makstud hindade ja alternatiivsete toodete teadaolevate hindadega. EFCA leidis järjekindlalt, et hinnapakkumised on soovitatud jaemüügihindadest väiksemad. Nii tagati, et EFCA on saanud hea hinna ja kvaliteedi suhte. Hinnapakkumise iga erinevust või hinna äkilist või olulist tõusu saab märgata ja üksikasjalikult uurida enne tellimuse allkirjastamist. |
| --- | --- |

3.18.8.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 3 (julgeolek ja kodakondsus) rahastatud asutused

3.19.   EUROOPA LIIDU ÕIGUSKAITSEKOOLITUSE AMET (CEPOL)

SISSEJUHATUS

| 3.19.1. | Budapestis asuv Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (edaspidi „amet“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2219, (183) millega asendati ja tühistati nõukogu otsus 2005/681/JSK (184). Ameti ülesanne on toimida võrgustikuna ja ühendada liikmesriikide politseinike koolitusasutusi, et koolitada politsei vanemametnikke vastavalt ühistele standarditele. |
| --- | --- |

3.19.1.

| 3.19.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (185).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (186) | 9 | 10 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (187) | 53 | 51 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.19.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (186)

9

10

Töötajate arv seisuga 31. detsember (187)

53

51

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.19.3. | Auditeerisime






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (188) ja eelarve täitmise aruannetest (189)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.19.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (188) ja eelarve täitmise aruannetest (189)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.19.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.19.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.19.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.19.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.19.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.19.6.

| 3.19.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.19.7.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 3.19.8. | Detsembris 2017 kuulutas amet välja hanke, et sõlmida nelja-aastane raamleping (hinnanguline turumaht 8,5 miljonit eurot) oma töötajate ja koolituses osalejate reisikorraldusteenuste jaoks. Pakkumuste hindamiskriteeriumitele olid määratud kaalud – 60 % kvaliteedile ja 40 % hinnale. Kuuest saadud pakkumusest kolm ületasid kvaliteedi miinimumtaseme. Hanke võitnud pakkuja poolt ameti stsenaariumi põhjal pakutud hind oli 56 % kahe muu pakkuja pakutud keskmisest hinnast. Pakkumus tunnistati edukaks, ilma et võitjalt oleks küsitud selgitusi potentsiaalselt põhjendamatult madala hinnaga pakkumuse kohta. 2018. aastal tehti kirjeldatud lepingu raames makseid kokku summas 2 058 073 eurot. Potentsiaalselt põhjendamatult madala hinnaga pakkumuste korral peaks amet analüüsima nende põhjuseid, et tagada pakkumuste jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

3.19.8.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.19.9. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.19.9.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2016 | Tööjõu voolavus on suur ning see võib avaldada mõju tegevuse talitluspidevusele ja ameti võimele oma töökavas ettenähtud tegevusi ellu viia. Teised liikmesriigid esitasid väga vähe taotlusi. | Pooleli |
| 2017 | Hoolimata ameti menetluste muutmisest, ei ole raamatupidamissüsteemi alates 2013. aastast uuesti heaks kiidetud. | Lõpetatud |
| 2017 | Detsembris 2016 allkirjastas amet ühe ettevõttega 1,6 miljoni euro suuruse nelja-aastase raamlepingu ajutise tööjõu teenuste osutamiseks. Hanke ainuke konkurentsikriteerium oli hind, kvaliteeti arvesse ei võetud. | Ei kohaldata |
| 2017 | Amet ei analüüsinud põhjalikult BREXITi mõju. | Lõpetatud |
| 2017 | Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll kasutusele võtnud e-arved ja e-hanked, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust. | Alustamata |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2016

Tööjõu voolavus on suur ning see võib avaldada mõju tegevuse talitluspidevusele ja ameti võimele oma töökavas ettenähtud tegevusi ellu viia. Teised liikmesriigid esitasid väga vähe taotlusi.

Pooleli

2017

Hoolimata ameti menetluste muutmisest, ei ole raamatupidamissüsteemi alates 2013. aastast uuesti heaks kiidetud.

Lõpetatud

2017

Detsembris 2016 allkirjastas amet ühe ettevõttega 1,6 miljoni euro suuruse nelja-aastase raamlepingu ajutise tööjõu teenuste osutamiseks. Hanke ainuke konkurentsikriteerium oli hind, kvaliteeti arvesse ei võetud.

Ei kohaldata

2017

Amet ei analüüsinud põhjalikult BREXITi mõju.

Lõpetatud

2017

Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll kasutusele võtnud e-arved ja e-hanked, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Alustamata

AMETI VASTUS

| 3.19.8. | Amet võtab kontrollikoja märkused teadmiseks ja nõustub, et finantsmäärusega nähakse ette avaliku sektori hankija kohustus nõuda selgitusi ebanormaalselt madala hinnaga pakkumiste kohta. Kõnealusel juhul ei küsinud hindamiskomitee selgitusi, sest tulenevalt igapäevatööst teadis ta eelmise lepingu sõlminud ettevõtte küsitud hinda ning suutis seetõttu tuvastada, et uue töövõtja küsitud hinnatase oli oluliselt kõrgem kui eelmisel. Peale selle olid finantshindamise etappi jõudnud kolmest pakkumisest kahes esitatud hinnad sarnases vahemikus, samas kui kolmas ettevõte küsis oluliselt kõrgemaid hindu. Sel põhjusel jättis hindamiskomitee arvestamata ebanormaalselt madala hinnaga pakkumise riski. Nõustume sellegipoolest kontrollikoja tähelepanekuga, et see hinnang ei olnud ametlikult esitatud hindamisaruandes. |
| --- | --- |

3.19.8.

3.20.   EUROOPA VARJUPAIGAKÜSIMUSTE TUGIAMET (EASO)

SISSEJUHATUS

| 3.20.1. | Vallettas asuv Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (edaspidi „amet“ või „EASO“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 439/2010 (190) ning selle eesmärk on tihendada liikmesriikide praktilist koostööd varjupaigaküsimustes, et liikmesriigid suudaksid paremini täita ELi ja rahvusvahelisi kohustusi pakkuda kaitset neile, kes seda vajavad. Alates 2015. aastast toetab amet rändekriisi kontekstis Kreekat ja Itaaliat. |
| --- | --- |

3.20.1.

| 3.20.2. | Meie 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta esitatud auditiarvamused ja tähelepanekud kajastasid sündmusi ja tingimusi, mis iseenesest mõjutasid ameti tegevust kohaldatava õigusraamistiku nõuete täitmise seisukohast (peamiselt seoses hangete ja värbamisega). Sisuliselt ei ole need sündmused ja tingimused muutunud. |
| --- | --- |

3.20.2.

| 3.20.3. | Amet haldab pagulaskriisiga seotud operatsioone detsentraliseeritud keskkonnas ning tal on mitu piirkondlikku kontorit Itaalias ja Kreekas ning alates 2018. aastast Küprosel. Detsentraliseeritud keskkond on üks lisaprobleem, mis raskendab meetmete rakendamist kooskõlas kohaldatava õigusraamistikuga. |
| --- | --- |

3.20.3.

| 3.20.4. | Oma ülesannete täitmisel sõltub amet, mille töötajate arv on piiratud (ca 200 töötajat), liikmesriikide koostööst ja riiklike ekspertide lähetamisest, nagu on sätestatud komisjoni määruses. Arvestades, et liikmesriikide lähetatud ekspertide arv on kogu aeg väike, jätkas amet alternatiivsete korralduste kasutamist, palgates eraettevõtete kaudu ajutisi töötajaid ja tõlke. 2018. aastal oli 569-st Kreekas töötavast eksperdist ajutisi töötajaid 243 (43 %) ja ligikaudu 60 116-st registreeritud tööpäevast tegid ajutised töötajad ca40 947 (68 %). Samal ajal oli 373-st Itaalias töötavast eksperdist ajutisi töötajaid 221 (59 %) ja ligikaudu 43 584-st registreeritud tööpäevast tegid ajutised töötajad ca35 137 (81 %). Ameti põhiülesannete sellises mahus eraettevõtetele delegeerimine põhjustab talle kriitilist sõltuvust ja püsivat talituspidevuse riski tundlikus valdkonnas, mis on Euroopasse suunduvate rändevoogude tõhusa juhtimise võti. |
| --- | --- |

3.20.4.

| 3.20.5. | Ameti tegevuse olemus muudab selle ajakava ja kestuse kavandamise keeruliseks. Seetõttu on ametil raske prognoosida, millised operatiivsed kokkulepped on usaldusväärse finantsjuhtimise seisukohast kõige kasulikumad, olgu siis institutsioonisiseste või -väliste töötajate töölevõtmise või ka eri kohtades sõlmitavate üürilepingute kestuse puhul. |
| --- | --- |

3.20.5.

| 3.20.6. | Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformimise läbirääkimiste pikk protsess suunab juba niigi vähesed EASO ressursid märkimisväärselt mahukasse ettevalmistustegevusse ja vähendab veelgi operatiivülesannete täitmiseks vajaminevaid ressursse. |
| --- | --- |

3.20.6.

| 3.20.7. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (191).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (192) | 79 | 98 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (193) | 200 | 207 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.20.7.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (192)

79

98

Töötajate arv seisuga 31. detsember (193)

200

207

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.20.8. | Auditeerisime






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (194) ja eelarve täitmise aruannetest (195)31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.20.8.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (194) ja eelarve täitmise aruannetest (195)31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.20.9. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.20.9.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.20.10. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.20.10.

Maksed

Alus märkustega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.20.11. | Kontrollikoda järeldas eelarveaastate 2016 ja 2017 auditiaruannetes, et Kreekas ajutiste töötajate vahendamisega seotud lepingud, ameti reisiteenused ja bürooruumide rent Lesbosel on eeskirjadevastased. Nende lepingute alusel 2018. aastal tehtud maksete summa on 3 405 970 eurot (4 % kõigist 2018. aasta maksetest). |
| --- | --- |

3.20.11.

Märkustega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.20.12. | Välja arvatud punktis „Alus märkustega arvamuse esitamiseks maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta“ kirjeldatud mõju, on 31. detsembril 2018 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud meie hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.20.12.

Muu asjaolu

| 3.20.13. | Alates 2017. aasta lõpust on töötajate olukord ametis märkimisväärselt halvenenud. 2018. aastal muutis amet töölevõtmise eeskirjad läbipaistvamaks. 2018. aasta lõpus oli EASO-l 219 koosseisulist töötajat. Saadeti 89 tööpakkumist ja sõlmiti 60 lepingut. Ameti töötajate arvu tegelik netokasv oli 2018. aastal aga marginaalne ning aasta lõpus oli endiselt täitmata 78 vaba töökohta. Eriti murettekitav on juhtide puudumine haldusosakonnas. 2018. aasta lõpuks oli viiest ametikohast neli vaba või oli nendel ametikohtadel töötavate isikute töösuhe peatatud. Üks juhi ametikoht täideti ajutiselt. Üldiselt kaasneb sellise olukorraga märkimisväärne oht ameti tegevuse jätkumisele praeguses mahus, ning amet peaks tegema täiendavaid jõupingutusi, et täita vabad töökohad koostöös komisjoni ja liikmesriikidega. |
| --- | --- |

3.20.13.

| 3.20.14. | Liikmesriikide varjupaigatugirühmade ja muude EASO üksuste majutamisega seotud põhjaliku korra puudumine (nt mis puudutab EASO koosseisuliste töötajate, liikmesriikide ekspertide ja lepinguliste ekspertide privileege ja immuniteete) tekitab märkimisväärseid tegevusalaseid, rahalisi ja maineriske. Amet peaks koos komisjoniga jätkuvalt otsima võimalusi, et korraldada varjupaigatugirühmade ja muude EASO üksuste majutamine liikmesriikides tõhusalt. |
| --- | --- |

3.20.14.

| 3.20.15. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.20.15.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.20.16. | Amet kasutab IT-ettevõtetega sõlmitud teenuslepinguid, mis on sõnastatud viisil, mis võib viidata ajutiste töötajate kasutamisele selle asemel, et pakkuda selgelt määratletud IT-teenuseid ja -tooteid. Kasutajaettevõttes konkreetseid tähtajalisi ülesandeid täitvate renditöötajate (ajutiste töötajate) kasutamist reguleeritakse direktiiviga 2008/104/EÜ renditöö kohta ning liikmesriikide poolt kõnealuse direktiivi ülevõtmisel vastu võetud erieeskirjadega. Malta renditööd käsitlevate eeskirjade kohaselt on üksnes registreeritud ajutist tööd pakkuvatel büroodel õigus pakkuda kasutajaettevõtetele (siinkohal EASO) renditöötajaid. Teenuste hankelepingute kasutamine tööjõu värbamiseks ei vasta ELi personalieeskirjadele ning ELi sotsiaal- ja tööhõive-eeskirjadele. Amet peaks tagama selle, et lepingutes tehtaks selget vahet IT-teenuste osutamise ja ajutiste töötajate värbamise vahel. |
| --- | --- |

3.20.16.

| 3.20.17. | 2018. aastal algatas amet avatud hankemenetluse ajutiste töötajate teenuste osutamise raamlepingute sõlmimiseks Itaalias neljaks aastaks maksimaalse maksumusega 50 miljonit eurot. Amet lõpetas menetluse põhjusel, et laekus vaid üks pakkumus. Lisaks pidas amet seda pakkumist vastuvõetamatuks, kuna finantspakkumus ületas hinnangulise maksimaalse eelarve. Leidsime hanketingimustes olulise vea, mille maksumus oli 25 miljonit eurot. EASO oli kutsunud kandidaate üles esitama pakkumuse kindlaksmääratud arvu kuude ja kindlaksmääratud brutopalga kohta, mida makstakse ajutistele töötajatele. Pakkumuse kogumaksumus pidi jääma alla 50 miljoni euro. Selline pakkumus oleks olnud võimalik ainult siis, kui teenusepakkuja ei tasuks Itaalia seadustega nõutavaid makse ja sotsiaalkindlustusmakseid (mis oleks kokku ca 25 miljonit eurot). Seetõttu on tõenäoline, et muud võimalikud kandidaadid ei saatnud EASO-le oma pakkumusi, kuna hanketingimused ei võimaldanud seadusele vastava pakkumuse esitamist. Kuid amet ei muutnud hanketingimusi ega korraldanud uut avatud menetlust, vaid pidas tingimuste täitmise üle läbirääkimisi ning allkirjastas seejärel lepingu ainsa pakkujaga, kes oli esialgsetel tingimustel pakkumuse teinud. Nõuetekohastel hanketingimustel põhineva ausa konkurentsi puudumisel loetakse hankemenetlus ja kõik sellega seotud lepingud ning tulevased maksed eeskirjadevastasteks. Selle lepingu raames 2018. aastal makseid ei tehtud. Amet peaks kohaldama ELi riigihanke-eeskirju rangel viisil. |
| --- | --- |

3.20.17.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.20.18. | Veebruaris 2018 võttis haldusnõukogu vastu otsuse piirata tegevdirektori volitusi, mis on seotud värbamise ja hangetega, et teha asjakohased otsused sõltuvaks tema enda kinnitusest. Juunis 2018 astus EASO tegevdirektor tagasi EASO ja ta asendati tegevdirektori kohusetäitjaga. Tegevdirektori kohusetäitja koostas EASO juhtimise tegevuskava, mille haldusnõukogu kinnitas 2018. aasta sügisel. Tegevuskava sisaldas esmatähtsaid eesmärke ja plaanilisi tulemusi, mis olid suunatud usalduse suurendamisele, sisemise juhtimisraamistiku tugevdamisele ja sisemise suutlikkuse taastamisele. EASO juhtimise tegevuskavas esitati 2018. aasta augustis tehtud hindamise tulemused ameti sisekontrollistandardite rakendamise kohta. Hindamises osutati enamiku sisekontrollistandardite ja hindamiskriteeriumide olulistele puudustele ja ebatõhususele. Tuvastatud puudused kinnitavad 2017. aastal kontrollikoja tehtud tähelepanekuid. |
| --- | --- |

3.20.18.

| 3.20.19. | EASO on organisatsioonilise juhtimise parandamiseks teinud konkreetseid ja positiivseid samme. Tegevuskava 61 meetmest oli meie auditi toimumise ajal (2019. aasta märts) 30 lõpule viidud ja 31 rakendamine oli pooleli. Tegemist on värskete meetmetega, mis alles vajavad lõpuleviimist. Seetõttu saab meetmete üldist mõju hinnata alles tulevikus. |
| --- | --- |

3.20.19.

| 3.20.20. | 2018. aasta lõpus ei olnud EASO-l siseauditi üksust ning alates jaanuarist 2018 ei ole valminud ühtegi põhjalikku siseauditi talituse auditiaruannet (siseauditi talitusel valmis 2018. aastal kaks teabekogumise aruannet ja 2019. aastal üks jätkuaruanne). Lisaks oli järelkontrollide väljatöötamine tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks alles lapsekingades. Nii tõhus siseauditi funktsioon kui ka tõhus järelkontroll on olulised juhtimisalased elemendid EASO-laadse organisatsiooni puhul, mis hõlmab paljusid eri asukohtades töötavaid osalejaid. Amet peaks looma siseauditi üksuse ja tõhusad järelkontrollid. |
| --- | --- |

3.20.20.

| 3.20.21. | Käsitlesime oma 2017. aastal lõppenud eelarveaasta auditiaruandes asjaolu, et EASO-l puudub asutusesisene õigusküsimustega tegelev üksus ning et eelmise direktori juhtimisel kaasati ameti töösse paljud õigusbürood. EASO koostas 2018. aastal nimekirja kõigist lepingutest, mida kasutatakse õigusnõustamise eesmärgil, ja alustas menetlust, et võtta tööle õigusnõustaja ja asendada varasemad lepingud, sõlmides õigusliku nõustamise raamlepingu. Uus vanemõigusnõustaja alustas ametis tööd 2019. aasta aprillis, uus õigusnõustamise raamleping sõlmiti aga 2019. aasta jaanuaris. Endiselt puudus aga kord juriidiliste dokumentide asutusesiseseks süstemaatiliseks läbivaatamiseks ning täheldati mitmeid vastuolusid 2018. aasta riigihankemenetluste õiguslikes aspektides. Amet peaks tagama tugeva õigusküsimustega tegeleva üksuse ja õigusmenetluste tõhusa haldamise. |
| --- | --- |

3.20.21.

| 3.20.22. | Tundlikke ametikohti käsitlevat poliitikat ei ole EASO-s ikka veel kehtestatud. See ei ole kooskõlas ameti sisekontrollistandarditega, mille kohaselt peavad tundlikud funktsioonid olema selgelt määratletud, dokumenteeritud ja ajakohastatud. Amet peaks kehtestama tõhusa tundlike ametikohtade poliitika. |
| --- | --- |

3.20.22.

| 3.20.23. | Üüritud ruumide ja nendega seotud teenuste haldamist puudutavate kohustuste ja rollide selgete määratluste puudumine võib takistada ruumidega seotud riskide tõhusat vähendamist. Selle riski maandamiseks peaks amet kehtestama tõhusa poliitika üüritud ruumide ja nendega seotud teenuste haldamiseks, võttes eriti arvesse seda, et tal on mitu kontorit eri riikides. Meile on teada antud, et amet astub selles suunas samme. |
| --- | --- |

3.20.23.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 3.20.24. | Piiratud esialgsed aastaeelarved ja ettenägematute kulude reservi puudumine EASO eelarves, mille abil rahastada ettenägematuid kiireloomulisi operatiivvajadusi, tekitab eelarvelist ebakindlust ja takistab hädaolukordadele reageerimise planeerimist. Amet peaks jätkama nimetatud eelarvepiirangute käsitlemist, konsulteerides komisjoni ja eelarvepädevate institutsioonidega. |
| --- | --- |

3.20.24.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.20.25. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate kommentaaride põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.20.25.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 ja 2014 | Paljud maksed tehti pärast finantsmäärusega sätestatud tähtaega. | Pooleli |
| 2014 | Töötajate voolavus on suur, mis tekitab märkimisväärset äririski. | Ei kohaldata |
| 2014 | Puuduvad dokumendid, mis õigustaksid välisosalejate kolme erinevasse kulude hüvitamise kategooriasse liigitamist. | Lõpetatud |
| 2016 | Pakkujate ebavõrdne kohtlemine reisiteenuste osutamise raamlepingu sõlmimiseks muutis lepingu ja sellega seotud maksed eeskirjadevastaseks. | Ei kohaldata |
| 2016 | Amet sõlmis rändekriisile reageerimisel oma tegevuse toetamiseks ajutiste teenuste raamlepingu hanget korraldamata ning see muutis lepingu ja sellega seotud maksed eeskirjadevastaseks. | Ei kohaldata |
| 2016 | Amet ei kontrollinud süstemaatiliselt töövõtja küsitavaid hindu ja vahendustasusid vastavalt komisjoni institutsioonidevahelisele IT tarnete ja teenuste raamlepingule. | Ei kohaldata |
| 2016 | 2014. ja 2015. aasta käibemaksutagastusi ei olnud tagasi makstud. | Lõpetatud |
| 2017 | Hoolimata korduvatest katsetest (36 värbamismenetlust ja 100 uut lepingut 2017. aastal) ei õnnestunud ametil tööle võtta ega säilitada piisavalt töötajaid. | Pooleli
  (rohkem üksikasju punktis 3.20.13) |
| 2017 | Ametil puudus siseauditi üksus ja | Pooleli
  (rohkem üksikasju punktis 3.20.20) |
| haldusnõukogu poolne finantshalduse järelevalve oli piiratud. | Lõpetatud |
| 2017 | Ametil ei ole asutusesisest õigusteenistust ning juriidiliste dokumentide süstemaatiline asutusesisene läbivaatamine puudub. Amet lahendab enamiku õigusküsimustest allhanke korras, ilma et oleks selgeid organisatsioonisiseseid otsuseid või suuniseid. | Pooleli
  (rohkem üksikasju punktis 3.20.21) |
| 2017 | 2017. aastal Maltal ajutiste teenuste osutamiseks korraldatud hankemenetlused (2017. aastal tehti makseid summas 1,0 miljon eurot) olid halvasti juhitud (mis mõjutas konkurentsi) ning hankeid tuli mitmel korral uuesti korraldada. | Ei kohaldata |
| 2017 | Amet ei hinnanud ajutiste töötajate vajadusi ega alternatiivseid lahendusi enne mitme miljoni euro väärtuses lepingute sõlmimist. | Ei kohaldata |
| Lepingute järelevalve riiklike eeskirjade täitmise üle oli kehv. Peale selle esines tööajatabelite kontrollimises märkimisväärseid puudusi ja õigusnormide rikkumisi. | Pooleli |
| 2017 | Leidsime tõsiseid puudusi neljateistkümnest auditeeritud värbamismenetlusest neljas. | Ei kohaldata |
| 2017 | Amet oli sõlminud üürilepingu Malta peakorteri laiendamiseks ja mitme uue kontori üürimiseks Ateenas, Lesbosel ja Chíosel, ilma asjakohast kohaliku turu analüüsi tegemata. | Ei kohaldata |
| 2017 | Lesbosel ja Chíosel sõlmitud üürilepingute finantsjuhtimine oli nõrk ja see ei olnud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega. | Ei kohaldata |
| 2017 | 2017. aastal täheldas amet, et reisiteenuste heakskiitmisel esines olulisi puudusi, eelkõige puudusid tõendavad dokumendid, et selliseid reisiteenuseid tõepoolest taotleti või osutati. Amet viib läbi nende küsimustega seotud siseuurimist. | Pooleli |
| 2017 | Leidsime olulisi puudusi ameti vajaduste hindamisel, hanketingimuste koostamisel, hankelepingu liigi valikul, kasutatavate menetluste valikus, pakkumuste esitamise tähtaegades, hindamis- ja edukaks tunnistamise meetodites, lepingute muutmisel ja pikendamisel, lepingute täitmisel ja osutatud teenuste kontrollimisel. | Pooleli |
| 2017 | Amet sõlmis otse nõustamisteenuse osutamise lepingu Kreeka saarte tegevuskava rakendamiseks. Seepärast on riigihankemenetlus ja kõik sellega seotud maksed (992 000 eurot) õigusnormide vastased. | Ei kohaldata |
| 2017 | Alates 2016. aastast on amet teinud 2016. aastal ühe õigusbürooga sõlmitud algses lepingus mitmeid muudatusi, suurendades 5 000  euro suurust algsummat 2018. aastaks 259 000 euroni. Seega olid nõustamisega seotud muudatused ja maksed õigusnormide vastased. | Ei kohaldata |
| 2017 | 2013. aastal allkirjastatud 120 000  euro suuruse lepingu (muudeti 2017. aastal 132 000 euroni) rakendamine oluliste ürituste korraldamiseks ei olnud kooskõlas lepingu algse eesmärgiga ja leping oli seetõttu õigusnormide vastaselt sõlmitud. | Ei kohaldata |
| 2017 | Schengeni assotsieerunud riikidelt ameti eelarvesse tehtavate osamaksete kalkulatsioon sisaldas viga. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2013 ja 2014

Paljud maksed tehti pärast finantsmäärusega sätestatud tähtaega.

Pooleli

2014

Töötajate voolavus on suur, mis tekitab märkimisväärset äririski.

Ei kohaldata

2014

Puuduvad dokumendid, mis õigustaksid välisosalejate kolme erinevasse kulude hüvitamise kategooriasse liigitamist.

Lõpetatud

2016

Pakkujate ebavõrdne kohtlemine reisiteenuste osutamise raamlepingu sõlmimiseks muutis lepingu ja sellega seotud maksed eeskirjadevastaseks.

Ei kohaldata

2016

Amet sõlmis rändekriisile reageerimisel oma tegevuse toetamiseks ajutiste teenuste raamlepingu hanget korraldamata ning see muutis lepingu ja sellega seotud maksed eeskirjadevastaseks.

Ei kohaldata

2016

Amet ei kontrollinud süstemaatiliselt töövõtja küsitavaid hindu ja vahendustasusid vastavalt komisjoni institutsioonidevahelisele IT tarnete ja teenuste raamlepingule.

Ei kohaldata

2016

2014. ja 2015. aasta käibemaksutagastusi ei olnud tagasi makstud.

Lõpetatud

2017

Hoolimata korduvatest katsetest (36 värbamismenetlust ja 100 uut lepingut 2017. aastal) ei õnnestunud ametil tööle võtta ega säilitada piisavalt töötajaid.

Pooleli

(rohkem üksikasju punktis 3.20.13)

2017

Ametil puudus siseauditi üksus ja

Pooleli

(rohkem üksikasju punktis 3.20.20)

haldusnõukogu poolne finantshalduse järelevalve oli piiratud.

Lõpetatud

2017

Ametil ei ole asutusesisest õigusteenistust ning juriidiliste dokumentide süstemaatiline asutusesisene läbivaatamine puudub. Amet lahendab enamiku õigusküsimustest allhanke korras, ilma et oleks selgeid organisatsioonisiseseid otsuseid või suuniseid.

Pooleli

(rohkem üksikasju punktis 3.20.21)

2017

2017. aastal Maltal ajutiste teenuste osutamiseks korraldatud hankemenetlused (2017. aastal tehti makseid summas 1,0 miljon eurot) olid halvasti juhitud (mis mõjutas konkurentsi) ning hankeid tuli mitmel korral uuesti korraldada.

Ei kohaldata

2017

Amet ei hinnanud ajutiste töötajate vajadusi ega alternatiivseid lahendusi enne mitme miljoni euro väärtuses lepingute sõlmimist.

Ei kohaldata

Lepingute järelevalve riiklike eeskirjade täitmise üle oli kehv. Peale selle esines tööajatabelite kontrollimises märkimisväärseid puudusi ja õigusnormide rikkumisi.

Pooleli

2017

Leidsime tõsiseid puudusi neljateistkümnest auditeeritud värbamismenetlusest neljas.

Ei kohaldata

2017

Amet oli sõlminud üürilepingu Malta peakorteri laiendamiseks ja mitme uue kontori üürimiseks Ateenas, Lesbosel ja Chíosel, ilma asjakohast kohaliku turu analüüsi tegemata.

Ei kohaldata

2017

Lesbosel ja Chíosel sõlmitud üürilepingute finantsjuhtimine oli nõrk ja see ei olnud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

Ei kohaldata

2017

2017. aastal täheldas amet, et reisiteenuste heakskiitmisel esines olulisi puudusi, eelkõige puudusid tõendavad dokumendid, et selliseid reisiteenuseid tõepoolest taotleti või osutati. Amet viib läbi nende küsimustega seotud siseuurimist.

Pooleli

2017

Leidsime olulisi puudusi ameti vajaduste hindamisel, hanketingimuste koostamisel, hankelepingu liigi valikul, kasutatavate menetluste valikus, pakkumuste esitamise tähtaegades, hindamis- ja edukaks tunnistamise meetodites, lepingute muutmisel ja pikendamisel, lepingute täitmisel ja osutatud teenuste kontrollimisel.

Pooleli

2017

Amet sõlmis otse nõustamisteenuse osutamise lepingu Kreeka saarte tegevuskava rakendamiseks. Seepärast on riigihankemenetlus ja kõik sellega seotud maksed (992 000 eurot) õigusnormide vastased.

Ei kohaldata

2017

Alates 2016. aastast on amet teinud 2016. aastal ühe õigusbürooga sõlmitud algses lepingus mitmeid muudatusi, suurendades 5 000  euro suurust algsummat 2018. aastaks 259 000 euroni. Seega olid nõustamisega seotud muudatused ja maksed õigusnormide vastased.

Ei kohaldata

2017

2013. aastal allkirjastatud 120 000  euro suuruse lepingu (muudeti 2017. aastal 132 000 euroni) rakendamine oluliste ürituste korraldamiseks ei olnud kooskõlas lepingu algse eesmärgiga ja leping oli seetõttu õigusnormide vastaselt sõlmitud.

Ei kohaldata

2017

Schengeni assotsieerunud riikidelt ameti eelarvesse tehtavate osamaksete kalkulatsioon sisaldas viga.

Ei kohaldata

AMETI VASTUS

| 3.20.14. | EASO võtab tähelepaneku teadmiseks. EASO on juba ammu tõstatanud selle küsimuse kahepoolsetes suhetes asjaomaste liikmesriikidega, komisjoniga ja EASO haldusnõukoguga:






  — | Itaaliaga sõlmiti majutuskokkulepe novembris 2017, kuid Itaalia parlament ei ole seda veel ratifitseerinud. |
| --- | --- | --- |

3.20.14.

—

Itaaliaga sõlmiti majutuskokkulepe novembris 2017, kuid Itaalia parlament ei ole seda veel ratifitseerinud.

| — | Seoses Kreekaga on pärast mitut konsultatsioonivooru jõutud kokkuleppe kavandini, kuid Kreeka valitsuse vahetumise tõttu ei ole see valmis. |
| --- | --- |

—

Seoses Kreekaga on pärast mitut konsultatsioonivooru jõutud kokkuleppe kavandini, kuid Kreeka valitsuse vahetumise tõttu ei ole see valmis.

| — | Küprosel on tegevus alles hiljuti intensiivistunud tasemeni, mis vajab EASO piirkondliku büroo rajamist, mistõttu on kontakteerutud riikide ametiasutustega, et alustada majutuskokkuleppe läbirääkimisi. |
| --- | --- |

—

Küprosel on tegevus alles hiljuti intensiivistunud tasemeni, mis vajab EASO piirkondliku büroo rajamist, mistõttu on kontakteerutud riikide ametiasutustega, et alustada majutuskokkuleppe läbirääkimisi.

Uus tegevdirektor on juba väljendanud kavatsust seda küsimust prioriseerida ning peagi külastab ta eespool nimetatud liikmesriike ja kohtub riiklike ametiasutustega.

| 3.20.16. | EASO võtab tähelepaneku teadmiseks. Ametisisestes aja ja vahendite erilepingutes määratletakse IKT-konsultantide töökoormus (nt inimtööpäevad) ja ametile vajalike profiilide erivajadused või -teenused. EASO eristab selgelt IKT-konsultante, kes ei kuulu ühegi kollektiivlepingu kohaldamisalasse, ja ajutisi töötajaid, kes on sõlminud töölepingu rendiagentuuriga ja kelle suhtes võidakse kohaldada tööõigust ning kollektiivlepingut. Kuigi EASOs teenuseid osutavate ajutiste töötajate järelevalvet teevad vahetult asutuse töötajad, töötavad IKT-konsultandid töövõtja täielikul juhtimisel ja järelevalve all. Seega ei sisalda asutusesisesed aja ja vahendite lepingud tööõiguse mõisteid ega termineid (st töötaja, tööandja, tööaeg, puhkus, palk, puhkusetasu jne).
  2018. aastal osalesid IKT-konsultandid EASO 34 projektis ja andsid kokku 3 727 konkreetset tulemust, mis kõik on jälgitavad sõlmitud lepinguteni, sh aja ja vahendite lepinguteni. Sellele vaatamata kaalutleb EASO aja ja vahendite näidislepingute läbivaatamist, et lisada igasse lepingusse lepingu alusel tehtavate tulemuste loetelu, ning jätkab hoolsuskohustust, et vältida EASO ja IKT-konsultantide suhte võimalikku käsitamist ajutise töötajana töötamisena või töösuhtena. |
| --- | --- |

3.20.16.

2018. aastal osalesid IKT-konsultandid EASO 34 projektis ja andsid kokku 3 727 konkreetset tulemust, mis kõik on jälgitavad sõlmitud lepinguteni, sh aja ja vahendite lepinguteni. Sellele vaatamata kaalutleb EASO aja ja vahendite näidislepingute läbivaatamist, et lisada igasse lepingusse lepingu alusel tehtavate tulemuste loetelu, ning jätkab hoolsuskohustust, et vältida EASO ja IKT-konsultantide suhte võimalikku käsitamist ajutise töötajana töötamisena või töösuhtena.

| 3.20.17. | Kuigi EASO tunnistab hankemenetluste tehnilisi puudusi, on amet seisukohal, et mõlemad menetlused on õiguspärased. EASO võtab sellegipoolest teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku, ja et vältida edasisi negatiivseid tähelepanekuid seoses selle lepinguga, kaalutleb ta asjakohaseid parandusmeetmeid, tagades samas talitluspidevuse. |
| --- | --- |

3.20.17.

| 3.20.20. | Amet võtab tähelepaneku teadmiseks. EASO on kokku leppinud ja dokumenteerinud järgmised sisekontrollisüsteemide parandusmeetmed:






  — | luua 2019. aasta IV kvartaliks siseauditisuutlikkus; |
| --- | --- | --- |

3.20.20.

—

luua 2019. aasta IV kvartaliks siseauditisuutlikkus;

| — | luua 2019. aasta III kvartaliks järel-sisekontrolli suutlikkus. Valikuprotsessi on rakendatud ja funktsioon hakkab toimima septembriks. |
| --- | --- |

—

luua 2019. aasta III kvartaliks järel-sisekontrolli suutlikkus. Valikuprotsessi on rakendatud ja funktsioon hakkab toimima septembriks.

| 3.20.21. | Amet võtab tähelepaneku teadmiseks. EASO kavatseb käivitada värbamismenetlused, et tugevdada asutusesisest õigustegevust 2019. aasta III/IV kvartaliks. EASO tsentraliseerib praegu õigusküsimuste käsitlemist nii, et asutusesisene õigusüksus on õigusküsimuste põhikoordineerija ning sise- ja välissidusrühmade peamine kontaktpunkt. EASO tsentraliseerib ka õiguslepinguid ja lepinguhaldust ning kohtueelseid ja kohtuvaidlusmenetlusi olemasolevatesse vahenditesse, kehtestades samas õigusnõustamise, -toe, -läbivaatamise siseprotsessid ja võrgustike loomise sisemised protsessid ning luues võrgustikke ja korraldades korrapäraseid kohtumisi sise- ja välissidusrühmadega, et pakkuda kvaliteetset õigustuge. |
| --- | --- |

3.20.21.

| 3.20.22. | Amet võtab tähelepaneku teadmiseks. Nimetatud poliitika on valmis ja eeldatavasti kiidetakse heaks 2019. aasta III kvartaliks ning rakendatakse 2019. aasta IV kvartaliks. See poliitika sätestab suunised ja kriteeriumid, millega juhtkond hindab riske, tuvastab ja dokumenteerib EASO tundlikud ülesanded koos kokkulepitud leevendavate kontrollidega. |
| --- | --- |

3.20.22.

| 3.20.23. | EASO võtab tähelepaneku teadmiseks. EASO kinnisvara ja üüritud ruumide haldamise kohustuste delegeerimine on dokumenteeritud tegevdirektori otsuses 2016/171 (kodukord) ja asjakohastes ametikirjeldustes, sealhulgas Itaalia ja Kreeka sektori juhatajate omades, kes vastutavad nende liikmesriikide operatiivbüroode juhtimise eest. Peale selle on EASO kasutanud valikumenetlust üldküsimuste talituse juhataja leidmiseks, kes vastutab EASO kõigi ruumide keskse haldamise eest koostöös asjaomaste operatiivbüroode juhatajatega. Amet tunnistab vajadust võtta vastu ruumide haldamise ametlik poliitika ja võtab vastavaid meetmeid. |
| --- | --- |

3.20.23.

| 3.20.24. | EASO võtab tähelepaneku teadmiseks. EASO püüab luua eriolukordade jaoks usaldusväärsed protsessid ja õigeaegse kavandamise, tagades nii turu pideva uurimise kriitilise tähtsusega ressursside osas, mida on vaja erilise surve all olevatele liikmesriikidele, kui ka selleks, et tagada pidev lepinguline valmisolek hädaolukordades. EASO on pidevas dialoogis komisjoni ja eelarvepädevate institutsioonidega seoses oma operatiivplaneerimise ja vahendite eraldamisega. Amet kasutab koostöös komisjoniga ja oma haldusnõukogu heakskiidul assotsieerunud riikide rahalisi vahendeid osaliselt tegevuskulude katteks, eelkõige selleks, et tulla toime ootamatute toetusnõuetega erilise surve all olevatest liikmesriikidest. |
| --- | --- |

3.20.24.

3.21.   HAIGUSTE ENNETAMISE JA TÕRJE EUROOPA KESKUS (ECDC)

SISSEJUHATUS

| 3.21.1. | Stockholmis asuv Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (edaspidi „keskus“ või „ECDC“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 851/2004 (196). Keskuse peamisteks ülesanneteks on haiguste ennetamise ja tõrje alaste andmete kogumine ja levitamine ning sellealaste teaduslike arvamuste esitamine. Samuti koordineerib keskus Euroopas selles valdkonnas koostööd tegevate asutuste tööd. |
| --- | --- |

3.21.1.

| 3.21.2. | Tabelis esitatakse keskuse peamised arvandmed (197).

  Tabel


  Keskuse peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (198) | 58 | 58 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (199) | 266 | 267 |
| Allikas: | keskuse edastatud andmed. |

3.21.2.

Tabel

Keskuse peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (198)

58

58

Töötajate arv seisuga 31. detsember (199)

266

267

Allikas:

keskuse edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.21.3. | Auditeerisime






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (200) ja eelarve täitmise aruannetest (201)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.21.3.

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (200) ja eelarve täitmise aruannetest (201)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.21.4. | Meie hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi keskuse finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.21.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.21.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.21.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.21.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.21.6.

| 3.21.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.21.7.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.21.8. | Aastal 2014 kirjutas komisjon enam kui 50 ELi institutsiooni ja organi (ECDC kaasa arvatud) nimel ühe töövõtjaga alla institutsioonidevahelise raamlepingu tarkvara ja litsentside soetamiseks ning sellealaseks IT-hoolduseks ja nõustamiseks. Tarkvaraturu volatiilsuse tõttu ei sisalda leping hinnakirja ning raamlepingu sõlminud töövõtja tegutseb vahendajana keskuse ja selle vajaduste täitmiseks sobivate tarnijate vahel. Vahendusteenuste eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus lisada tarnijate hindadele 2–9 %. Aastal 2018 maksti sellele raamlepingu töövõtjale kokku 1,1 miljonit eurot. ECDC tehtud eelkontrollid ei olnud tõhusad, sest ei kontrollitud, kas raamlepingu töövõtja küsitud hinnad ja vahendustasud olid õiged. Raamleping ise võib piirata konkurentsi, kuna puuduvad tõendid selle kohta, et raamlepingu sõlminud töövõtja valib tarnijad konkurentsipõhiselt. Keskus peaks kohandama sellistel lepingutel põhinevate tellimislehtede eelkontrolle ja tagama kõigi hangete puhul konkureeriva menetluse (202). |
| --- | --- |

3.21.8.

| 3.21.9. | Sarnaseid kontrollipuudusi leiti ka ühe teise raamlepingu rakendamisel, mis käsitles konverentsi- ja multimeediaseadmete ja -teenuste pakkumist. Keskus ei kontrollinud piisavalt, kas töövõtja põhitarnijate toodete hinnakirja suhtes oli enne tellimislehtede saatmist kohaldatud lepingulist 20 % suurust diskontomäära. Keskus peaks tellimislehtede eelkontrolle vastavalt kohandama. |
| --- | --- |

3.21.9.

| 3.21.10. | Kahe konverentse puudutava makse puhul leiti auditi käigus puudusi tellimislehtede, üleantud dokumentide ja arvete kontrolli ja kooskõlastava võrdlemise ülesehituses ja dokumenteerimises. Keskus peaks neid kontrollisüsteemi aspekte tõhustama, eriti mis puudutab suurte ja keerukamate ürituste korraldamist. |
| --- | --- |

3.21.10.

KESKUSE VASTUS

| 3.21.8. | ECDC võtab teadmiseks tähelepaneku, et kontrollikoda ei olnud rahul lepingute alusel tehtavate maksekorralduste eelkontrollide tõhususega. ECDC soovib siiski rõhutada, et praktikas on keeruline selliseid kontrolle jõustada, sest raamlepingu sõlminud töövõtjal puudus lepinguline kohustus esitada eraldi esialgne hind ja raamlepingu sõlminud töövõtja vahendustasu. Seega ei olnud eelkontrollide täielik hõlmavus teostatav. Samuti märgib ECDC, et osa tähelepanekust („Raamleping ise võib piirata konkurentsi, kuna puuduvad tõendid selle kohta, et raamlepingu sõlminud töövõtja valib tarnijad konkurentsipõhiselt.“ ja „Keskus peaks [...] tagama kõigi hangete puhul konkureeriva menetluse“) on seotud Euroopa Komisjoni kavandatud raamlepingu ülesehitusega, mitte selle rakendamisega ECDC poolt. |
| --- | --- |

3.21.8.

| 3.21.9. | ECDC võtab tähelepaneku teadmiseks ja tunnistab, et kontrolle võinuks teha struktureeritumalt ning paremini dokumenteerida. ECDC otsustas, et ei pikenda auditeeritud lepingut selle pikendamise kuupäeval oktoobris 2019. Vahepeal liitus ECDC komisjoni hallatava uue interinstitutsionaalse audiovisuaalseadmete raamlepinguga (raamleping nr SCIC-2016-S5-3471731), millega asendatakse auditeeritud leping alates novembrist 2019. Tänu uue lepingu struktuurile ei ole probleemi kordumine eeldatav. |
| --- | --- |

3.21.9.

| 3.21.10. | ECDC märgib, et auditeeritud kahes tehingus vigu ei leitud. Keskus vaatab siiski läbi kontrollide struktuuri ja dokumendid ning olemasolevad võrdlusandmed seoses konverentsidega, eriti suurte ja keerukamate konverentsidega. |
| --- | --- |

3.21.10.

3.22.   EUROOPA TOIDUOHUTUSAMET (EFSA)

SISSEJUHATUS

| 3.22.1. | Parmas asuv Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“ või „EFSA“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 (203). Ameti peamised ülesanded on anda toitu ja toiduohutust käsitlevate liidu õigusaktide koostamiseks vajalikku teadusinfot, koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad riskide kirjeldamist ja jälgimist, ning anda riskide kohta sõltumatut teavet. |
| --- | --- |

3.22.1.

| 3.22.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (204).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (205) | 81 | 80 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (206) | 443 | 444 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.22.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (205)

81

80

Töötajate arv seisuga 31. detsember (206)

443

444

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.22.3. | Auditeerisime






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (207) ja eelarve täitmise aruannetest (208)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.22.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (207) ja eelarve täitmise aruannetest (208)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.22.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.22.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.22.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.22.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.22.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.22.6.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.22.7. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande „Personalijuhtimine ja eetika EFSA-s“ (209). Amet koostas tegevuskava mõne potentsiaalselt parandamist vajava valdkonna kohta. |
| --- | --- |

3.22.7.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.22.8. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.22.8.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2017 | Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse asutuse direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus). | Pooleli |
| 2017 | 2017. aasta mais sõlmis amet üheksa avatud hankemenetluses osaleva asutuse nimel kolm astmelist (pingereasüsteem) raamlepingut, mis hõlmavad mitmesuguseid audititeenuseid. Raamlepingud koos hankemenetluse uuesti alustamisega on seda liiki teenuste jaoks sobivamad. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2017

Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse asutuse direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus).

Pooleli

2017

2017. aasta mais sõlmis amet üheksa avatud hankemenetluses osaleva asutuse nimel kolm astmelist (pingereasüsteem) raamlepingut, mis hõlmavad mitmesuguseid audititeenuseid. Raamlepingud koos hankemenetluse uuesti alustamisega on seda liiki teenuste jaoks sobivamad.

Ei kohaldata

AMETI VASTUS

Amet kinnitab, et on saanud kontrollikoja märkusteta aruande ja EFSA-l on hea meel kontrollikoja märkusteta auditiarvamuste üle, mis kinnitavad ameti raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ning tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

3.23.   EUROOPA SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE INSTITUUT (EIGE)

SISSEJUHATUS

| 3.23.1. | Vilniuses asuv Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (edaspidi „instituut“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1922/2006 (210). Instituudi ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada soolist võrdõiguslikkust käsitlevat teavet, töötada välja, analüüsida, hinnata ja levitada metodoloogilisi vahendeid eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist liidu kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja nendel põhinevatesse siseriiklikesse poliitikatesse. |
| --- | --- |

3.23.1.

| 3.23.2. | Tabelis esitatakse instituudi peamised arvandmed (211).

  Tabel


  Instituudi peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (212) | 8 | 8 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (213) | 45 | 44 |
| Allikas: | instituudi edastatud andmed. |

3.23.2.

Tabel

Instituudi peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (212)

8

8

Töötajate arv seisuga 31. detsember (213)

45

44

Allikas:

instituudi edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.23.3. | Auditeerisime






  a) | instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (214) ja eelarve täitmise aruannetest (215)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.23.3.

a)

instituudi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (214) ja eelarve täitmise aruannetest (215)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.23.4. | Meie hinnangul annab instituudi raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi instituudi finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.23.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.23.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.23.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.23.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.23.6.

| 3.23.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.23.7.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.23.8. | Eelarveaasta 2017. aasta lõpus oli instituut vastustajaks neljas kohtuasjas, mis olid seotud kolme hankemenetlusega, mille esitasid ELi kohtutele edukaks mitteosutunud pakkujad. Igas kohtuasjas taotles kaebaja lepingu sõlmimise otsuse tühistamist ja kahjutasu maksmist. 2018. aastal tegi kohus otsuse neljast kohtuasjast kahes ja lükkas kaebajate hagid tagasi ning instituudile sellest kulusid ei tekkinud. 2019. aasta alguses tegi kohus otsuse kahes ülejäänud kohtuasjas, mis mõlemad olid seotud sama lepingu sõlmimise otsuse ja lepinguga. Lepingu sõlmimine tühistati väiksemate menetluslike puuduste tõttu, kuigi puuduvad tõendid selle kohta, et hankemenetluse oleks pidanud võitma mõni muu pakkuja. Kahjunõuded lükati tagasi, kuid instituut pidi katma oma kohtukulud ja 75 % kaebajate kuludest. Selleks ajaks, kui kohus lepingu tühistas, oli see täielikult täidetud. 2018. aastal tehti selle lepingu raames makseid kokku 196 314 euro ulatuses. |
| --- | --- |

3.23.8.

| 3.23.9. | Instituut kasutas renditöötajaid (ajutisi töötajaid) ühe ajutist tööd pakkuva bürooga sõlmitud raamlepingu kaudu. 2018. aastal kasutas instituut lisaks oma 44 töötajale kaheksat ajutist töötajat. 2018. aastal maksti selle eest kokku ligi 102 000 eurot. Ajutiste töötajate kasutamise lepingute puhul kasutatakse spetsiifilist õigusraamistikku, mis paneb nii ajutist tööd pakkuvatele büroodele kui ka tööjõu kasutajatele rea kohustusi. Ühe peamise kohustusena (vastavalt direktiivile 2008/104/EÜ ja Leedu tööõigusele) peaksid ajutistel töötajatel olema samad töötingimused kui neid kasutava organisatsiooni otse palgatud töötajatel, kes töötavad samal ametikohal või täidavad samu ülesandeid samas töökohas. Samas ei nõutud lepingus, et ajutist tööd pakkuv büroo nimetatud tingimusi kindlasti järgiks, ning puuduvad tõendid selle kohta, et instituut võrdles oma otse värvatud töötajate töötingimusi ajutiste töötajate omadega. Instituut peaks analüüsima oma ajutiste töötajate töötingimusi ning tagama, et need on kooskõlas Euroopa ja liikmesriigi tööõigusega. |
| --- | --- |

3.23.9.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.23.10. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.23.10.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2016 | Seoses 2016. aasta välishindamisega instituudi poolt võetud järelmeetmed. | Lõpetatud |
| 2017 | Eelarveaasta 2017 lõpus oli instituut kostjaks neljas kohtuasjas, mis olid seotud kolme hankemenetlusega, mille esitasid üldkohtule mitteedukad pakkujad. | Ei kohaldata |
| 2017 | 2016. aastal korraldas instituut reisiteenuste hanke. Hanke tehniline kirjeldus ja hindamisprotsess ei pakkunud piisavaid tagatisi, et kindlustada majanduslikult soodsaima pakkumuse väljavalimine. | Ei kohaldata |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli instituut küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved, kuid mitte e-hankeid ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust. | Lõpetatud |
| 2017 | Instituut avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2016

Seoses 2016. aasta välishindamisega instituudi poolt võetud järelmeetmed.

Lõpetatud

2017

Eelarveaasta 2017 lõpus oli instituut kostjaks neljas kohtuasjas, mis olid seotud kolme hankemenetlusega, mille esitasid üldkohtule mitteedukad pakkujad.

Ei kohaldata

2017

2016. aastal korraldas instituut reisiteenuste hanke. Hanke tehniline kirjeldus ja hindamisprotsess ei pakkunud piisavaid tagatisi, et kindlustada majanduslikult soodsaima pakkumuse väljavalimine.

Ei kohaldata

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli instituut küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved, kuid mitte e-hankeid ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Lõpetatud

2017

Instituut avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

INSTITUUDI VASTUS

| 3.23.8. | EIGE võtab märkuse teadmiseks. EIGE uuris kohtuasjade põhjendusi ja täiustas oma hankemenetlusi, et minimeerida tulevaste kohtuasjade ja tagasilükatud pakkujate võimaliku rahulolematuse riski, sest isegi hagi tagasilükkamise korral kaasneb kohtuasjadega suur lisatöökoormus. Võetud meetmed hõlmavad hankeprotsessides osalevate töötajate erikoolitust saadud kogemuste kohta, hangete riskianalüüsi ning uute hankejuhendite ja -vormide koostamist. EIGE taotles ka hagejatelt oma kohtukulude hüvitamist kahes kohtuasjas (T-914/16 ja T-10/17), mille Üldkohus oli instituudile kahjunõuet esitamata tagasi lükanud. |
| --- | --- |

3.23.8.

| 3.23.9. | EIGE võtab märkuse teadmiseks. Kontrollikoja tõstatatud küsimust arutatakse praegu toimuvas kohtuvaidluses, kus EIGE osaleb kolmanda osapoolena. EIGE tegutseb vastavalt lõplikule kohtuotsusele pärast selle jõustumist. Koosseisuliste töötajate ja renditöötajate ülesannete põhjalikule analüüsile tuginedes leiab EIGE, et nende ülesandeid on raske omavahel võrrelda. Peamine erinevus tuleneb finantsmäärusest, milles on sätestatud, et finantsjuhtimises osalejate ülesandeid võivad teostada üksnes personalieeskirjade alusel värvatud töötajad. EIGE märgib ka, et raamlepingu lisas esitatud tehnilistes kirjeldustes on nõue, et rendiagentuur peab täielikult järgima Leedu õigust, eelkõige renditöötajate suhtes kohaldatavaid Leedu sotsiaalõigusnorme. See hõlmab ka direktiivi 2008/104/EÜ ülevõtmist Leedu õigusesse. |
| --- | --- |

3.23.9.

3.24.   EUROOPA RAVIMIAMET (EMA)

SISSEJUHATUS

| 3.24.1. | Amsterdami üle viidud Euroopa Ravimiamet (edaspidi „amet“ või „EMA“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2309/93, mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 726/2004 (216). Amet toimib kogu liitu hõlmava võrgustiku kaudu ja koordineerib siseriiklike ametiasutuste poolt kättesaadavaks tehtud teadusressursse, et tagada inim- ja veterinaarravimite hindamine ja järelevalve. |
| --- | --- |

3.24.1.

| 3.24.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (217).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (218) | 317 (219) | 338 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (220) | 766 | 781 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.24.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (218)

317 (219)

338

Töötajate arv seisuga 31. detsember (220)

766

781

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.24.3. | Auditeerisime






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (221) ja eelarve täitmise aruannetest (222)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.24.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (221) ja eelarve täitmise aruannetest (222)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.24.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.24.4.

Asjaolu rõhutamine

| 3.24.5. | 20. novembril 2017 andis Euroopa Liidu üldasjade nõukogu nõusoleku ameti asukoha üleviimiseks Madalmaadesse Amsterdami. Kolimine toimus märtsis 2019 ning ameti 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne sisaldas eraldisi sellega seotud kuludeks, mille summa oli 17,8 miljonit eurot. Lisaks sellele on ameti eelmise asukoha, Londoni hoone üürilepingus ette nähtud üüriperiood kuni 2039. aastani ilma nn väljumisklauslita. 20. veebruaril 2019 ei rahuldanud Inglismaa ja Walesi ülemkohus Euroopa Ravimiameti taotlust üürileping tühistada, otsustades, et Ühendkuningriigi lahkumine EList ja selle tagajärjed ei kujuta endast üürilepingu rikkumist (st kõrgem kohus ei tunnistanud seda vääramatu jõu olukorraks). Üürileping lubab siiski ruumide sihtotstarbe muutmist või allüürimist kolmandatele isikutele, kui üürileandja on selleks nõusoleku andnud. Ameti lõpliku raamatupidamise aastaaruande allkirjastamise ajal olid läbirääkimised ameti ja potentsiaalsete allüürnike vahel endiselt pooleli ning kõnealuse, ülesütlemist mittevõimaldava üürilepingu tulevane netokulu ei olnud teada (223). Ameti 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande lisades on avaldatud 468 miljoni euro suurune üürisumma, mis kuulub tasumisele kuni 2039. aastani ja millest 465 miljonit eurot on kajastatud tingimusliku kohustusena üüriperioodiks pärast ameti kolimist Amsterdami. |
| --- | --- |

3.24.5.

| 3.24.6. | Auditi tegemise ajal ei olnud veel kindlust, et pärast ameti ümberpaigutamist jäävad töötajad alles. See ebakindlus kujutab endast märkimisväärset talituspidevuse riski, kuigi amet võttis leevendavaid meetmeid, nt prioriseeris ülesandeid ja hõlbustas töötajate ümberpaigutamist. |
| --- | --- |

3.24.6.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.24.7. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.24.7.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.24.8. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.24.8.

| 3.24.9. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.24.9.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 3.24.10. | 31. detsembril 2016 lõppenud eelarveaasta auditiaruandes järeldasime, et amet ei olnud oma kahe peamise IT-projekti jaoks kasutatavaid konsultatsiooniteenuseid nõuetekohaselt hallanud. Konsultatsiooniteenuste ülemäärane kasutamine on ametile põhjustanud kriitilise sõltuvuse välisekspertiisist ning ebaproportsionaalselt suuri ülekulusid ja viivitusi. Amet alustas leevendusmeetmete rakendamist 2017. aastal, kuid seda ei ole veel lõpule viidud. Näiteks vähenes aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute („time and means“-lepingud) alusel 2018. aastal palgatud konsultantide arv märgatavalt – 141-lt 70-le –, kuid see jääb siiski kavandatud arvust (35) kaugele. Lisaks moodustas 2018. aastal aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingutele, mille kulude tõhusaks kontrollimiseks on väga vähe vahendeid, kulutatud summa IT-eelarvest endiselt ühe kolmandiku. Samuti leidsime, et on ikka veel aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepinguid, mis ei sisalda üksikasju konkreetsete osutatavate teenuste või tulemuste kohta. Amet peaks kiirendama leevendusmeetmete rakendamist mitte ainult käimasolevate IT-projektide lõpetamiseks, vaid ka selleks, et valmistada ette uusi olulisi projekte, nagu veterinaarravimeid käsitleva määruse (224) ja meditsiiniseadmeid käsitleva määruse (225) rakendamine. |
| --- | --- |

3.24.10.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.24.11. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande „Ohusignaalide haldamine Euroopa Ravimiametis“ (226). Amet ja komisjoni siseauditi talitus leppisid kokku parandusmeetmete võtmise kava. |
| --- | --- |

3.24.11.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.24.12. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.24.12.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Ameti lõivude määruses sätestatakse lõivude kogumise ja riiklikele pädevatele asutustele vastavate maksete tegemise tähtajad. Neid tähtaegu ei järgitud enamiku auditeeritud tehingute puhul. | Pooleli (tasude kogumine)
  Lõpetatud (maksed riiklikele pädevatele asutustele) |
| 2016 | Alates uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtust 2011. aastal ei ole aruandlus kulukohustuste töövoo ja kasutamise üle olnud piisavalt läbipaistev. | Lõpetatud |
| 2016 | Konkurentsipõhise hankemenetluse puudumise tõttu on kuus äriühingutele mõeldud hindadega lepingut hotellimajutuse kohta ja sellega seotud 2016. aasta maksed eeskirjadevastased. | Lõpetatud |
| 2016 ja 2017 | Euroopa Parlament ja nõukogu andsid ametile ülesande rakendada ravimiohutuse järelevalve määrust (1027/2012) ja kliiniliste uuringute määrust (536/2014), mis nõuab kahe suure kogu liitu hõlmava IT-süsteemi väljatöötamist ja rakendamist. Vajalike omavahendite puudumise tõttu kasutas amet konsultante sellisel määral, mis muutis ta kriitiliselt sõltuvaks välisekspertiisist. Projektide väljatöötamise ja rakendamise üle puudus piisav kontroll ning projektide viivitused ja kulud suurenesid. | Pooleli |
| 2016 | Ameti asutamismääruses nõutakse ameti ja selle tegevuse välishindamist komisjoni poolt vaid iga kümne aasta tagant. | Pooleli
  (ametist sõltumatutel asjaoludel) |
| 2017 | Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse ameti direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus). | Pooleli |
| 2017 | Raamatupidamissüsteem valideeriti viimati aastal 2013. | Lõpetatud |
| 2017 | Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-hanked, kuid mitte e-arveid ja hankedokumentide elektroonilist esitamist. | Alustamata |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2014

Ameti lõivude määruses sätestatakse lõivude kogumise ja riiklikele pädevatele asutustele vastavate maksete tegemise tähtajad. Neid tähtaegu ei järgitud enamiku auditeeritud tehingute puhul.

Pooleli (tasude kogumine)

Lõpetatud (maksed riiklikele pädevatele asutustele)

2016

Alates uue raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtust 2011. aastal ei ole aruandlus kulukohustuste töövoo ja kasutamise üle olnud piisavalt läbipaistev.

Lõpetatud

2016

Konkurentsipõhise hankemenetluse puudumise tõttu on kuus äriühingutele mõeldud hindadega lepingut hotellimajutuse kohta ja sellega seotud 2016. aasta maksed eeskirjadevastased.

Lõpetatud

2016 ja 2017

Euroopa Parlament ja nõukogu andsid ametile ülesande rakendada ravimiohutuse järelevalve määrust (1027/2012) ja kliiniliste uuringute määrust (536/2014), mis nõuab kahe suure kogu liitu hõlmava IT-süsteemi väljatöötamist ja rakendamist. Vajalike omavahendite puudumise tõttu kasutas amet konsultante sellisel määral, mis muutis ta kriitiliselt sõltuvaks välisekspertiisist. Projektide väljatöötamise ja rakendamise üle puudus piisav kontroll ning projektide viivitused ja kulud suurenesid.

Pooleli

2016

Ameti asutamismääruses nõutakse ameti ja selle tegevuse välishindamist komisjoni poolt vaid iga kümne aasta tagant.

Pooleli

(ametist sõltumatutel asjaoludel)

2017

Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse ameti direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus).

Pooleli

2017

Raamatupidamissüsteem valideeriti viimati aastal 2013.

Lõpetatud

2017

Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatavate menetluste jaoks kasutusele võtnud e-hanked, kuid mitte e-arveid ja hankedokumentide elektroonilist esitamist.

Alustamata

AMETI VASTUS

Euroopa Ravimiametil (EMA) on hea meel kontrollikoja positiivse arvamuse üle 2018. aasta raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ning raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

Nagu kontrollikoda rõhutas, oli 2018 probleemne aasta ameti üleviimise tõttu Amsterdami ning vajaduse tõttu rakendada talitluspidevuse kava.

| 3.24.5. | Pärast otsust jätta EMA hoone välja Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi läbirääkimistest, on amet otsinud lahendusi Canary Wharfis asuva hoone sihtotstarbe muutmiseks või allüürimiseks. Allüürimise variant esitati Euroopa Parlamendile ja nõukogule nõusoleku saamiseks. Läbirääkimised potentsiaalse allüürniku ja üürileandjaga toimuvad veel selle vastuse ajal (juuni 2019). |
| --- | --- |

3.24.5.

| 3.24.10. | Ametil on hea meel, et kontrollikoda tunnustab ameti tegevust sõltumatuse vähendamisel välisekspertiisist ning aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute alusel palgatud konsultantide arvu vähendamisel. 2018 oli ametile väga probleemne aasta. Ameti üleviimine Amsterdami põhjustas talitluspidevuse kava rakendamist, tegevuste prioriseerimist ja mõningast personalikadu. Selles kontekstis jälgib amet aja ja vahendite suhtes täpsustatud konsultatsiooniteenuseid, et saavutada aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingutega palgatud alltöövõtjate kavandatud arv (2019. aastal maksimaalselt 35; vastavalt talitluspidevuse kavale).
  Amet soovib juhtida tähelepanu, et fikseeritud hinnaga lepinguid hakati kasutama alles 2016. aasta keskel. Amet tellib teenuseid aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute alusel, kui tekib vajadus teatud oskuste/pädevuse kombinatsiooni järele. Seepärast on eritellimustes täpsustatud nõutav kutsekvalifikatsioon, rollispetsiifilised kogemused ja oskused. Seega sõlmitakse aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepinguid selleks, et tagada ametile vajalik paindlikkus prioriseeritud tegevuste jaoks alltöövõtja (st erioskuste) määramisel, mis sõltub uutest olukordadest, ja et täita välis-/sisesidusrühmade vajadusi. Samuti koges EMA, et teenusepakkujad ei suuda alati tagada fikseeritud hinnaga piisavalt kvalifitseeritud pädevusega teenuseid väga spetsiifilistes tehnikavaldkondades (nt põhiandmete halduse informaatika). Aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute vahetu haldamine võimaldab kulutõhusamat ning piisava kvaliteedi ja kontrolliga teenuste osutamist. Seetõttu jätkab EMA aja ja vahendite suhtes täpsustatud kvalifitseeritud lepingute kasutamise uurimist oma hankestrateegias. |
| --- | --- |

3.24.10.

Amet soovib juhtida tähelepanu, et fikseeritud hinnaga lepinguid hakati kasutama alles 2016. aasta keskel. Amet tellib teenuseid aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute alusel, kui tekib vajadus teatud oskuste/pädevuse kombinatsiooni järele. Seepärast on eritellimustes täpsustatud nõutav kutsekvalifikatsioon, rollispetsiifilised kogemused ja oskused. Seega sõlmitakse aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepinguid selleks, et tagada ametile vajalik paindlikkus prioriseeritud tegevuste jaoks alltöövõtja (st erioskuste) määramisel, mis sõltub uutest olukordadest, ja et täita välis-/sisesidusrühmade vajadusi. Samuti koges EMA, et teenusepakkujad ei suuda alati tagada fikseeritud hinnaga piisavalt kvalifitseeritud pädevusega teenuseid väga spetsiifilistes tehnikavaldkondades (nt põhiandmete halduse informaatika). Aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute vahetu haldamine võimaldab kulutõhusamat ning piisava kvaliteedi ja kontrolliga teenuste osutamist. Seetõttu jätkab EMA aja ja vahendite suhtes täpsustatud kvalifitseeritud lepingute kasutamise uurimist oma hankestrateegias.

3.25.   EUROOPA NARKOOTIKUMIDE JA NARKOMAANIA SEIREKESKUS (EMCDDA)

SISSEJUHATUS

| 3.25.1. | Lissabonis asuv Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (edaspidi „keskus“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 302/93 (227). Keskuse peamine ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, et koostada ja avaldada objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet. Teave peaks võimaldama analüüsida nõudlust narkootikumide järele ning võimalusi nii selle kui muu narkootikumituruga seotud tegevuse vähendamiseks. |
| --- | --- |

3.25.1.

| 3.25.2. | Tabelis esitatakse keskuse peamised arvandmed (228).

  Tabel


  Keskuse peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (229) | 16 | 16 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (230) | 111 | 103 |
| Allikas: | keskuse edastatud andmed. |

3.25.2.

Tabel

Keskuse peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (229)

16

16

Töötajate arv seisuga 31. detsember (230)

111

103

Allikas:

keskuse edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.25.3. | Auditeerisime






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (231) ja eelarve täitmise aruannetest (232)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.25.3.

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (231) ja eelarve täitmise aruannetest (232)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.25.4. | Meie hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi keskuse finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.25.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.25.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.25.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.25.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.25.6.

| 3.25.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.25.7.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.25.8. | Keskus kasutas renditööjõudu (ajutisi töötajaid) ühe ajutist tööd pakkuva bürooga sõlmitud raamlepingu kaudu. 2018. aastal oli keskusel oma 103 töötajale lisaks neli ajutist töötajat, kellele maksti nende teenuste eest 106 403 eurot. Ajutiste töötajate kasutamise lepingute puhul kasutatakse spetsiifilist õigusraamistikku, mis paneb nii ajutist tööd pakkuvatele büroodele kui ka tööjõu kasutajatele rea kohustusi. Ühe peamise kohustusena (vastavalt direktiivile 2008/104/EÜ ja Portugali tööõigusele) peaksid ajutistel töötajatel olema samad töötingimused kui neid kasutava organisatsiooni otse palgatud töötajatel. Samas ei nõutud lepingus, et ajutist tööd pakkuv büroo nimetatud tingimusi kindlasti järgiks, ning puuduvad tõendid selle kohta, et keskus võrdles oma otse värvatud töötajate töötingimusi ajutiste töötajate omadega. Samuti oleks keskus pidanud tagama, et pakkumistingimused sisaldaksid teavet palkade kohta, mida makstakse töötajatele, kellel on samasugune kvalifikatsioon ja kes töötavad samal töökohal kui ajutised töötajad. Leidsime, et ajutiste töötajate palgad on keskuse töötajate palkadega võrreldes oluliselt madalamad – peaaegu pool kõige madalamast sama tööd tegevate keskuse töötajate palgast. Osale ajutistest töötajatest maksti isegi vähem kui ELi personalieeskirjade kohaselt tööle võetud töötajate kõige madalam võimalik palk. See põhjustab kohtuvaidluste ja maineriski. Keskus peaks analüüsima oma ajutiste töötajate töötingimusi ning tagama, et need on kooskõlas Euroopa ja liikmesriigi tööõigusega. |
| --- | --- |

3.25.8.

| 3.25.9. | 2006. aastal allkirjastasid EL ja Norra lepingu, milles määratakse kindlaks valem, mille alusel arvutatakse Norra osamakse keskusele ning selle alammäär. Osamakse alammääraks kehtestati 2006. aastal 271 000 eurot ja selle suhtes tuleks kohaldada iga-aastast kohandamist, mis põhineb ELi hinnasuundumustel ja kogurahvatulul. Kuigi aastatel 2007–2018 suurenes ELi eelarvest tulev toetus 24 %, jäi Norra osamakse suurus peaaegu samaks. See ei vasta kavandatud osamaksete süsteemile. Norra osamakse alammäära tuleks vastavalt kokkulepitud tingimustele kohandada. |
| --- | --- |

3.25.9.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 3.25.10. | Väikese maksumusega hankemenetluste puhul, mille maksumus ei ületa 60 000 eurot, ei õnnestunud keskusel kaasata mõistlikku arvu pakkujaid. Kõnealustest menetlustest viies esitas vaid üks kandidaat pakkumuse ja ühes menetluses esitati kaks pakkumust. Nii väikese arvu pakkumustega ei taganud keskus konkurentsipõhist menetlust, mis ei ole kooskõlas riigihangete konkurentsipõhimõttega ega taga hangete parimat kulutõhusust. |
| --- | --- |

3.25.10.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.25.11. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.25.11.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2017 | Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse keskuse direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus). | Lõpetatud |
| 2017 | Keskus avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Lõpetatud |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks ei olnud keskus võtnud kasutusele ühtegi komisjoni välja töötatud IT-vahendit. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2017

Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse keskuse direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus).

Lõpetatud

2017

Keskus avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Lõpetatud

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks ei olnud keskus võtnud kasutusele ühtegi komisjoni välja töötatud IT-vahendit.

Lõpetatud

KESKUSE VASTUS

| 3.25.8. | EMCDDA hinnangul on nimetatud renditöötajate töölepingud sõlmitud ja rakendatud kooskõlas asjakohaste Euroopa Liidu ja Portugali õigusaktidega, millest viimastega on üle võetud direktiivi 2008/104/EÜ sätted. Selles kontekstis on renditöötajatele antud tööülesandeid, millega kaasnevad väiksem vastutus ja väiksemad kohustused kui tööülesannetega, mida nõutakse ja/või mis kehtivad EMCDDA koosseisulistele töötajatele. Asjakohaste Euroopa Liidu personali-ja finantseeskirjadele kohaselt pole need töötajad kohustatud vastutama EMCDDA koosseisulistele töötajatele kehtivate ülesannete ja kohustuste eest. Nagu renditöötajate töölepingutest ka nähtub, peegeldab nende palk seda olukorda. EMCDDA hinnangul on see kooskõlas võrdse kohtlemise põhimõttega, mis on kehtestatud direktiiviga 2008/104/EÜ, mida kohaldatakse samal ametikohal töötavatele inimestele. Selles kontekstis vastab kõnealuste renditöötajate tegelik netopalk umbes 87 %-le EMCDDA töötajate madalaimast põhipalgast ja 147 %-le Portugali õigusaktidega kehtestatud riiklikust miinimumpalgast. EMCDDA ja rendiagentuuri vahel sõlmitud lepingus on selgelt välja toodud viimase kohustus järgida kõiki asjakohaseid õigusakte (Portugali õigusaktid, millega on võetud üle direktiiv 2008/104/EÜ). Selles kontekstis on rendiagentuur õiguslikult vastutav õigusaktide järgimise eest ning seda ohustab risk sattuda kohtuvaidlusesse, mis puudutab renditöötajate EMCDDA-sse töölevõtul sõlmitud lepingute täitmist. Eespool öeldut kahtluse alla seadmata alustab EMCDDA renditöötajate töölevõtu poliitika ümberhindamist, et see oleks rohkem kooskõlas keskuse praktiliste vajaduste ja asjakohase õigusraamistikuga. |
| --- | --- |

3.25.8.

| 3.25.9. | Puudub selge seos 2007.–2018. aastal aset leidnud ELi toetuse suurenemise ja Norra osamakse vahel. Viimase suurenemine on tingitud ainult asjakohases lepingus määratletud valemist, samas kui esimese tõus on tingitud Euroopa Liidu eelarvepädevate institutsioonide iga-aastasest otsusest. Eespool nimetatud lepingus on üldiselt määratletud erinev valem/meetod Norra minimaalse osamakse korrigeerimiseks. Selle valemi/meetodi rakendamiseks on tarvis tõlgendamist, mille jaoks EMCDDA-l puudub nõutav õigusvõime, sest EMCDDA pole lepingule alla kirjutanud. EMCDDA pöördub lepinguosaliste poole, et üksikasju selgitada ja määrata kindlaks meetod muudatuse tegemiseks nii ruttu kui võimalik. |
| --- | --- |

3.25.9.

| 3.25.10. | EMCDDA kutsus pakkumises osalema asjakohaste finantsreeglite nõuetele vastava arvu pakkujaid, et tagada vajalik konkurents, mis vastaks ka kõnealuste lepingute väikesele maksumusele. Kutsutud pakkujad otsustasid osaleda või loobuda oma vabal tahtel, toetudes mitmesugustele õiguspärastele põhjustele, nagu vähene huvi lepingu vastu selle piiratud ulatuse ja väikese maksumuse tõttu. EMCDDA jätkab väikese maksumusega lepingute hangetes osalemise soodustamist nii palju kui võimalik, ilma et see piiraks kõigi võimalike osalejate proportsionaalsuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid. |
| --- | --- |

3.25.10.

3.26.   VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVA ALA SUUREMAHULISTE IT-SÜSTEEMIDE OPERATIIVJUHTIMISE EUROOPA LIIDU AMET (eu-LISA)

SISSEJUHATUS

| 3.26.1. | Tallinnas, Strasbourgis ja Sankt Johann im Pongaus asuv Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (edaspidi „amet“) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 (233). Ameti põhiülesanne on teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja Euroopa sõrmejälgede võrdlemise süsteemi (EURODAC) operatiivjuhtimine. Ameti volitusi laiendatakse kahe uue IT-süsteemi väljatöötamisele ja operatiivjuhtimisele. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem on süsteem, mille abil registreerida kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed ning ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) jälgib nende riikide külastajaid, kellel ei ole Schengeni alale sisenemiseks viisat vaja. |
| --- | --- |

3.26.1.

| 3.26.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (234).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (235) | 79 | 97 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (236) | 152 | 162 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.26.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (235)

79

97

Töötajate arv seisuga 31. detsember (236)

152

162

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.26.3. | Auditeerisime






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (237) ja eelarve täitmise aruannetest (238)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.26.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (237) ja eelarve täitmise aruannetest (238)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.26.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.26.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.26.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.26.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.26.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.26.6.

| 3.26.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.26.7.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.26.8. | Ühe värbamismenetluse puhul kaldus valikukomisjon kõrvale avaldatud vaba ametikoha teatest ning kohaldas taotlejate reservnimekirja kandmisel kõrgemat minimaalset punktisummat. Meie hinnangul vähendab see menetluse läbipaistvust. Amet peaks tagama avaldatud valikukriteeriumide järgimise. |
| --- | --- |

3.26.8.

| 3.26.9. | Telekommunikatsiooniteenuste osutamise teenuslepingu puhul sõlmis amet lepingu ainsa pakkumuse esitanud ettevõtjaga. Sõlmitud lepingu summa vastab esialgses hanketeates avaldatud summale (144 000 eurot). Ettevõtja esitatud finantspakkumus oli aga vaid 45 700 eurot. Riigihankemenetlus, mille tulemusel sõlmitakse leping summas, mis ületab pakkumust, ei ole kooskõlas riigihanke-eeskirjadega. Amet ei tohiks sõlmida lepinguid summas, mis ületab pakkujate esitatud pakkumusi. |
| --- | --- |

3.26.9.

| 3.26.10. | Pärast turva- ja vastuvõtuteenuste osutamise otselepingu nelja-aastase kestuse lõppemist pikendas amet seda kuue aastani. See on toonud kaasa lepingu maksumuse kumulatiivse suurenemise 2,9 miljonilt eurolt viiele miljonile eurole (73 %), mis ei ole kooskõlas finantsmäärusega. 2018. aastal, pärast nelja-aastase esialgse perioodi lõppu tehtud maksed (1 miljon eurot) on eeskirjadevastased. Amet peaks riigihanke-eeskirjade järgimise. |
| --- | --- |

3.26.10.

| 3.26.11. | Kaks auditeeritud makset, mis tehti Schengeni infosüsteemi (MWS) töökorras hoidmise parandamise kohta, olid (osaliselt) õigusnormide vastased. Amet oli muutnud ühte erilepingut, suurendades igakuiseid hooldustasusid 361 000 eurolt 568 000 euroni, muutmata sealjuures MWSi raamlepingut nii, et see võimaldaks kõnealust hinnatõusu. Hiljem pikendas amet seda erilepingut pooleteise kuu võrra, kui MWSi raamleping oli aegunud. Igakuise hoolduse eest makstav lisasumma (207 000 eurot) ja pärast MWSi raamlepingu aegumiskuupäeva hoolduse eest makstav summa (552 000 eurot) on õigusnormide vastased. Amet peaks tagama riigihanke-eeskirjade järgimise. |
| --- | --- |

3.26.11.

| 3.26.12. | Lisaks oli MWSi lepingu tehnilises kirjelduses esitatud valem parima kvaliteediga pakkumuse tuvastamiseks erinev sellest, mis esitati pakkujatele edastatud küsimuste ja vastuste dokumendis. Samuti tegime kindlaks muid puudusi, mis on seotud teabe kvaliteedi, terviklikkuse ja järjepidevusega, näiteks vastuolud paberkandjal esitatud ja elektrooniliselt säilitatavate andmete vahel. Kuigi need puudused ei mõjutanud hankemenetluse tulemust, peaks amet parandama hangetega seotud sisekontrolli. |
| --- | --- |

3.26.12.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 3.26.13. | Aastal 2018 oli ameti käsutuses kulukohustuste assigneeringutena 202 miljonit eurot ja maksete assigneeringutena 97 miljonit eurot. Eelarve täitmine oli kavandatust väiksem õigusaktide hilise vastuvõtmise ja jõustumise tõttu, mille üle ametil puudus kontroll, ning see mõjutas nii olemasolevate süsteemide arendamist kui ka uute süsteemide väljatöötamist. Amet tagastas komisjonile maksete assigneeringuid summas 74 miljonit eurot ja kandis kulukohustuste assigneeringuid üle 49 miljoni euro ulatuses, et neid saaks kasutada järgmistel eelarveaastatel. See seab kahtluse alla õigusaktidele lisatud Euroopa Komisjoni koostatud finantsselgituses esitatud kavandamise aluseks olevad eeldused, milles ta eeldas, et amet suudab ära kasutada märkimisväärses summas eelarvevahendeid juba 2018. aastal. Amet peaks koos komisjoniga parandama eelarve planeerimise vastavusse viimist asjaomaste õigusaktide ajakavaga. |
| --- | --- |

3.26.13.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.26.14. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.26.14.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013/2015 | Schengeni lepinguga ühinenud riigid aitavad rahastada ameti tegevuskulusid, kuid mitte personali- ja halduskulusid. | Pooleli
  (ametist sõltumatutel asjaoludel) |
| 2015 | Auditeeritud hankemenetlused piirasid konkurentsi ja suurendasid sõltuvust töövõtjatest. | Ei kohaldata |
| 2017 | 2017. aastal oli ametil raskusi tagada küllaldane konkurents mitmes keskmise maksumusega hankemenetluses. Kõigi auditeeritud menetluste puhul sai amet vaid ühe pakkumuse. | Ei kohaldata |
| 2017 | Amet juhib praegu kolme eraldiseisvat, omavahel integreerimata suuremahulist IT-süsteemi (SIS II, VIS ja Eurodac), mis käsitlevad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitikavaldkonna andmeid. Selline lähenemisviis võib takistada ametil saavutada mastaabisäästu ja eri süsteemide vahelist sünergiat. | Pooleli |
| 2017 | Strasbourgis rajatava uue hoone ehitamise projekt on ajakavast oluliselt maha jäänud. | Lõpetatud |
| 2017 | Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved ja e-hanked, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust. | Pooleli |
| 2017 | IT-projektide arendamiseks ja rakendamiseks kasutab amet allhankemudelit, mille raames teevad 90 % tööst ära töövõtjad, ning see tekitab märkimisväärseid riske (liigne tuginemine allhankijatele ja neist sõltumine). | Pooleli |
| 2017 | Samal ajal kujutab põhiülesandeid täitvate oluliste osakondade töötajate väike arv ohtu ameti talitluspidevusele. | Lõpetatud |
| 2017 | Peamiste IT-süsteemide käitamiseks vastavate konsortsiumitega sõlmitud raamlepingud tekitavad enammaksmise ohtu. Amet võib kaaluda IFPUG standardse metoodika kasutamist, kus arendustöö hinnastamiseks kasutatakse funktsionaalseid punkte. | Pooleli |
| 2017 | Amet võttis üldisi kulukohustusi kokku summas 69,9 miljonit eurot, et katta tulevased kulud seoses uute ülesannete ja IT-süsteemidega, mis olid ametile kavandatud 2017. aastaks, kuid mille õiguslikku alust ei olnud aasta lõpuks veel vastu võetud. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2013/2015

Schengeni lepinguga ühinenud riigid aitavad rahastada ameti tegevuskulusid, kuid mitte personali- ja halduskulusid.

Pooleli

(ametist sõltumatutel asjaoludel)

2015

Auditeeritud hankemenetlused piirasid konkurentsi ja suurendasid sõltuvust töövõtjatest.

Ei kohaldata

2017

2017. aastal oli ametil raskusi tagada küllaldane konkurents mitmes keskmise maksumusega hankemenetluses. Kõigi auditeeritud menetluste puhul sai amet vaid ühe pakkumuse.

Ei kohaldata

2017

Amet juhib praegu kolme eraldiseisvat, omavahel integreerimata suuremahulist IT-süsteemi (SIS II, VIS ja Eurodac), mis käsitlevad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitikavaldkonna andmeid. Selline lähenemisviis võib takistada ametil saavutada mastaabisäästu ja eri süsteemide vahelist sünergiat.

Pooleli

2017

Strasbourgis rajatava uue hoone ehitamise projekt on ajakavast oluliselt maha jäänud.

Lõpetatud

2017

Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved ja e-hanked, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Pooleli

2017

IT-projektide arendamiseks ja rakendamiseks kasutab amet allhankemudelit, mille raames teevad 90 % tööst ära töövõtjad, ning see tekitab märkimisväärseid riske (liigne tuginemine allhankijatele ja neist sõltumine).

Pooleli

2017

Samal ajal kujutab põhiülesandeid täitvate oluliste osakondade töötajate väike arv ohtu ameti talitluspidevusele.

Lõpetatud

2017

Peamiste IT-süsteemide käitamiseks vastavate konsortsiumitega sõlmitud raamlepingud tekitavad enammaksmise ohtu. Amet võib kaaluda IFPUG standardse metoodika kasutamist, kus arendustöö hinnastamiseks kasutatakse funktsionaalseid punkte.

Pooleli

2017

Amet võttis üldisi kulukohustusi kokku summas 69,9 miljonit eurot, et katta tulevased kulud seoses uute ülesannete ja IT-süsteemidega, mis olid ametile kavandatud 2017. aastaks, kuid mille õiguslikku alust ei olnud aasta lõpuks veel vastu võetud.

Ei kohaldata

AMETI VASTUS

| 3.26.8. | Amet võtab tähelepaneku teadmiseks. Amet kavatseb kasutada tulevastes vabade ametikohtade teadetes rangemat sõnastust, et vältida sõnasõnalisest tekstist erinevaid tõlgendusi. Amet kohandas viivitamata ka käimasolevates menetlustes kasutatavat tava. Lisaparandusmeetmena sisaldavad värbamismenetluste juhised nüüd põhimõtet, et reservnimekirja lisamise lävi kehtestatakse enne menetlust. |
| --- | --- |

3.26.8.

| 3.26.9. | Amet võtab tähelepaneku teadmiseks. Siiski märgib ta, et finantspakkumus esitati hindamiseks mittesiduvana. Igakuised maksed põhinevad tegelikult osutatud teenustel vastavalt algselt väljapakutud ühikuhindadele. |
| --- | --- |

3.26.9.

| 3.26.10. | Amet võtab tähelepaneku teadmiseks. Olukorra põhjustasid erakorralised asjaolud, millest teatati õigel ajal ja mida analüüsiti ameti erandite registris. Tehti vajalikud otsused, millega tagatakse turbeteenuste jätkuv osutamine kuni erakorraliste asjaolude lahenemiseni ja hankemenetluste nõuetele vastavus. |
| --- | --- |

3.26.10.

| 3.26.11. | Amet võtab tähelepaneku teadmiseks. Järgmise raamlepingu kasutuselevõtu viivitus ja lepingu sõlmimise protsessi lisaetapid tingisid vajaduse tagada süsteemi talitluspidevus kooskõlas ameti õiguslike kohustustega. Kohe on valmimas hankemenetluste kontroll-loendid ja vormid. Amet loob ka uusi ressursse, millega toetatakse operatiivtoimingute kavandamist ja seotud hanketegevust, näiteks tarnijate ja ärisuhete haldamist. Need muudatused on osa uue organisatsioonistruktuuri programmist, mis algas märtsis 2018 ja lõpeb eeldatavasti septembris 2019. Sama programmi raames lõpetatakse septembriks 2019 ka lisatöötajate värbamine olemasolevatele ametikohtadele, mis pakuvad hankeprotsessis tehnilist või õigustuge ja teostavad kontrolli. |
| --- | --- |

3.26.11.

| 3.26.12. | Hankekava ja tegelike lepingute vastavuskontrolli ja võrreldavust parandatakse ning see dokumenteeritakse järelkontrolli otstarbel. Hankemenetlustes ei kohaldata praegu järelkontrolli personali vähesuse tõttu. Vt ka eelmise punkti vastus. |
| --- | --- |

3.26.12.

| 3.26.13. | Veel vastuvõtmata õigusaktidega seotud eelarvevahendite lisamine ameti kinnitatud eelarvesse ohustab oluliselt usaldusväärset finantsjuhtimist. Haldusnõukogu teavitatakse neist riskidest korrapäraselt. |
| --- | --- |

3.26.13.

3.27.   EUROOPA ÕIGUSALASE KOOSTÖÖ ÜKSUS (EUROJUST)

SISSEJUHATUS

| 3.27.1. | Haagis asuv Euroopa Liidu õigusalase koostöö üksus (edaspidi „Eurojust“) asutati nõukogu otsusega 2002/187/JSK, (239) et tugevdada võitlust raske organiseeritud kuritegevuse vastu. Selle eesmärk on parandada piiriülese uurimise ja kohtu alla andmise koordineerimist Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, samuti liikmesriikide ja mitteliikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

3.27.1.

| 3.27.2. | Tabelis esitatakse Eurojusti peamised arvandmed (240).

  Tabel


  Eurojusti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (241) | 48 | 38 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (242) | 242 | 238 |
| Allikas: | Eurojusti edastatud andmed. |

3.27.2.

Tabel

Eurojusti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (241)

48

38

Töötajate arv seisuga 31. detsember (242)

242

238

Allikas:

Eurojusti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.27.3. | Auditeerisime






  a) | Eurojusti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (243) ja eelarve täitmise aruannetest (244)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.27.3.

a)

Eurojusti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (243) ja eelarve täitmise aruannetest (244)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.27.4. | Meie hinnangul annab Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi Eurojusti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.27.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.27.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.27.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.27.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.27.6.

| 3.27.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.27.7.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.27.8. | Pärast väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust allkirjastas Eurojust kolmeaastase IT-raamlepingu äriühinguga, kes oli eelmise raamlepingu alusel samu teenuseid osutanud. Raamlepingu maksumus oli 450 000 eurot (150 000 eurot aastas). Finantsmääruse kohaselt on selline lihtsustatud menetlus vastuvõetav ainult konkreetsetel asjaoludel, mida Eurojust ei ole tõendanud. Raamleping, kõik sellega seotud erilepingud ja kõik nende lepingute alusel tehtud maksed (2018. aastal tehti makseid summas 40 271 eurot) on õigusnormide vastased. |
| --- | --- |

3.27.8.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.27.9. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.27.9.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Direktori ja Eurojusti kolleegiumi vastavate rollide ja vastutusalade määratlust tuleks muuta. | Lõpetatud |
| 2017 | Eurojust avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2011

Direktori ja Eurojusti kolleegiumi vastavate rollide ja vastutusalade määratlust tuleks muuta.

Lõpetatud

2017

Eurojust avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

EUROJUSTI VASTUS

| 3.27.8. | Eurojust võtab Euroopa Kontrollikoja märkused teadmiseks. Raamleping sõlmiti pärast kohaldamise eeskirjade artikli 134 punkti f alapunkti i kohast läbirääkimistega hankemenetlust (245). Artiklis on sätestatud, et nimetatud hankemenetlust võib kasutada, kui tarnija vahetamine tooks kaasa „ühildamatuse või ebaproportsionaalsed tehnilised raskused kasutamisel ja hooldamisel“.
  Eurojust möönab, et lepingu täiendavate dokumentidega ei ole nimetatud hankemenetluse kasutamine piisavalt põhjendatud, ja püüab tagada, et kõik sellised edaspidised hankemenetlused oleksid toetatud selgete põhjendustega. Siiski jääb Eurojust seisukohale, et kõnealuses olukorras oleks tarnija vahetamine kaasa toonud ebaproportsionaalsed tehnilised raskused kasutamisel ja hooldamisel, ning seega osutus valituks tegevussuund, mida peeti kõige kulutõhusamaks. |
| --- | --- |

3.27.8.

Eurojust möönab, et lepingu täiendavate dokumentidega ei ole nimetatud hankemenetluse kasutamine piisavalt põhjendatud, ja püüab tagada, et kõik sellised edaspidised hankemenetlused oleksid toetatud selgete põhjendustega. Siiski jääb Eurojust seisukohale, et kõnealuses olukorras oleks tarnija vahetamine kaasa toonud ebaproportsionaalsed tehnilised raskused kasutamisel ja hooldamisel, ning seega osutus valituks tegevussuund, mida peeti kõige kulutõhusamaks.

3.28.   EUROOPA LIIDU ÕIGUSKAITSEKOOSTÖÖ AMET (EUROPOL)

SISSEJUHATUS

| 3.28.1. | Haagis asuv Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (edaspidi „amet“ või „Europol“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794, (246) millega asendati ja tühistati nõukogu otsus 2009/371/JSK (247). Ameti ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide politseiasutuste ja teiste õiguskaitseorganite tegevust ning nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki puudutava raske kuritegevuse, terrorismi ning liidu poliitikaga hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuritegevuse vormide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

3.28.1.

| 3.28.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (248).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (249) | 118 | 137 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (250) | 804 | 826 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.28.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (249)

118

137

Töötajate arv seisuga 31. detsember (250)

804

826

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.28.3. | Auditeerisime:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (251) ja eelarve täitmise aruannetest (252)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.28.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (251) ja eelarve täitmise aruannetest (252)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.28.4. | Meie hinnangul annab Europoli raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi Europoli finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.28.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.28.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.28.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.28.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.28.6.

| 3.28.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.28.7.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.28.8. | Amet pikendas lähetustega seotud teenuste osutamiseks sõlmitud raamlepingu kehtivusaega eeskirjadevastaselt, allkirjastades muudatuse nr 2 pärast lepingu lõppemist. Sama muudatusega kehtestas amet ka uued hinnakriteeriumid, mis ei ole hõlmatud konkurentsipõhise hankemenetlusega. Seega on muudatus nr 2 ja sellega seotud 2018. aasta maksed summas 22 188 eurot eeskirjadevastased. Europol kavatseb raamlepingut kasutada kuni 2020. aasta märtsini. Tähelepanek käsitleb lepingute haldamise ja eelkontrollidega seotud puudusi. Neid tuleks vastavalt tugevdada. |
| --- | --- |

3.28.8.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.28.9. | Komisjoni siseauditi talitus avaldas 2018. aastal auditiaruande „Personalijuhtimine ja eetika EUROPOLis“ (253). Amet koostas tegevuskava potentsiaalselt parandamist vajavate valdkondade kohta. |
| --- | --- |

3.28.9.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.28.10. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.28.10.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2017 | Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2017

Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

AMETI VASTUS

| 3.28.8. | Europol on arvamusel, et kõnealusel juhul olid lepinguhaldus ja eelkontrollid nõuetekohased. Raamlepingu pikendamist alustati aegsasti enne selle aegumist märtsis 2018. Töövõtja kinnitas Europolile esialgu, et muudatus allkirjastatakse õigeaegselt. Seejärel seadis töövõtja lepingu pikendamise tingimuseks, et Europol kannaks kulud, mida põhjustasid muudatused ühe lennuettevõtja piletimüügihindades. Pärast läbirääkimisi nõustus Europol töövõtja lennupiletitele kohaldatava lisakuluga 2,50 eurot pileti kohta seoses kõnealuse lennuettevõtja broneeringutega, võrreldes alternatiivse 11-eurose lisakuluga. Seepärast on Europol arvamusel, et ta rakendas nõuetekohast hoolsust ja et lepingu pikendamise viivitus oli tingitud asjaolust, et Europol kohaldas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, nagu on nõutud Europoli finantsreeglite artiklis 29. Raamlepingu pikendamata jätmine oleks jätnud Europoli lepinguta asutusele tähtsa funktsiooni täitmiseks (reiside broneerimine). |
| --- | --- |

3.28.8.

3.29.   EUROOPA LIIDU PÕHIÕIGUSTE AMET (FRA)

SISSEJUHATUS

| 3.29.1. | Viinis asuv Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007 (254). Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi liidu ja tema liikmesriikide asjakohastele ametiasutustele ja ametivõimudele põhiõigustega seotud liidu õiguse rakendamisel. |
| --- | --- |

3.29.1.

| 3.29.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (255).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (256) | 23 | 23 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (257) | 108 | 110 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.29.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (256)

23

23

Töötajate arv seisuga 31. detsember (257)

108

110

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.29.3. | Auditeerisime:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (258) ja eelarve täitmise aruannetest (259)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.29.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (258) ja eelarve täitmise aruannetest (259)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.29.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.29.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.29.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.29.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.29.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.29.6.

| 3.29.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.29.7.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 3.29.8. | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge III jaotises (tegevuskulud) – 4,9 miljonit eurot ehk 70 % (2017. aastal 5,7 miljonit eurot ehk 70 %). Ülekandmised tulenevad peamiselt ameti tegevuse iseloomust, mis hõlmab mitu kuud ja sageli ühest aastast teise vältavate uuringute rahastamist. Amet on võtnud kasutusele kavandamismeetmed, et teha järelevalvet vältimatute viivituste üle lepingute sõlmimise, teenuste osutamise ja maksete tegemise vahel. Suur osa ülekandmistest on aga siiski tingitud planeerimata viivitustest ning amet peaks eelarve kavandamist veelgi parandama. |
| --- | --- |

3.29.8.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.29.9. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.29.9.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2016 | Ülekandmiste osakaal oli suur. Amet võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu. | Pooleli |
| 2017 | Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse ameti direktorile (haldusülesanded) ja haldusnõukogule (põhitegevus). | Lõpetatud |
| 2017 | Ebarealistliku turuprognoosi tõttu oli ametil mõningaid raskusi uuringute hankimisega. | Alustamata |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved, kuid mitte e-hankeid ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2016

Ülekandmiste osakaal oli suur. Amet võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu.

Pooleli

2017

Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse ameti direktorile (haldusülesanded) ja haldusnõukogule (põhitegevus).

Lõpetatud

2017

Ebarealistliku turuprognoosi tõttu oli ametil mõningaid raskusi uuringute hankimisega.

Alustamata

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved, kuid mitte e-hankeid ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Pooleli

AMETI VASTUS

| 3.29.8. | Amet tegeleb intensiivselt planeeritud ülekandmiste jälgimisega. Prognoosid sisestatakse süsteemi esimeses kvartalis ja neid ajakohastatakse pidevalt aasta lõpuni. Teatud tegureid suudetakse prognoosida siiski alles hilisetapis, nt I ja II jaotise potentsiaalsed III jaotisse ülekantavad ülejäägid. Sel juhul kantakse kogu kasutamata summa üle järgmisesse aastasse. Lisaks tekkis 2018. aasta keskel eelarve kasutamise jälgimise rakenduse tehniline probleem, mis põhjustas mõned ebatäpsed arvutused. Vaatamata sellele oli algselt planeeritud ja lõpuks üle kantud summade lahknemine ainult ligikaudu 10 %, mida peame lubatud kõikumiseks. Vahepeal on eelarve kasutamise jälgimise vana rakendus asendatud uuega. |
| --- | --- |

3.29.8.

3.30.   EUROOPA PIIRI- JA RANNIKUVALVE AMET (FRONTEX)

SISSEJUHATUS

| 3.30.1. | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (edaspidi „amet“ või „Frontex“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1624 (260) (uus asutamismäärus), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 (261). Ameti peakorter asub Varssavis. Ameti ülesanne on koos riiklike ametiasutustega tagada Euroopa välispiiride integreeritud haldamine, et välispiiride ületamist tõhusalt hallata. See hõlmab rändeprobleemide ja võimalike tulevaste ohtude käsitlemist neil piiridel, aidates seeläbi võidelda piiriülese mõõtmega raskete kuritegude vastu ning tagada liidus kõrgel tasemel sisejulgeolek, järgides seejuures täielikult põhiõigusi ja kaitstes isikute vaba liikumist liidus. |
| --- | --- |

3.30.1.

| 3.30.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (262).

  Tabel


  Frontexi peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (263) | 281 | 289 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (264) | 526 | 630 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.30.2.

Tabel

Frontexi peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (263)

281

289

Töötajate arv seisuga 31. detsember (264)

526

630

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.30.3. | Auditeerisime:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (265) ja eelarve täitmise aruannetest (266)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.30.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (265) ja eelarve täitmise aruannetest (266)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.30.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.30.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.30.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.30.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.30.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.30.6.

Asjaolu rõhutamine seoses raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsusega

| 3.30.7. | 2018. aastal haldas amet koostööd tegevate riikidega põhitegevuseks sõlmitud rahastamislepinguid summas 171 miljonit eurot (2017. aastal 189 miljonit eurot), mis moodustab 59 % ameti eelarvest. See aasta oli mitmes aspektis üleminekuaasta. Amet võttis kasutusele uue lihtsustatud rahastamiskava, mis põhineb suurel määral personali lähetuskulude ühikuhindadel. 2018. aasta lõpus võttis amet kasutusele ka uue järelkontrollisüsteemi, mis hõlmab igat liiki kulusid, ja muutis oma finantstegevuse eelkontrolli süsteemi. Kontrollikoda hindab nende meetmete mõju tulevastes auditites. Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu asjaolule, et seadmetega seotud kulude hüvitamine (umbes 35 % põhitegevuse kogukuludest ehk umbes 60 miljonit eurot) põhineb endiselt tegelikel kuludel. 2018. aasta katseprojekt, millega püüti üle minna ühikukuludel põhinevatele hüvitistele ka seda liiki kulude puhul, ei ole oma praegusel kujul senini edukas olnud. ﻿Kontrollikoda on alates 2014. aastast järjepidevalt märkinud, et tõendid tegelike kulude kohta, mille hüvitamist on koostööriigid nõudnud seadmetega seotud kulude katteks, on sageli ebapiisavad. Seda kinnitasid ka käesoleva aasta auditi tulemused. Frontexi nende kulude eelkontroll ei ole tõhus, kui jätkatakse tõendavate dokumentidega tõendamata kulude hüvitamist. Lisaks ei teinud Frontex hüvitamise kohta järelkontrolli, nagu ka eelmisel aastal, suurendades veelgi põhjendamatute kulude hüvitamise riski. (Vt punktid 3.30.9–3.30.11). |
| --- | --- |

3.30.7.

| 3.30.8. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.30.8.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.30.9. | Sarnaselt varasemate aastatega leidsime, et koostööd tegevate riikide poolt kulude põhjendamiseks lisatud tõendavad dokumendid ei ole alati piisavad, kuid kulud hüvitati sellele vaatamata. Ühe näitena eraldas amet 2018. aastal toetust Malta relvajõududele varade kasutamiseks Itaalias. Enne Malta esitatud kulude hüvitamist palus amet tõendeid ühe deklareeritud kulude kategooria kohta. Kuigi tõendeid ei esitatud, hüvitas amet umbes 100 000 eurot. |
| --- | --- |

3.30.9.

| 3.30.10. | Ühel teisel juhul rahastas amet ühe lennuki ja ühe laeva rakendamist, mida kasutas Läti Vabariigi piirivalve. Amet küsis tõendeid laeva deklareeritud kulude ühe kategooria kohta. Kuigi tõendeid ei esitatud, hüvitas amet umbes 208 000 eurot. |
| --- | --- |

3.30.10.

| 3.30.11. | Eeltoodud näidetes olid eelkontrollid seetõttu ebatõhusad. Amet peaks koos koostööd tegevate riikidega jätkama tööd lihtsustatud ja läbipaistva rahastamiskava väljatöötamisel, mis hõlmab ka seadmetega seotud kulusid. Kuni sellise kava kehtestamiseni peaks Frontex tugevdama eelkontrolli ja taaskehtestama järelkontrolli, et tagada ainult tõendatud kulude hüvitamine. |
| --- | --- |

3.30.11.

| 3.30.12. | Samal ajal rõhutab kontrollikoda, et Frontex sõltub koostööd tegevate riikide koostööst ka operatsioonide finantsjuhtimise puhul ning usaldusväärsete ja täielike tõendite esitamisest hüvitatavate kulude kohta. |
| --- | --- |

3.30.12.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 3.30.13. | Raamlepingu ühes hankemenetluses spetsiifilise IKT tarkvara arendamise ja hooldamise kohta (8 miljonit eurot) sai amet kuus pakkumust, millest kaks olid hankedokumentide koostamisel osalenud ettevõtetelt. Sel põhjusel ja kooskõlas finantsmäärusega nõudis amet, et asjaomased ettevõtted võtaksid konkurentsimoonutuste vältimiseks kompenseerivaid meetmeid. Üks kõnealuse hankemenetluse ettevalmistamises osalenud ettevõte esitas 5,8 miljoni euro suuruse pakkumuse, mis osutus valituks. Pakkumus hõlmas püsikulusid seoses kõigi arendus- ja hooldusteenustega, mis on kavas hankida kogu lepingu kehtivusaja jooksul vastavalt hanketingimustele. Nõustamisalased lisateenused moodustasid väikese osa pakkumusest (3 %). Sellele vaatamata sõlmis amet raamlepingu 8 miljoni euro suuruses maksimumsummas, mis vastas algsele prognoosile. Kuigi raamlepingutega ei kaasne kogu lepingu maksimumsumma ulatuses ostmise kohustust, võib suur erinevus lepingu maksimumväärtuse (8 miljonit eurot) ja eduka pakkumuse (5,8 miljonit eurot) vahel olla märkimisväärseks ohuks usaldusväärsele finantsjuhtimisele. Võimalust osta lisateenuseid summas 2,2 miljonit eurot ehk ligi 30 % ulatuses lepingu summast ei peeta erakorraliseks vajaduseks. Amet peaks hankedokumentides oma vajadusi teenuste järele realistlikumalt hindama ja kohaldama IT-lepingute suhtes ranget finantsjuhtimist. |
| --- | --- |

3.30.13.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.30.14. | Ametil puudub tundlike ametikohtade poliitika, mis määratleks tundlikud funktsioonid, hoiaks neid ajakohasena ja määratleks asjakohased meetmed erahuvide riski maandamiseks. See ei ole kooskõlas ameti sisekontrollistandarditega. Amet peaks sellise tundliku ametikoha poliitika viivitamata vastu võtma ja seda rakendama. |
| --- | --- |

3.30.14.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 3.30.15. | 2018. aastal oli ameti eelarve 289 miljonit eurot. 2019. aastasse kanti üle 83 miljonit eurot (29 %), veidi vähem kui eelmisel aastal (88 miljonit eurot ehk 32 %). 2018. aastasse üle kantud vahendite tühistamise määr oli 11 miljonit eurot (12 %), mis oli mõnevõrra vähem võrreldes eelmise perioodi 11 miljoni euroga (15 %). Ülekandmise ja tühistamise peamisteks põhjusteks olid probleemid töötajate ametikohtade loetelu täitmisel töötajate arvu ja profiili järgi, viivitused ameti uute ruumide ehitusprojekti käivitamisega, info- ja sidetehnoloogia projektide mitmeaastane olemus ning asjaolu, et koostööd tegevad riigid hindavad tegevuse ulatust ja kulusid jätkuvalt üle. Amet peaks koos koostööd tegevate riikidega jätkuvalt püüdlema täpsemate kulu- ja eelarveprognooside poole. |
| --- | --- |

3.30.15.

| 3.30.16. | Kuigi amet jätkas täiendavaid värbamispüüdlusi ja suurendas 2018. aastal töötajate arvu 526-lt 630-le, ei saavutanud ta siiski oma 2018. aasta ametikohtade loetelus lubatud töötajate arvu, mis on 760 (83 %). |
| --- | --- |

3.30.16.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.30.17. | 2018. aastal viis komisjoni siseauditi talitus läbi auditi „Lepingute haldamine Frontexis“ (267). Amet on siseauditi talitusega kokku leppinud tegevuskavas tuvastatud parandamist vajavate valdkondade kohta. |
| --- | --- |

3.30.17.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.30.18. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.30.18.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Raamatupidamise aastaaruande puhul tuleb tarnijate bilansi üle teha regulaarsemat järelevalvet ning erinevusi õigeaegselt analüüsida. | Lõpetatud |
| 2014 | Koostööd tegevate riikide poolt kulude põhjendamiseks lisatud tõendavad dokumendid ei ole alati piisavad. Lisaks ei nõutud kontrollitõendite esitamist. | Eel- ja järelkontrolli suhtes pooleli
  Kontrollitõendite suhtes lõpetatud |
| 2014 | Seoses toetuslepingute arvu pideva suurenemise ja nendega seotud kulude Frontexi poolse kontrollimise ja hüvitamise töömahukusega tuleb leida vastus küsimusele, kas amet ei saaks kasutada tõhusamaid ja soodsamaid rahastamismehhanisme. | Lõpetatud |
| 2015 | Ameti 2015. aasta oktoobris Islandil tehtud järelauditi käigus avastati eeskirjadevastaseid makseid, mis saadi tagasi vaid osaliselt. | Lõpetatud |
| 2015 | Komisjoni ja Frontexi vahenditega hallatava sisejulgeolekufondi rahastamise puhul on olemas topeltrahastamise risk, mida ei ole käsitletud. | Alustamata |
| 2015 | Piirioperatsioonides osalevad riigid deklareerivad tekkinud kulud jooksvate kulude deklaratsioonis. Kontrollikoja eriaruandes nr 12/2016 soovitati, et ametid peaksid kasutama lihtsustatud kuluvõimalusi alati, kui see on asjakohane, et vältida ebatõhusust. | Lõpetatud inimressursside kasutuselevõtu suhtes
  Pooleli tehniliste seadmete suhtes |
| 2016 | Ülekandmise määr oli kõrge. Ametiga koostööd tegevad riigid peavad esitama täpsemad kuluprognoosid ja õigeaegse kuluaruandluse. Amet võiks kaaluda ka liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu. | Pooleli |
| 2016 | Ainult 71 % ametikohtade loetelus kinnitatud ametikohtadest olid täidetud. | Pooleli |
| 2017 | Praamiteenuste asenduslepingu otsene sõlmimine teise järgu pakkujaga oli eeskirjadevastane, sest esialgne hankemenetlus oli lõpetatud. | Ei kohaldata |
| 2017 | Personalieeskirjade kohaselt võetakse uusi ajutisi töötajaid tööle üksnes palgaastmetele SC 1–SC 2, AST 1–AST 4 või AD 5–AD 8. 2017. aastal võttis Frontex tööle 2 töötajat kõrgematele AST palgaastmetele (2016. aastal 14). Sellistel palgaastmetel töötajate sel viisil värbamine on õigusnormide vastane. | Ei kohaldata |
| 2017 | Amet hüvitas 2017. aastal täielikult Islandi rannavalve esitatud kulud, kuigi ühte liiki kulusid põhjendavaid arveid ei olnud esitatud. | Alustamata |
| 2017 | Samuti kaasrahastas amet Hispaania tsiviilkaardi deklareeritud kulusid, kuigi kõikide kulude kohta ei olnud esitatud tõendeid. | Alustamata |
| 2017 | Kuigi amet kolis oma praegustesse ruumidesse juba 2014. aastal, ei ole ametil endiselt haldusnõukogu poolt heaks kiidetud põhjalikku talitluspidevuse kava. | Pooleli |
| 2017 | Amet tühistas taas suure osa eelmisest aastast üle kantud kulukohustuste assigneeringutest, mis kanti üle kulude hüvitamiseks ühisoperatsioonides koostööd tegevatele riikidele. See näitab, et koostööd tegevad riigid ülehindasid taas märkimisväärselt kulusid, mida amet pidi hüvitama. | Pooleli |
| 2017 | 2017. aastal moodustasid tagasisaatmisoperatsioonideks eraldatud assigneeringud 66,5 miljonit eurot. Operatsioonide maht ei vastanud aga olemasolevatele eraldistele ja amet tagastas seega komisjonile 13,5 miljonit eurot. Lisaks tagastas amet 4 miljonit eurot eelarve I jaotisest, kuna 2017. aastal ei olnud võimalik värvata kavandatud arvu uusi töötajaid. | Pooleli |
| 2017 | Ameti 2017. aasta esialgne eelarve sisaldas põhitegevuse kohustuslikku finantsreservi, et rahastada piirivalve kiirreageerimisrühmi ja tagasisaatmisoperatsioone. Septembris ja uuesti 2017. aasta oktoobris kandis amet reservist oma tegevuseelarvesse märkimisväärsed summad muude tegevuste rahastamiseks. | Ei kohaldata |
| 2017 | Mittekohustuslike reservide moodustamine ja kasutamine ei vasta eelarve sihtotstarbelisuse põhimõttele ja vähendab eelarve läbipaistvust. | Pooleli |
| 2017 | Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja muudes kanalites, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved ja e-hanked, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust. | Alustamata |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2013

Raamatupidamise aastaaruande puhul tuleb tarnijate bilansi üle teha regulaarsemat järelevalvet ning erinevusi õigeaegselt analüüsida.

Lõpetatud

2014

Koostööd tegevate riikide poolt kulude põhjendamiseks lisatud tõendavad dokumendid ei ole alati piisavad. Lisaks ei nõutud kontrollitõendite esitamist.

Eel- ja järelkontrolli suhtes pooleli

Kontrollitõendite suhtes lõpetatud

2014

Seoses toetuslepingute arvu pideva suurenemise ja nendega seotud kulude Frontexi poolse kontrollimise ja hüvitamise töömahukusega tuleb leida vastus küsimusele, kas amet ei saaks kasutada tõhusamaid ja soodsamaid rahastamismehhanisme.

Lõpetatud

2015

Ameti 2015. aasta oktoobris Islandil tehtud järelauditi käigus avastati eeskirjadevastaseid makseid, mis saadi tagasi vaid osaliselt.

Lõpetatud

2015

Komisjoni ja Frontexi vahenditega hallatava sisejulgeolekufondi rahastamise puhul on olemas topeltrahastamise risk, mida ei ole käsitletud.

Alustamata

2015

Piirioperatsioonides osalevad riigid deklareerivad tekkinud kulud jooksvate kulude deklaratsioonis. Kontrollikoja eriaruandes nr 12/2016 soovitati, et ametid peaksid kasutama lihtsustatud kuluvõimalusi alati, kui see on asjakohane, et vältida ebatõhusust.

Lõpetatud inimressursside kasutuselevõtu suhtes

Pooleli tehniliste seadmete suhtes

2016

Ülekandmise määr oli kõrge. Ametiga koostööd tegevad riigid peavad esitama täpsemad kuluprognoosid ja õigeaegse kuluaruandluse. Amet võiks kaaluda ka liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu.

Pooleli

2016

Ainult 71 % ametikohtade loetelus kinnitatud ametikohtadest olid täidetud.

Pooleli

2017

Praamiteenuste asenduslepingu otsene sõlmimine teise järgu pakkujaga oli eeskirjadevastane, sest esialgne hankemenetlus oli lõpetatud.

Ei kohaldata

2017

Personalieeskirjade kohaselt võetakse uusi ajutisi töötajaid tööle üksnes palgaastmetele SC 1–SC 2, AST 1–AST 4 või AD 5–AD 8. 2017. aastal võttis Frontex tööle 2 töötajat kõrgematele AST palgaastmetele (2016. aastal 14). Sellistel palgaastmetel töötajate sel viisil värbamine on õigusnormide vastane.

Ei kohaldata

2017

Amet hüvitas 2017. aastal täielikult Islandi rannavalve esitatud kulud, kuigi ühte liiki kulusid põhjendavaid arveid ei olnud esitatud.

Alustamata

2017

Samuti kaasrahastas amet Hispaania tsiviilkaardi deklareeritud kulusid, kuigi kõikide kulude kohta ei olnud esitatud tõendeid.

Alustamata

2017

Kuigi amet kolis oma praegustesse ruumidesse juba 2014. aastal, ei ole ametil endiselt haldusnõukogu poolt heaks kiidetud põhjalikku talitluspidevuse kava.

Pooleli

2017

Amet tühistas taas suure osa eelmisest aastast üle kantud kulukohustuste assigneeringutest, mis kanti üle kulude hüvitamiseks ühisoperatsioonides koostööd tegevatele riikidele. See näitab, et koostööd tegevad riigid ülehindasid taas märkimisväärselt kulusid, mida amet pidi hüvitama.

Pooleli

2017

2017. aastal moodustasid tagasisaatmisoperatsioonideks eraldatud assigneeringud 66,5 miljonit eurot. Operatsioonide maht ei vastanud aga olemasolevatele eraldistele ja amet tagastas seega komisjonile 13,5 miljonit eurot. Lisaks tagastas amet 4 miljonit eurot eelarve I jaotisest, kuna 2017. aastal ei olnud võimalik värvata kavandatud arvu uusi töötajaid.

Pooleli

2017

Ameti 2017. aasta esialgne eelarve sisaldas põhitegevuse kohustuslikku finantsreservi, et rahastada piirivalve kiirreageerimisrühmi ja tagasisaatmisoperatsioone. Septembris ja uuesti 2017. aasta oktoobris kandis amet reservist oma tegevuseelarvesse märkimisväärsed summad muude tegevuste rahastamiseks.

Ei kohaldata

2017

Mittekohustuslike reservide moodustamine ja kasutamine ei vasta eelarve sihtotstarbelisuse põhimõttele ja vähendab eelarve läbipaistvust.

Pooleli

2017

Amet avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja muudes kanalites, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved ja e-hanked, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Alustamata

AMETI VASTUS

Tähelepanekud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.30.9. | Frontexi hinnangu kohaselt olid Malta relvajõudude esitatud dokumendid õhusõidukite kõikide inspektsioonide/hooldustööde kohta piisavalt üksikasjalikud ning võrreldavad sarnaste varasemate kasutuselevõttudega. Kooskõlas elektrooniliste kaugseiresüsteemide sisesuunistega ning rahvusvaheliste sõidukipargi haldamise tavade, meetodite ja standarditega esitati nendes hooldustööde hinnanguline kogukulu lennutunni kohta. |
| --- | --- |

3.30.9.

| 3.30.10. | Laevameeskonnale eraldatud toetuste eelkontrolli jaoks esitatud tõendav dokument sisaldas üksikasjalikku kulude kokkuvõtet ning selles esitati nimed, kasutuselevõtuperioodid, päevade arv ja taotletud toetused, näiteks tasu ületundide ja öövahetuste eest ning muud toetused. Selle tõendava dokumendi õigsust kinnitas oma allkirjaga ametlikult Läti Vabariigi piirivalve ülem. |
| --- | --- |

3.30.10.

| 3.30.11. | Praegu ei saa Frontex kinnitada hinnangut maksete eeskirjadevastasuse kohta. Eel- ja järelkontrollid on riskipõhised ning igal aastal kohandatakse neid vastavalt kehtivatele rahastamiskavadele. Võttes arvesse uut Euroopa piiri- ja rannikuvalve määrust (EBCG 2.0) ning edasisi rahastamiskokkuleppeid, tehakse põhitegevuse rahastamise kava(de)s olulisi muudatusi, sealhulgas lihtsustusi. |
| --- | --- |

3.30.11.

| 3.30.13. | Frontex sõlmis raamlepingu maksimumsummas 8 miljonit eurot, mis vastab esialgsele hinnaprognoosile, ning võttis vastu edukaks tunnistatud pakkuja pakkumuse (5 807 727 eurot), kiites sealhulgas heaks sätted muude mittepüsikulude kohta, näiteks tasu lisaaja ja -vahendite pakkumise eest (ligikaudu 3 %), edasised hinnamuutused (indekseerimismarginaal) ning ettenägematute kulude marginaal.
  Olenemata sellest, et raamleping ei kujuta endast kohustust osta lepingu maksimumsumma ulatuses, tunnistab Frontex, et sarnaste raamlepingute eelarveprognooside koostamisel on arenguruumi ning et saadud õppetundide põhjal kohaldatakse IT-lepingute suhtes edaspidi rangemaid finantsjuhtimise põhimõtteid. |
| --- | --- |

3.30.13.

Olenemata sellest, et raamleping ei kujuta endast kohustust osta lepingu maksimumsumma ulatuses, tunnistab Frontex, et sarnaste raamlepingute eelarveprognooside koostamisel on arenguruumi ning et saadud õppetundide põhjal kohaldatakse IT-lepingute suhtes edaspidi rangemaid finantsjuhtimise põhimõtteid.

Tähelepanekud sisekontrollimehhanismide kohta

| 3.30.14. | Frontex koostab praegu tegevdirektori otsust tundlike ametikohtade poliitika kohta, lähtudes teiste ELi asutuste näidetest ja kogemustest, ning otsus võetakse vastu enne 2019. aasta lõppu. |
| --- | --- |

3.30.14.

Tähelepanekud eelarve haldamise kohta

| 3.30.15. | Nagu kontrollikoda märkis, oli 2019. aastasse üle kantud summa 2018. aastasse üle kantud summast veidi väiksem. Ülekandmiste määra võib selgitada asjaomaste kulude olemusega. 2018. aastal olid need kulud peamiselt põhitegevuse kulud, mis maksti välja toetustena põhitegevuse tsüklis N. aasta veebruarist N + 1. aasta jaanuarini, samuti kulud seoses lepingutega, mille korral tehakse maksed N + 1. aastal. Kontrollikoda juhtis tähelepanu ülekandmiste tühistamise peamistele põhjustele; amet on ettevaatlikult optimistlik, et 2018. aastal põhitegevuse teatava osa puhul kasutusele võetud lihtsustatud toetussüsteem annab positiivseid tulemusi. |
| --- | --- |

3.30.15.

| 3.30.16. | Kokku täideti 187 vaba ametikohta (ajutised teenistujad, lepingulised töötajad ja lähetatud riiklikud eksperdid), sealhulgas 13 direktori, talituse juhataja, rakkerühma juhataja ja sektori juhataja ametikohta. Võttes aga arvesse tööjõu suurt ametisisest ja -välist voolavust, oli töötajate arvu netokasv 2018. aastal võrreldes eelnenud aastaga 117, kuna aasta jooksul vabanes palju ametikohti. Frontexil on keeruline ligi meelitada rohkem sobivaid väliskandidaate, peamiselt väikese paranduskoefitsiendi tõttu, mis on kõikide ELi asutuste arvestuses väikseim. |
| --- | --- |

3.30.16.

Teave siseauditi talituse aruannete kohta

| 3.30.17. | Frontex rakendab siseauditi talitusega kokku lepitud tegevuskava, et võtta arvesse siseauditi talituse auditi „Lepingute haldamine Frontexis“ soovitusi. Mitu parandusmeedet võetakse juba 2019. aasta septembri lõpuks. |
| --- | --- |

3.30.17.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 4 (globaalne Euroopa) rahastatud asutused

3.31.   EUROOPA KOOLITUSFOND (ETF)

SISSEJUHATUS

| 3.31.1. | Torinos asuv Euroopa Koolitusfond (edaspidi „fond“ või „ETF“) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1360/90 (268) (uuesti sõnastatud (EÜ) nr 1339/2008). Fondi eesmärk on toetada kutseõppereformi Euroopa Liidu partnerriikides. Seoses sellega abistab fond komisjoni erinevate kutseõppeprogrammide rakendamisel. |
| --- | --- |

3.31.1.

| 3.31.2. | Tabelis esitatakse fondi peamised arvandmed (269).

  Tabel


  Fondi peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (270) | 20 | 20 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (271) | 125 | 124 |
| Allikas: | fondi edastatud andmed. |

3.31.2.

Tabel

Fondi peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (270)

20

20

Töötajate arv seisuga 31. detsember (271)

125

124

Allikas:

fondi edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.31.3. | Auditeerisime:






  a) | fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (272) ja eelarve täitmise aruannetest (273)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.31.3.

a)

fondi raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (272) ja eelarve täitmise aruannetest (273)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.31.4. | Meie hinnangul annab fondi raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi fondi finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.31.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.31.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.31.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.31.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.31.6.

| 3.31.7. | Järgnev teave ei sea kontrollikoja esitatud arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.31.7.

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 3.31.8. | ETF kasutas renditööjõudu (ajutisi töötajaid) ühe ajutist tööd pakkuva bürooga sõlmitud raamlepingu kaudu. 2018. aastal oli ETF-il oma 124-le töötajale lisaks viis ajutist töötajat, kellele maksti nende teenuste eest 200 181 eurot. Selle aluseks oleva riigihankemenetluse puhul kohaldas ETF hindamiskriteeriume, mis sisaldasid enamjaolt konkurentsiväliseid hinnaelemente, nagu näiteks kindlaksmääratud brutopalka, sotsiaalkindlustusmakseid ja makse. Seetõttu puuduvad tõendid selle kohta, et hankemenetlus viis parima hinna ja kvaliteediga lepingu sõlmimiseni. Fond peaks kasutama hindamiskriteeriume, mis keskenduvad konkurentsipõhistele hinnaelementidele. |
| --- | --- |

3.31.8.

TEAVE VÄLISHINDAMISTE KOHTA

| 3.31.9. | Komisjoni nimel viidi 2018. aastal läbi tööhõive peadirektoraadi pädevusse kuuluvate ELi asutuste (ETF, EU-OSHA, Eurofound ja Cedefop) välishindamine seoses nende asjakohasuse, tulemuslikkuse, tõhususe, sidususe ja ELi lisaväärtusega (274). |
| --- | --- |

3.31.9.

FONDI VASTUS

Fond võtab kontrollikoja märkused teadmiseks.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist 5 (haldus) rahastatud asutused

3.32.   EURATOMI TARNEAGENTUUR (ESA)

SISSEJUHATUS

| 3.32.1. | Luxembourgis asuv Euratomi Tarneagentuur (edaspidi „agentuur“) asutati 1958. aastal (275). Nõukogu otsus 2008/114/EÜ, Euratom (276) asendas agentuuri eelmise põhikirja. Agentuuri peamine ülesanne on tagada ELi kasutajatele ühise tarnepoliitika alusel pidevad tuumamaterjalide (eelkõige tuumkütuste) tarned, mis põhinevad võrdsel juurdepääsul tarneallikatele. |
| --- | --- |

3.32.1.

| 3.32.2. | Tabelis esitatakse agentuuri peamised arvandmed (277).

  Tabel


  Agentuuri peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (278) | 0,1 | 0,1 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (279) | 17 | 16 |
| Allikas: | agentuuri edastatud andmed. |

3.32.2.

Tabel

Agentuuri peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (278)

0,1

0,1

Töötajate arv seisuga 31. detsember (279)

17

16

Allikas:

agentuuri edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.32.3. | Auditeerisime:






  a) | agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (280) ja eelarve täitmise aruannetest (281)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.32.3.

a)

agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (280) ja eelarve täitmise aruannetest (281)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.32.4. | Meie hinnangul annab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi agentuuri finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.32.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.32.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.32.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.32.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.32.6.

| 3.32.7. | Järgnev teave ei sea kontrollikoja esitatud arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.32.7.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 3.32.8. | 2017. aastast 2018. aastasse üle kantud eelarveassigneeringute tühistamise määr on kõrge (21 %), mis näitab põhjendamatuid kulukohustusi eelmisel aastal. II jaotise (halduskulud) uute ülekandmiste tase 2018. aastast 2019. aastasse on samuti kõrge (33 %) ja ainult osaliselt põhjendatud, mis toob taas kaasa suure tühistamisohu. Agentuur peaks eelarveassigneeringuid üle kandma ainult põhjendatud juhtudel. |
| --- | --- |

3.32.8.

AGENTUURI VASTUS

| 3.32.8. | 2018. aastal ülekantud tühistatud assigneeringute absoluutväärtus oli vaid 6241,16 eurot. Tühistatud assigneeringud hõlmasid kaht IT-lepingut, mis olid seotud agentuuri kolimisega uutesse ruumidesse, mis oli erandlik olukord ja hõlmas suurel määral väljaspool agentuuri kontrolli olevaid tegureid.
  Praeguse eelarve täitmise põhjal on agentuuri hinnangul II jaotise assigneeringute ülekandmise tühistamise määr 2019. aastal kontrollikoja prognoositust väiksem.
  Agentuur järgib aastasuse põhimõtet tulevikus nii palju kui võimalik. |
| --- | --- |

3.32.8.

Praeguse eelarve täitmise põhjal on agentuuri hinnangul II jaotise assigneeringute ülekandmise tühistamise määr 2019. aastal kontrollikoja prognoositust väiksem.

Agentuur järgib aastasuse põhimõtet tulevikus nii palju kui võimalik.

Isemajandavad asutused

3.33.   ÜHENDUSE SORDIAMET (CPVO)

SISSEJUHATUS

| 3.33.1. | Angers’is asuv Ühenduse Sordiamet (edaspidi „amet“ või „CPVO“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2100/94 (282). Ameti peamine ülesanne on registreerida ja läbi vaadata taotlused taimesortidega seotud liidu tööstusomandi kaitse osas ning tagada vajalike registreerimiskatsete läbiviimine liikmesriikide pädevate asutuste poolt. |
| --- | --- |

3.33.1.

| 3.33.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (283).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (284) | 16 | 17 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (285) | 51 | 50 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.33.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (284)

16

17

Töötajate arv seisuga 31. detsember (285)

51

50

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.33.3. | Auditeerisime:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (286) ja eelarve täitmise aruannetest (287)31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.33.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (286) ja eelarve täitmise aruannetest (287)31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.33.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.33.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.33.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.33.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.33.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.33.6.

| 3.33.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.33.7.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.33.8. | Amet kasutab IT-ettevõtetega sõlmitud teenuste hankelepinguid viisil, mis tegelikkuses tähendab selgelt määratletud IT-teenuste ja -toodete pakkumise asemel renditöötajate (kahe IT-konsultandi) kasutamist. 2018. aasta sellekohased maksed kokku olid 176 568 eurot. Kasutajaettevõttes ajutiselt konkreetseid ülesandeid täitvate renditöötajate (ajutiste töötajate) eraldamist reguleeritakse direktiiviga 2008/104/EÜ renditöö kohta ning liikmesriikide poolt kõnealuse direktiivi ülevõtmisel vastu võetud erieeskirjadega. Prantsuse tööõiguse kohaselt on üksnes registreeritud ajutist tööd pakkuvatel büroodel õigus pakkuda kasutajaettevõtetele (siinkohal CPVO) renditöötajaid. IT-teenuslepingute kasutamine tööjõu värbamiseks ei vasta ELi personalieeskirjadele ning ELi sotsiaal- ja tööhõive-eeskirjadele ning toob ametile kaasa õiguslikud ja maineriskid. Amet peaks tagama, et tööjõuvajadused oleksid korrapäraselt kaetud, ning kas taotlema oma vajaduste katteks eelarvepädevatelt institutsioonidelt koosseisuliste töötajate ametikohti või kasutama seaduslikult ja korrektselt ajutisi töötajaid. |
| --- | --- |

3.33.8.

| 3.33.9. | Finantsmääruse kohaselt on (lihtsustatud) läbirääkimistega hankemenetlus ilma hanketeadet avaldamata võimalik, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud ja kui lepingu hinnanguline maht on alla 144 000 euro. Ühe auditeeritud puhastusteenuste hankemenetluse puhul leidsime, et hankedokumendid ei võimaldanud kindlaks teha, kas seda piirmäära on järgitud ja lihtsustatud hankemenetluse kasutamine lubatud. Neljaks aastaks sõlmitud lepingute alusel 2018. aastal tehtud maksete kogusumma oli 13 394 eurot. Amet peaks kasutama hankemenetlusi vastavalt finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

3.33.9.

| 3.33.10. | Ühe värbamismenetluse puhul oli sobivuskontroll puudulik, kuna sellega ei tuvastatud, et värvatud kandidaadi taotluse üks oluline tõendav dokument ei vastanud nõuetele. Amet peaks sobivuskriteeriumide kontrollimisel ja värbamismenetluste läbiviimisel rakendama rangust. |
| --- | --- |

3.33.10.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.33.11. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.33.11.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2014 | Elektrooniliste maksete jaoks ei nõuta teise inimese allkirja, mis kujutab ameti jaoks finantsriski. | Lõpetatud |
| 2014 | Kuigi amet alustas tegevust 1995. aastal, ei ole endiselt allkirjastatud tegevuskoha lepingut ameti ja asukohariigi vahel. | Pooleli
  (ametist sõltumatud asjaolud) |
| 2015 | Tasumata lõivude määr oli liiga kõrge. | Pooleli |
| 2016 | Ameti asutamismääruses ei nõuta tulemuslikkuse perioodilist välishindamist. | Alustamata
  (ametist sõltumatud asjaolud) |
| 2017 | 2017. aastal oli hanke- ja toetuste andmise menetluste dokumenteerimine ebapiisav. | Pooleli |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks ei olnud amet võtnud kasutusele ühtegi komisjoni välja töötatud IT-vahendit. | Alustamata |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2014

Elektrooniliste maksete jaoks ei nõuta teise inimese allkirja, mis kujutab ameti jaoks finantsriski.

Lõpetatud

2014

Kuigi amet alustas tegevust 1995. aastal, ei ole endiselt allkirjastatud tegevuskoha lepingut ameti ja asukohariigi vahel.

Pooleli

(ametist sõltumatud asjaolud)

2015

Tasumata lõivude määr oli liiga kõrge.

Pooleli

2016

Ameti asutamismääruses ei nõuta tulemuslikkuse perioodilist välishindamist.

Alustamata

(ametist sõltumatud asjaolud)

2017

2017. aastal oli hanke- ja toetuste andmise menetluste dokumenteerimine ebapiisav.

Pooleli

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks ei olnud amet võtnud kasutusele ühtegi komisjoni välja töötatud IT-vahendit.

Alustamata

AMETI VASTUS

| 3.33.8. | CPVO võtab kontrollikoja märkused teadmiseks ja tuletab meelde, et CPVOs tehti kõik otsused lähtuvalt õigusmõjust ja piiratud vahenditest. Kõnealusel juhul on igasugune potentsiaalne risk leevendatud, sest suurem osa tööst tehakse väljaspool ametit. |
| --- | --- |

3.33.8.

| 3.33.9. | CPVO võtab kontrollikoja märkused teadmiseks ja tagab, et kõikide tulevaste hankemenetluste dokumentatsioon on põhjalik. |
| --- | --- |

3.33.9.

| 3.33.10. | CPVO võtab kontrollikoja märkused teadmiseks ja tõhustab menetlusi vastavalt. Kõnealuses värbamismenetluses saadi vahepeal vajalikud dokumendid nõutud vormingus. |
| --- | --- |

3.33.10.

3.34.   EUROOPA LIIDU INTELLEKTUAALOMANDI AMET (EUIPO)

SISSEJUHATUS

| 3.34.1. | Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (edaspidi „amet“ või „EUIPO“), mis kandis kuni 23. märtsini 2016 nime Siseturu Ühtlustamise Amet (OHIM), asutati 1993. aastal. Ameti algset asutamismäärust muudeti viimati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1001 (288). Alicantes asuva ameti peamine ülesanne on kogu ELis kehtivate ELi kaubamärkide ja ühenduse registreeritud disainilahenduste registreerimine. |
| --- | --- |

3.34.1.

| 3.34.2. | Tabelis esitatakse ameti peamised arvandmed (289).

  Tabel


  Ameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (290) | 401 | 403 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (291) | 995 | 1 050 |
| Allikas: | ameti edastatud andmed. |

3.34.2.

Tabel

Ameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (290)

401

403

Töötajate arv seisuga 31. detsember (291)

995

1 050

Allikas:

ameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.34.3. | Auditeerisime:






  a) | ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (292) ja eelarve täitmise aruannetest (293)31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.34.3.

a)

ameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (292) ja eelarve täitmise aruannetest (293)31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.34.4. | Meie hinnangul annab ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi ameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.34.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.34.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.34.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.34.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.34.6.

| 3.34.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.34.7.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.34.8. | 2018. aasta juulis käivitas amet hankemenetluse koristusteenuste, jäätmekäitluse, eritöötluse ja aiandusteenuste lepingute sõlmimiseks. Finantskriteeriumid jagati kaheks: osa A, mis hõlmab tavakoristusteenuseid, jäätmekäitlust ja eritöötlust, ning osa B, mis hõlmab erakorralisi koristusteenuseid ja aiandusteenuseid. Osa B puhul pakkus eelneva lepingu võitnud teenuseosutaja iga tehnilises kirjelduses nõutud 54 teenuse eest 0,01 euro suurust hinda. See hind oli 99,99 % madalam teise pakkuja pakkumusest. Amet leidis, et selle pakkumuse hind oli ebaharilikult madal, ja nõudis täiendavaid elemente. Pakkuja põhjendas pakkumust üldsõnaliselt, väites, et saavutab sünergia ja kokkuhoiu teiste Alicante piirkonna riigihankelepingutega. Amet aktsepteeris seda põhjendust ja leping on pakkujaga sõlmitud. Leiame, et amet oleks pidanud selle pakkumuse põhjendamatult madala hinna tõttu tagasi lükkama. Tasuta teenuse pakkumine on esiteks ebaaus kaubandustava, teiseks annab see ebaõiglase konkurentsieelise konkurentide ees ja kolmandaks on see eelis ebaseaduslikult saadud, kuna pakkuja viitas lepingu (eeskirjadevastasele) ristsubsideerimisele teiste riigihankelepingutega. Hankemenetlus ja selle alusel 2018. aastal tehtud maksed (1 456 141 eurot) on eeskirjadevastased. Amet peaks põhjalikult analüüsima potentsiaalselt ebaharilikke pakkumusi, et tagada finantsmääruse järgimine ja aus konkurents. |
| --- | --- |

3.34.8.

| 3.34.9. | Kahe auditeeritud IT-teenuste makse puhul kasutas amet erilepingut fikseeritud hinnaga lepingu kujul, samal ajal kui nendega seotud raamlepingutes on iga profiili kohta päevatariifid. Mõlemal juhul arvutati erilepingu fikseeritud hind tööühikute või kombineeritud tariifide alusel, mis ei olnud raamlepingute osa. Need hõlmasid vastavalt 10 % ja 15 % suurust lisatasu lisaks raamlepingute profiilide kokkulepitud tariifidele. See lisatasu ei sisaldunud aga ei raamlepingutes ega nende muudatustes. Sellest tulenevalt ei ole erilepingud selgelt ja läbipaistvalt seotud raamlepingutega, nagu on nõutud finantsmääruses. Seetõttu on lisatasudega seotud maksete osa eeskirjadevastane. Amet peaks erilepinguid sõlmima ja kasutama ainult kooskõlas vastavates raamlepingutes sätestatud hinnaskeemidega. |
| --- | --- |

3.34.9.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

TÄHELEPANEKUD USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE JA TULEMUSLIKKUSE KOHTA

| 3.34.10. | 31. detsembri 2018. aasta seisuga oli ametil pankades raha 493 miljonit eurot. 2018. aastal maksis amet 1,4 miljonit eurot negatiivset intressi. Ameti investeerimispoliitika nõuab, et reserve hoitaks sularahana AAA-reitinguga krediidiasutustes. Ameti investeerimispoliitika eesmärk on vähendada krediidiriske. See aga toob ametile kaasa olulise kulu. Amet peaks oma raha kasutamise üle vaatama, et seda tootlikumalt kasutada (vt meie arvamus nr 1/2019). |
| --- | --- |

3.34.10.

Nõustamine

| 3.34.11. | Lisaks kõiki ameteid hõlmavale audititööle analüüsis kontrollikoda ametipoolset nõustamisteenuste kasutamist. |
| --- | --- |

3.34.11.

Väliskonsultantide ulatuslik kasutamine

| 3.34.12. | Vastavalt ELi asutuste raamfinantsmäärusele võivad subsideeritud asutused delegeerida tehnilise oskusteabe ülesandeid ning haldus-, ettevalmistus- või abiülesandeid, mis ei hõlma avaliku võimu teostamist ega kaalutlusõiguse kasutamist, üksnes juhul, kui see osutub hädavajalikuks. Ameti kui täielikult isemajandava asutuse finantsmäärus seda piirangut siiski ei sisalda ning võimaldab kasutada väliskonsultante seni, kuni järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet. |
| --- | --- |

3.34.12.

| 3.34.13. | Amet on konsultatsiooniteenuseid laialdaselt kasutanud. 2014. aastal sõlmitud nelja-aastane 30 miljoni euro suuruse turuväärtusega raamleping, mille eesmärk oli hankida väga erinevaid nõustamisteenuseid (audititeenused, projektijuhtimine, üldkonsultatsioonid ja uuringud), ammendati juba kahe aasta ja kuue kuuga. 2016. aastal neljaks aastaks sõlmitud järgmise raamlepingu turuväärtus on hinnanguliselt 80 miljonit eurot. ﻿Nende ja sarnaste lepingute alla kuuluvate teenuseosutajate koosseisuväliste töötajate arv kasvas umbes 250-lt 2011. aastal rohkem kui 350-ni 2014. aastal, langedes 2018. aasta alguses 215-ni (võrdub umbes 20 %-ga ameti koosseisulistest töötajatest). |
| --- | --- |

3.34.13.

Nõustamis- ja muud teenused

| 3.34.14. | Raamlepingu teenuste kirjeldus sisaldab teenuste loetelu. Samas ei ole see loetelu ammendav ja võivad tekkida muud huvipakkuvad teemad. Kontrollikoda analüüsis kõnealuse raamlepingu alusel sõlmitud mitme valdkonna erilepingute valimit. Täheldasime, et kuigi osa nende lepingute alusel osutatavatest teenustest on nõustamine (näiteks projektijuhtimise tugi, äriprotsesside analüüs), on teine osa pigem haldustugi (näiteks sekretäriteenused, haldusametnikud, kes valmistavad ette aruandeid, sise- ja väliskommunikatsioonitegevuse toetamine). Viimased teenused on enamasti korduvad ega tohiks olla allhanke objektiks, sest neid ülesandeid täitvad töötajad kuuluvad ameti hierarhilisse struktuuri. Antud juhul ei ole tegemist teenusega, mida osutatakse, vaid töötajate laenamisega, mis on rangelt reguleeritud ja mida ei saa pakkuda konsultatsioonifirmad. |
| --- | --- |

3.34.14.

| 3.34.15. | Amet on tunnistanud, et teatud ajal on koosseisuvälised töötajad täitnud piiratud arvul põhiülesandeid, mis algselt seda ei olnud. Selle põhjuseks on ametile usaldatud ülesannete ja kohustuste muutumine. Seetõttu alustas amet 2016. aastal mõnede koosseisuväliste töötajate täidetavate ülesannete n-ö tagasivõtmist, et säilitada olulised teadmised ja oskusteave lepinguliste töötajate kaasamise teel. 2019. aastaks kavandab amet 4 ülesande tagasivõtmist (2018. aastal 12). Ei aasta tööprogramm ega aasta tegevusaruanne ei sisalda teavet selliste teenuseosutajate täistööajale taandatud töötajate kohta, kes täidavad mittepõhitegevusega seotud ülesandeid, kuid on kaasatud põhitegevusse. Selline teave suurendaks sidusrühmade jaoks läbipaistvust ameti kasutatavate koosseisuliste ja koosseisuväliste inimressursside osas. |
| --- | --- |

3.34.15.

| 3.34.16. | Lisaks kasutab amet seda nõustamisteenuste raamlepingut osaliselt viisil, mis praktikas tähendab renditöötajate kasutamist, selle asemel, et teenuseosutajad pakuksid selgelt määratletud teenuseid või tooteid. Kasutajaettevõttes ajutiselt konkreetseid ülesandeid täitvate renditöötajate (ajutiste töötajate) kasutamist reguleeritakse direktiiviga 2008/104/EÜ renditöö kohta ning liikmesriikide poolt kõnealuse direktiivi ülevõtmisel vastu võetud erieeskirjadega. Hispaania tööõiguse kohaselt on üksnes registreeritud ajutist tööd pakkuvatel büroodel õigus pakkuda kasutajaettevõtetele (siinkohal EUIPO) renditöötajaid. Konsultatsiooniteenuste lepingute kasutamine tööjõu värbamiseks ei vasta ELi personalieeskirjadele ning ELi sotsiaal- ja tööhõive-eeskirjadele ning toob ametile kaasa õiguslikud ja maineriskid. Amet peaks tagama, et tööjõuvajadused oleksid korrapäraselt kaetud, ning kas taotlema oma vajaduste katteks eelarvepädevatelt institutsioonidelt koosseisuliste töötajate ametikohti või kasutama seaduslikult ja korrektselt ajutisi töötajaid. |
| --- | --- |

3.34.16.

Fikseeritud hinnaga erilepingute kasutamine

| 3.34.17. | Nõustamisteenuste raamlepingu alusel sõlmib amet peamiselt fikseeritud hindadega erilepinguid. Sellised lepingud sobivad siis, kui tulemused ja nende ajakava on võimalik lepingutes määratleda, sest täitmise risk lasub töövõtjal. Uurisime nõustamisteenuste raamlepingu alusel sõlmitud fikseeritud hinnaga erilepingute valimit ja leidsime, et enamik neist ei sisaldanud selgelt määratletud tulemusi ega ajakavasid, vaid määratlesid osutatavad teenused küllaltki üldisel viisil, et vähendada lepingute arvu. Seetõttu on paljusid lepinguid nende kehtivusaja jooksul mitu korda muudetud, et kohandada kokkulepitud hinda tegelikult tellitud ja osutatud teenustega. Teenuste tellimine ja sellega seotud tulemuste määratlemine on kokku lepitud ameti ja töövõtja vahelises suhtluses, mis ei ole lepingu osa. Oleme seisukohal, et ameti positsiooni töövõtja suhtes tugevdaks see, kui kõik fikseeritud hinnaga väljundid oleksid lepingutes selgelt määratletud. |
| --- | --- |

3.34.17.

| 3.34.18. | Nn nõustamisalaste ressursside ulatuslik kasutamine ameti poolt kujutab endast ohtu usaldusväärsele finantsjuhtimisele ning amet peaks analüüsima, kas selline kasutamine on hädavajalik. Eelkõige peaks ta jätkama selle analüüsimist, kus kasutatakse koosseisuväliseid töötajaid põhitegevusega seotud ülesannete täitmiseks ning vastavalt sellised tegevused uuesti enda kanda võtma. Lisaks peaksid ameti aasta tööprogrammid ja aasta tegevusaruanded sisaldama teavet nende väliste teenuseosutajate täistööajale taandatud töötajate arvu kohta, kes täidavad põhitegevusega seotud ülesandeid. Fikseeritud hinnaga nõustamislepingutes tuleks selgelt määratleda eeldatavad tulemused. |
| --- | --- |

3.34.18.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.34.19. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.34.19.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2016 | Hankemenetlust ja sellel põhinevat neljaks aastaks sõlmitud 30 miljoni euro suurust hanketeenuste raamlepingut ei hallatud asjakohaselt. | Ei kohaldata |
| 2016 | Ameti asutamismääruses sätestatakse, et tõlketeenust pakub Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus; seetõttu on amet tõlkekeskuse peamine klient. Amet kasutab üha enam organisatsioonisiseseid lahendusi, mille tulemuseks võib olla töö dubleerimine ja sellega seotud kulud (294). | Pooleli |
| 2017 | 2017. aastal tühistas amet 3,2 miljoni euro ulatuses 2016. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringuid, mis näitab, et eelarvevajaduste planeerimisel on raskusi. | Ei kohaldata |
| 2017 | Üldnõustamis-, auditeerimis-, uurimis- ja projektijuhtimisteenuste 80 miljoni euro suuruse raamlepingu hankemenetluses sisaldasid hankedokumendid kahte ärijuhtumit. Konkurents põhines aga ühikuhindadel, profiilide tüübil ja kvaliteedil, kuid mitte vajalike üksuste tõenäolisel arvul. | Ei kohaldata |
| 2017 | Nimetatud raamlepingu alusel sõlmitud ühe dokumendihalduse erilepingu puhul ei saa teenuste osutamiseks vajalikke inimpäevi seostada hanke tehnilises kirjelduses toodud ärijuhtumitega ega erilepingu teenusekirjeldusega. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2016

Hankemenetlust ja sellel põhinevat neljaks aastaks sõlmitud 30 miljoni euro suurust hanketeenuste raamlepingut ei hallatud asjakohaselt.

Ei kohaldata

2016

Ameti asutamismääruses sätestatakse, et tõlketeenust pakub Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus; seetõttu on amet tõlkekeskuse peamine klient. Amet kasutab üha enam organisatsioonisiseseid lahendusi, mille tulemuseks võib olla töö dubleerimine ja sellega seotud kulud (294).

Pooleli

2017

2017. aastal tühistas amet 3,2 miljoni euro ulatuses 2016. aastast üle kantud kulukohustustega seotud assigneeringuid, mis näitab, et eelarvevajaduste planeerimisel on raskusi.

Ei kohaldata

2017

Üldnõustamis-, auditeerimis-, uurimis- ja projektijuhtimisteenuste 80 miljoni euro suuruse raamlepingu hankemenetluses sisaldasid hankedokumendid kahte ärijuhtumit. Konkurents põhines aga ühikuhindadel, profiilide tüübil ja kvaliteedil, kuid mitte vajalike üksuste tõenäolisel arvul.

Ei kohaldata

2017

Nimetatud raamlepingu alusel sõlmitud ühe dokumendihalduse erilepingu puhul ei saa teenuste osutamiseks vajalikke inimpäevi seostada hanke tehnilises kirjelduses toodud ärijuhtumitega ega erilepingu teenusekirjeldusega.

Ei kohaldata

AMETI VASTUS

| 3.34.8. | Amet leiab, et eelarvevahendite käsutaja kasutas talle finantsmäärusega antud kaalutlusõigust korrektselt.
  Nagu kontrollikoda märkis, on osas B osutatud teenuste iseloom erakorraline ja seega vajatakse neid teenuseid harva. Sel põhjusel omistati neile finantskriteeriumide kaalumisel vaid 10 % koefitsient.
  Nagu kontrollikoda kirjeldas, järgis amet selle esmapilgul põhjendamatult madala pakkumise menetlemisel kõiki finantsmääruse nõudeid.
  Amet ei nõustu ka kontrollikoja väitega, et (erandliku ja harva kasutatava) teenuse pakkumine madalama hinna eest on ebaaus tava ning pakub konkurentide suhtes ebaõiglast konkurentsieelist.
  Amet leiab, et ta ei saa takistada hankes osalejaid kasutamast oma pakkumistes mastaabisäästu.
  Samuti tuleb märkida, et põhjendamatult madala hinnaga pakkumise korral on eesmärk eelkõige tagada, et teenuseosutaja saaks osutada vajalikke teenuseid kogu lepingu kehtivusaja jooksul, nagu see on käesoleval juhul.
  Seetõttu ei pea amet hankemenetlust ja selle aluseks olevaid makseid eeskirjadevastaseks. |
| --- | --- |

3.34.8.

Nagu kontrollikoda märkis, on osas B osutatud teenuste iseloom erakorraline ja seega vajatakse neid teenuseid harva. Sel põhjusel omistati neile finantskriteeriumide kaalumisel vaid 10 % koefitsient.

Nagu kontrollikoda kirjeldas, järgis amet selle esmapilgul põhjendamatult madala pakkumise menetlemisel kõiki finantsmääruse nõudeid.

Amet ei nõustu ka kontrollikoja väitega, et (erandliku ja harva kasutatava) teenuse pakkumine madalama hinna eest on ebaaus tava ning pakub konkurentide suhtes ebaõiglast konkurentsieelist.

Amet leiab, et ta ei saa takistada hankes osalejaid kasutamast oma pakkumistes mastaabisäästu.

Samuti tuleb märkida, et põhjendamatult madala hinnaga pakkumise korral on eesmärk eelkõige tagada, et teenuseosutaja saaks osutada vajalikke teenuseid kogu lepingu kehtivusaja jooksul, nagu see on käesoleval juhul.

Seetõttu ei pea amet hankemenetlust ja selle aluseks olevaid makseid eeskirjadevastaseks.

| 3.34.9. | Fikseeritud hind ei kattu kontseptsiooniga „Time and Means“, sest see toob teenuseosutajale kaasa lisariski, mis väljendub kõrgema hinna nõudmises. Käesoleval juhul hõlmasid tööühikud mõistlikku lisakulu väljundite haldamise, aruandluse ja kontrolli eest, mida loetakse teenuse elementideks ja mis ei tohiks ületada koguteenusest 15 %.
  Kooskõlas kontrollikoja märkusega on amet juba võtnud vajalikke meetmeid riski leevendamiseks. Tava on juba muudetud vastavalt tähelepanekule. |
| --- | --- |

3.34.9.

Kooskõlas kontrollikoja märkusega on amet juba võtnud vajalikke meetmeid riski leevendamiseks. Tava on juba muudetud vastavalt tähelepanekule.

| 3.34.10. | Usaldusväärse ja aruandekohustusliku avaliku asutusena on ameti rahaliste vahendite turvalisus kesksel kohal tema varahaldussuunistes, mis on täielikult kooskõlas komisjoni tavaga. Praegustes turutingimustes tähendab turvalisus negatiivset intressi.
  Tuleb märkida, et amet on kohustatud moodustama oma rahalistest vahenditest reservfondi (243 miljonit eurot), lühiajalise tegevuskulude fondi (60 miljonit eurot) ja viitvõlgade fondi (30 miljonit eurot). Seega on netovara 160 miljonit eurot.
  Amet vaatab praegu oma varahaldussuuniseid läbi, et võimaluste piires vähendada negatiivse intressi mõju, järgides samas vajalikke turvanõudeid.
  Ta saab järgida kontrollikoja üleskutset kasutada oma rahalisi vahendeid produktiivsemalt üksnes kehtivate eeskirjade raames. |
| --- | --- |

3.34.10.

Tuleb märkida, et amet on kohustatud moodustama oma rahalistest vahenditest reservfondi (243 miljonit eurot), lühiajalise tegevuskulude fondi (60 miljonit eurot) ja viitvõlgade fondi (30 miljonit eurot). Seega on netovara 160 miljonit eurot.

Amet vaatab praegu oma varahaldussuuniseid läbi, et võimaluste piires vähendada negatiivse intressi mõju, järgides samas vajalikke turvanõudeid.

Ta saab järgida kontrollikoja üleskutset kasutada oma rahalisi vahendeid produktiivsemalt üksnes kehtivate eeskirjade raames.

| 3.34.12. | Sõnaselge viide usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele ameti finantsmääruses ei ole kutse allhanke kasutamiseks, vaid pigem juhtpõhimõte, mille kohaselt peaksid avaliku sektori asutused süstemaatiliselt kaaluma, kas kõrvalülesandeid tuleks täita asutusesiseselt või tellida allhankena.
  Ameti arvates on see säte objektiivsem ja täpsem kui fraas „kui see osutub hädavajalikuks“, millega see ei ole vastuolus. |
| --- | --- |

3.34.12.

Ameti arvates on see säte objektiivsem ja täpsem kui fraas „kui see osutub hädavajalikuks“, millega see ei ole vastuolus.

| 3.34.13. | „Laialdase“ kasutamise väide on subjektiivne. 2014. aasta raamlepingu allkirjastamise ajal oli strateegiakava 2016–2020 alles ettevalmistamisel. Strateegiakava strateegilistest projektidest parema ülevaate tekkides oli ametil lihtsam hinnata vajalikke välisteenuseid, mis võimaldas paremini hinnata ka uue raamlepingu mahtu. |
| --- | --- |

3.34.13.

| 3.34.14. | Amet ei pea haldusteenuste tellimisel raamlepingu kasutamist „töötajate laenamiseks“. Üldreeglina kasutatakse sellist lepingulist haldustuge projektides, mitte põhitegevusega seotud ülesannetes.
  Üldjuhul piirneb projektivälises haldustoes koosseisuväliste töötajate kasutamine renditöötajatega (ajutised töötajad).
  Ameti töörollide loetelus on selgelt määratletud EUIPO eri töötajakategooriate tööülesanded ning selle alusel otsustatakse, kas on vaja või võimalik tellida allhanget. Töörollide loetelu on pidevalt ajakohastatav dokument, kuhu saab lisata uusi profiile lähtuvalt uutest ülesannetest või pädevustest. Sellega seoses alustas amet viimastel aastatel allhanget asendava ambitsioonika tööülesannete tagasivõtmise meetmega, mis võtab nõuetekohaselt arvesse eelarvet ja mille tulemusena on lühikese aja jooksul tagasi võetud üle 60 töökoha.
  Mis puudutab teatud korduvate tööülesannete täitmist koosseisuväliste töötajate poolt, siis on EUIPO arvamusel, et tööülesannete korduvus ei õigusta alati koosseisuliste töötajate kasutamist, kui need ülesanded on põhitegevusvälist laadi (st ei ole otseselt seotud EUIPO-le õigusaktidega antud ülesannetega). |
| --- | --- |

3.34.14.

Üldjuhul piirneb projektivälises haldustoes koosseisuväliste töötajate kasutamine renditöötajatega (ajutised töötajad).

Ameti töörollide loetelus on selgelt määratletud EUIPO eri töötajakategooriate tööülesanded ning selle alusel otsustatakse, kas on vaja või võimalik tellida allhanget. Töörollide loetelu on pidevalt ajakohastatav dokument, kuhu saab lisata uusi profiile lähtuvalt uutest ülesannetest või pädevustest. Sellega seoses alustas amet viimastel aastatel allhanget asendava ambitsioonika tööülesannete tagasivõtmise meetmega, mis võtab nõuetekohaselt arvesse eelarvet ja mille tulemusena on lühikese aja jooksul tagasi võetud üle 60 töökoha.

Mis puudutab teatud korduvate tööülesannete täitmist koosseisuväliste töötajate poolt, siis on EUIPO arvamusel, et tööülesannete korduvus ei õigusta alati koosseisuliste töötajate kasutamist, kui need ülesanded on põhitegevusvälist laadi (st ei ole otseselt seotud EUIPO-le õigusaktidega antud ülesannetega).

| 3.34.15. | Amet on rahul, et kontrollikoda tunnustab EUIPO tehtud suurt tööd põhitegevuseks muutunud ülesannete tagasivõtmisel.
  Amet kaalub ettepanekut lisada aasta tööprogrammi või aasta tegevusaruandesse teenuseosutajate pakutavate täistööajale taandatud töötajate arv aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute alusel tehtud tegevuste kohta.
  Et aga enamik ameti allhankelepinguid on fikseeritud hinnaga ning töötajate arv ei ole teada, ei ole selline hinnang võimalik.
  Pealegi on ameti aasta tööprogrammis ja aasta tegevusaruandes avaldatud teave ammendav ja täielikult kooskõlas finantsmäärusega. |
| --- | --- |

3.34.15.

Amet kaalub ettepanekut lisada aasta tööprogrammi või aasta tegevusaruandesse teenuseosutajate pakutavate täistööajale taandatud töötajate arv aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute alusel tehtud tegevuste kohta.

Et aga enamik ameti allhankelepinguid on fikseeritud hinnaga ning töötajate arv ei ole teada, ei ole selline hinnang võimalik.

Pealegi on ameti aasta tööprogrammis ja aasta tegevusaruandes avaldatud teave ammendav ja täielikult kooskõlas finantsmäärusega.

| 3.34.16. | Ametil on rendiagentuuride töötajate kasutamiseks olemas selgelt määratletud raamistik, mis on kooskõlas Hispaania tööseadusega ja mida kasutatakse ameti töörollide loetelus selgelt määratletud ülesannete tellimiseks. Ameti tasandil tehakse ka keskset kontrolli, millega tagatakse, et nõustamisteenused ei hõlma renditöö laadi ülesandeid. |
| --- | --- |

3.34.16.

| 3.34.17. | Amet kasutab valdavalt fikseeritud hindadega lepinguid, sest peab neid kõige tõhusamaks vahendiks, mis võimaldab ennetada ja kontrollida tellitavate teenuste kulusid ning ühtlasi piirata Hispaania töökohtutesse suunatavate kohtuasjade riski, sest amet on pidanud varem aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute kasutamise järel osalema sellistes kohtuasjades.
  Enamasti seisneb muudatus selles, et töövõtja kohandab väljundeid ameti nõudel, mitte vastupidi. Kui tõepoolest on vaja lepingu kohaldamisala muuta, siis tehakse seda ametlike lepingumuudatuste abil kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikliga 172.
  Amet võtab siiski teadmiseks kontrollikoja ettepaneku määratleda fikseeritud hinnaga lepingutes väljundid. |
| --- | --- |

3.34.17.

Enamasti seisneb muudatus selles, et töövõtja kohandab väljundeid ameti nõudel, mitte vastupidi. Kui tõepoolest on vaja lepingu kohaldamisala muuta, siis tehakse seda ametlike lepingumuudatuste abil kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikliga 172.

Amet võtab siiski teadmiseks kontrollikoja ettepaneku määratleda fikseeritud hinnaga lepingutes väljundid.

| 3.34.18. | Ameti tegevuse tulemusena on nõustamisteenuste kasutamine viimastel aastatel oluliselt vähenenud ja EUIPO ei pea seda ülemääraseks.
  Amet on rahul kontrollikoja märkusega, et ülesannete tagasivõtmist tunnustatakse ja julgustatakse. Amet jätab seda tegevust oma võimaluste piires.
  Amet kaalub ettepanekut lisada aasta tööprogrammi või aasta tegevusaruandesse teenuseosutajate pakutavate täistööajale taandatud töötajate arv aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute alusel tehtud tegevuste kohta. Et aga enamik ameti allhankelepinguid on fikseeritud hinnaga ning töötajate arv ei ole teada, ei ole selline hinnang võimalik.
  Amet kaalub võimalust määratleda fikseeritud hinnaga erilepingutes väljundid.
  Amet peab fikseeritud hinnaga lepinguid kõige tõhusamaks vahendiks rahaliste vahendite eraldamise ja seirega seotud riskide haldamisel. |
| --- | --- |

3.34.18.

Amet on rahul kontrollikoja märkusega, et ülesannete tagasivõtmist tunnustatakse ja julgustatakse. Amet jätab seda tegevust oma võimaluste piires.

Amet kaalub ettepanekut lisada aasta tööprogrammi või aasta tegevusaruandesse teenuseosutajate pakutavate täistööajale taandatud töötajate arv aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute alusel tehtud tegevuste kohta. Et aga enamik ameti allhankelepinguid on fikseeritud hinnaga ning töötajate arv ei ole teada, ei ole selline hinnang võimalik.

Amet kaalub võimalust määratleda fikseeritud hinnaga erilepingutes väljundid.

Amet peab fikseeritud hinnaga lepinguid kõige tõhusamaks vahendiks rahaliste vahendite eraldamise ja seirega seotud riskide haldamisel.

| 3.34.19. | Varasemate aastate märkuste järelmeetmed:
  Amet teeb koostööd tõlkekeskusega. EUIPO-CdT koostööprogramm 2019–2020 sisaldab viit projekti, mida ametid rakendavad ühiselt. Nende projektide rakendamisega hoiab amet ära töö ja kulude dubleerimise. |
| --- | --- |

3.34.19.

Amet teeb koostööd tõlkekeskusega. EUIPO-CdT koostööprogramm 2019–2020 sisaldab viit projekti, mida ametid rakendavad ühiselt. Nende projektide rakendamisega hoiab amet ära töö ja kulude dubleerimise.

3.35.   ÜHTNE KRIISILAHENDUSNÕUKOGU (SRB)

SISSEJUHATUS

| 3.35.1. | Brüsselis asuv Ühtne Kriisilahendusnõukogu (edaspidi „kriisilahendusnõukogu“ või „SRB“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 806/2014 (295) ühtse kriisilahendusmehhanismi kohta („ühtse kriisilahendusmehhanismi määrus“). Kriisilahendusnõukogu missioon on tagada raskustes olevate pankade ja teatud liiki investeerimisühingute (edaspidi „krediidiasutused“) nõuetekohane kriisilahendus nii, et selle mõju pangandusliidus osalevate liikmesriikide reaalmajandusele ning riigi rahandusele oleks võimalikult väike. |
| --- | --- |

3.35.1.

| 3.35.2. | Kriisilahendusnõukogu ülesanne on hallata ühtse kriisilahendusmehhanismi määrusega ühtse kriisilahendusmehhanismi toetamiseks loodud ühtset kriisilahendusfondi (edaspidi „fond“). Fond luuakse järk-järgult ajavahemikus 2016–2023 ning 31. detsembriks 2023 peaks selle maht saavutama vähemalt 1 % Euroopa pangandusliidu kõigi krediidiasutuste tagatud hoiuste summast. |
| --- | --- |

3.35.2.

| 3.35.3. | Kriisilahendusnõukogul on iseseisev eelarve, mis ei ole ELi eelarve osa. Eelarve rahastamiseks kogutakse osamakseid pangandusliidus osalevates liikmesriikides asutatud krediidiasutustelt. |
| --- | --- |

3.35.3.

| 3.35.4. | Tabelis esitatakse kriisilahendusnõukogu peamised arvandmed (296).

  Tabel


  Kriisilahendusnõukogu peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (297) | | |
| I osa (kriisilahendusnõukogu halduseelarve) | 113 | 104 |
| II osa (fondi ja reservi eelarve) | 6 462 | 6 836 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (298) | 276 | 334 |
| Allikas: | kriisilahendusnõukogu edastatud andmed. |

3.35.4.

Tabel

Kriisilahendusnõukogu peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (297)

I osa (kriisilahendusnõukogu halduseelarve)

113

104

II osa (fondi ja reservi eelarve)

6 462

6 836

Töötajate arv seisuga 31. detsember (298)

276

334

Allikas:

kriisilahendusnõukogu edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.35.5. | Auditeerisime:






  a) | kriisilahendusnõukogu raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (299) ja eelarve täitmise aruannetest (300)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.35.5.

a)

kriisilahendusnõukogu raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (299) ja eelarve täitmise aruannetest (300)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.35.6. | Meie hinnangul annab kriisilahendusnõukogu raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi kriisilahendusnõukogu finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.35.6.

Asjaolu rõhutamine

| 3.35.7. | Me ei auditeerinud fondile tehtud osamakseid, mis on vaidlustatud liikmesriikide haldus- või kohtumenetluses (vaidlused, mis hõlmavad krediidiasutusi, riiklikke kriisilahendusasutusi ja kriisilahendusnõukogu), ega kohtumenetlusi Euroopa Liidu Üldkohtus, mis puudutavad kriisilahenduskavade vastuvõtmise otsuseid. Nende võimalik mõju kriisilahendusnõukogu 31. detsembri 2018. aasta lõppenud eelarveaasta finantsaruannetele (eelkõige tingimuslikele kohustustele, eraldistele ja kohustustele) kuulub iga-aastase eraldi auditi alla, nagu on sätestatud ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 92 lõikes 4. |
| --- | --- |

3.35.7.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.35.8. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.35.8.

Muu asjaolu

| 3.35.9. | Ilma eeltoodud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et fondi osamaksete suurus arvutatakse krediidiasutuste (ja mõne investeerimisfirma) poolt kriisilahendusnõukogule esitatud teabe põhjal. Kriisilahendusnõukogu tulusid auditeerides toetusime eelmainitud teabele, kuid ei kontrollinud selle usaldusväärusust. Kuna ühtse kriisilahendusmehhanismi määrus ei sätesta teabe usaldusväärsuse tagamiseks vajalikku põhjalikku ja järjekindlat kontrolliraamistikku, ei tehta krediidiasutuste tasandil kontrolli. SRB kontrollib siiski teabe järjepidevust ja analüüsib seda. Lisaks märgib kontrollikoda, et osamaksete arvutamiseks õigusraamistikus sätestatud metoodika on väga keeruline ja seab seetõttu ohtu nende täpsuse. Kriisilahendusnõukogu ei saa ka avaldada üksikasju krediidiasutuste osamaksete riskipõhise arvutamise kohta, kuna arvutused on üksteisega seotud ja sisaldavad krediidiasutuste kohta konfidentsiaalset infot. See mõjutab negatiivselt arvutuste läbipaistvust. |
| --- | --- |

3.35.9.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.35.10. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.35.10.

| 3.35.11. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.35.11.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 3.35.12. | Kriisilahendusnõukogu kasutab oma halduseelarves liigendamata assigneeringuid, mis ei võimalda mõningate lepingute mitmeaastast olemust õiglaselt kajastada ning võib viia ka iga-aastaste eelarvevajaduste ülehindamiseni. Kriisilahendusnõukogu peaks kaaluma liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu, et parandada eelarve planeerimist, rakendamist ja aruandlust. |
| --- | --- |

3.35.12.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.35.13. | SRB kasutas erandlikku väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust ja sõlmis eelmise töövõtjaga otse infotehnoloogiatega seotud raamlepingu mahus 10 000 000 eurot. 2018. aastal tehti selle lepingu raames makseid 440 020 euro ulatuses. SRB põhjendas lihtsustatud hankemenetluse kasutamist tehniliste (omanduslik tarkvara) ja rahaliste (tarkvara ostmiseks juba tehtud investeeringud) aspektidega. SRB peaks vältima igasugust sõltuvust töövõtjast, mis ei võimaldaks tal tulevikus valida konkurentsil põhinevaid alternatiivseid lahendusi, tagades sellega parima hinna ja kvaliteedi suhte. |
| --- | --- |

3.35.13.

| 3.35.14. | SRB kasutas mõningaid spetsiifilisi IT-ettevõtetega sõlmitud teenuslepinguid, mis olid sõnastatud viisil, mis võib viidata ajutiste töötajate (24 IT-konsultandi) kasutamisele selle asemel, et pakkuda selgelt määratletud IT-teenuseid ja -tooteid. Kasutajaettevõttes ajutiselt konkreetseid ülesandeid täitvate renditöötajate (ajutiste töötajate) eraldamist reguleeritakse direktiiviga 2008/104/EÜ renditöö kohta ning liikmesriikide poolt kõnealuse direktiivi ülevõtmisel vastu võetud erieeskirjadega. Belgia tööõiguse kohaselt on üksnes registreeritud ajutist tööd pakkuvatel büroodel õigus pakkuda kasutajaettevõtetele (siinkohal SRB) renditöötajaid. Teenuste hankelepingute kasutamine tööjõu värbamiseks ei vasta ELi personalieeskirjadele ning ELi sotsiaal- ja tööhõive-eeskirjadele. SRB peaks tagama selle, et lepingutes tehtaks selget vahet IT-teenuste ja ajutiste töötajate hankimise vahel. |
| --- | --- |

3.35.14.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.35.15. | Lisaks eespool nimetatud IT-konsultantide kasutamisele kasutas kriisilahendusnõukogu 2018. aastal lisaks oma 334 töötajale ka 23 ajutist töötajat. 2018. aasta sellekohased maksed kokku olid 943 673 eurot. Ajutist tööd pakkuva bürooga sõlmitud erilepingutes ei ole märgitud ajutiste töötajate kasutamise põhjuseid, nagu on nõutud Belgia tööõiguses. Sõltuvalt põhjustest tuleb järgida erinevaid heakskiitmise ja aruandluse nõudeid. SRB peaks kasutama lepinguid, mis sisaldavad kogu seadusega nõutud teavet. |
| --- | --- |

3.35.15.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.35.16. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.35.16.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Mitmed olulised protseduurid ja kontrollimehhanismid on veel kas koostamata, vastu võtmata või rakendamata (sh riskijuhtimise ja kontrollistrateegia, sisekontrollistandardid, sisekontrollisüsteemi usaldusväärse toimimise perioodiline hindamine ning pettustevastane strateegia). | Pooleli |
| 2016 | Kriisilahendusnõukogu peaarvepidaja ei ole raamatupidamissüsteemi veel heaks kiitnud. | Lõpetatud |
| 2016 | Eelarve täitmise määr oli madal. | Lõpetatud |
| 2016 | Kriisilahendusnõukogu võttis 2 miljoni euro eest kulukohustusi õigusteenuste ostmiseks, kuigi puudus vastav finantsotsus ning seda ei olnud lisatud ei aasta tegevuskavasse ega eelarvesse. | Ei kohaldata |
| 2016 | Euroopa Keskpank rakendas kriisilahendusnõukogu hoiustele 2016. aastal negatiivset intressimäära, mistõttu maksis kriisilahendusnõukogu liikmesriikide keskpankadele 24 miljonit eurot negatiivset intressi. | Ei kohaldata
  (SRBst sõltumatud asjaolud) |
| 2017 | Kriisilahendusnõukogu ei taganud õigeaegseid makseid. Ligikaudu 28 % töövõtjatele tehtud maksetest ning ekspertide ja töötajate kulude hüvitamisest (9,5 % kõigist maksetest) kanti üle ettenähtust hiljem. | Lõpetatud |
| 2017 | 2017. aasta töökavale lisatud esialgses hankeplaanis kavandati 16 erineva teenuse hankimist, kuid tegelikult hangiti vaid õigusteenuseid. Peale selle oli esialgse hankeplaani hinnanguline lepinguline väärtus õigusteenuste puhul 3 miljonit eurot, samas kui lepinguline summa oli 29 miljonit eurot. Esialgses hankeplaanis loetletud 15 muu teenuse jaoks 2017. aastal hankeid ei korraldatud. See näitab hangete puudulikku kavandamist. | Ei kohaldata |
| 2017 | 20 miljoni euro suuruses summas (29 miljonist eurost) hangiti õigusteenuseid 11 väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse teel. Sama menetlust kasutati ka 2016. aasta töökavas ette nähtud kahe majandusliku ja finantsväärtuse hindamise teenuste lepingu sõlmimiseks summas 3 miljonit eurot. Selliste menetluste liigne kasutamine piirab konkurentsi. | Lõpetatud |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks ei olnud kriisilahendusnõukogu võtnud kasutusele ühtegi komisjoni välja töötatud IT-vahendit. | Pooleli |
| 2017 | Kriisilahendusnõukogu avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid üldjuhul mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2015

Mitmed olulised protseduurid ja kontrollimehhanismid on veel kas koostamata, vastu võtmata või rakendamata (sh riskijuhtimise ja kontrollistrateegia, sisekontrollistandardid, sisekontrollisüsteemi usaldusväärse toimimise perioodiline hindamine ning pettustevastane strateegia).

Pooleli

2016

Kriisilahendusnõukogu peaarvepidaja ei ole raamatupidamissüsteemi veel heaks kiitnud.

Lõpetatud

2016

Eelarve täitmise määr oli madal.

Lõpetatud

2016

Kriisilahendusnõukogu võttis 2 miljoni euro eest kulukohustusi õigusteenuste ostmiseks, kuigi puudus vastav finantsotsus ning seda ei olnud lisatud ei aasta tegevuskavasse ega eelarvesse.

Ei kohaldata

2016

Euroopa Keskpank rakendas kriisilahendusnõukogu hoiustele 2016. aastal negatiivset intressimäära, mistõttu maksis kriisilahendusnõukogu liikmesriikide keskpankadele 24 miljonit eurot negatiivset intressi.

Ei kohaldata

(SRBst sõltumatud asjaolud)

2017

Kriisilahendusnõukogu ei taganud õigeaegseid makseid. Ligikaudu 28 % töövõtjatele tehtud maksetest ning ekspertide ja töötajate kulude hüvitamisest (9,5 % kõigist maksetest) kanti üle ettenähtust hiljem.

Lõpetatud

2017

2017. aasta töökavale lisatud esialgses hankeplaanis kavandati 16 erineva teenuse hankimist, kuid tegelikult hangiti vaid õigusteenuseid. Peale selle oli esialgse hankeplaani hinnanguline lepinguline väärtus õigusteenuste puhul 3 miljonit eurot, samas kui lepinguline summa oli 29 miljonit eurot. Esialgses hankeplaanis loetletud 15 muu teenuse jaoks 2017. aastal hankeid ei korraldatud. See näitab hangete puudulikku kavandamist.

Ei kohaldata

2017

20 miljoni euro suuruses summas (29 miljonist eurost) hangiti õigusteenuseid 11 väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse teel. Sama menetlust kasutati ka 2016. aasta töökavas ette nähtud kahe majandusliku ja finantsväärtuse hindamise teenuste lepingu sõlmimiseks summas 3 miljonit eurot. Selliste menetluste liigne kasutamine piirab konkurentsi.

Lõpetatud

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks ei olnud kriisilahendusnõukogu võtnud kasutusele ühtegi komisjoni välja töötatud IT-vahendit.

Pooleli

2017

Kriisilahendusnõukogu avaldab vabade ametikohtade teateid oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid üldjuhul mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

KRIISILAHENDUSNÕUKOGU VASTUS

| 3.35.9. | Fondi iga-aastased ex-ante osamaksed arvutatakse teabe põhjal, mille on kriisilahendusnõukogule esitanud krediidiasutused ja teatud investeerimisühingud. Kuigi ühtse kriisilahendusmehhanismi määrus ei sätesta teabe usaldusväärsuse tagamiseks vajalikku põhjalikku ja järjekindlat kontrolliraamistikku, teeb ühtne kriisilahendusfond selle probleemi lahendamiseks nii palju kui võimalik. Saadud teavet võrreldakse krediidiasutuste eelmisel aastal antud teabega ja Euroopa Keskpanga andmebaasi teabega. Andmekogumisportaali on lõimitud valideerimiseeskirjad ning olulistelt asutustelt nõutakse lisatagatist kokkulepitud menetluste aruande või allkirjastatud vormi kujul. Erinevustest teatatakse riiklikele kriisilahendusasutustele ja nende kohta küsitakse selgitusi, mis on aidanud eelmistel kordadel parandada teabe kvaliteeti. Kriisilahendusnõukogu ei saa ka avaldada üksikasju krediidiasutuste osamaksete riskipõhise arvutamise kohta, kuna arvutused on üksteisega seotud ja sisaldavad krediidiasutuste kohta konfidentsiaalset infot. Ühtne kriisilahendusfond on siiski esitanud riiklikele kriisilahendusasutustele arvutusmetoodika ja üksikasjalikult kalibreeritud andmed, tagades sellega läbipaistvuse ja koostöö. Lisaks fondi poolt juba kasutusele võetud eelkontrollidele tehakse ka järelkontrolli dokumendikontrolli näol, et koguda andmete usaldusväärsuse kohta lisatõendeid. |
| --- | --- |

3.35.9.

| 3.35.12. | SRB nõustub tähelepanekuga ja kavatseb kasutada liigendatud assigneeringuid oma 2020. aasta eelarves. |
| --- | --- |

3.35.12.

| 3.35.13. | Valitud lahendust soovitati kasutada lähtuvalt 2016. aasta turu-uuringust ning SRB ostis litsentsid komisjoni raamlepingu alusel. 2018. aastal oli SRB sunnitud kasutama valitud lahendust regulatiivkohustuste ja ajapiirangute, samuti tehtud finantsinvesteeringu tõttu. Töövõtja on kõnealuse litsentsitud tarkvara ainus pakkuja ja ainus võimalik arendaja. Seetõttu korraldati töövõtjaga lepingu sõlmimiseks erandkorras väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlus. SRB hindab aga jätkuvalt oma IT-vajaduste täitmiseks turul kättesaadavaid lahendusi, et mitte sõltuda pikas perspektiivis ühestainsast teenusepakkujast. |
| --- | --- |

3.35.13.

| 3.35.14. | Kriisilahendusnõukogu on kohaldatavast Belgia õigusest igati teadlik. Kooskõlas Belgia õigusaktidega on vaja tagada, et teenuslepingute kasutamine oleks selgelt eristatav ajutiste töötajate kasutamisest. SRB möönab, et teatavad teenuste tellimused ei olnud piisavalt täpselt sõnastatud ja võisid põhjustada väärtõlgendust. Nende lepingute täitmine oli aga täielikult kooskõlas Belgia õigusega. SRB tagab, et tulevastes lepingutes parandatakse tellimuste sõnastust. Veelgi enam – võimalike arusaamatuste ennetamiseks tagab SRB, et konkreetsetes lepingutes täpsustatakse, mis tüüpi juhiseid võib SRB personal anda teenusepakkujatele. |
| --- | --- |

3.35.14.

| 3.35.15. | SRB on juba võtnud vajalikud meetmed, et puudus kõrvaldada, ja lisab nüüdsest lepingutesse renditöötajate kasutamise põhjused. See teave on lisatud ka asutusesisese heakskiidu protsessi ja dokumentidesse. |
| --- | --- |

3.35.15.

3.36.   EUROOPA LIIDU ASUTUSTE TÕLKEKESKUS (CDT)

SISSEJUHATUS

| 3.36.1. | Luxembourgis asuv Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (edaspidi „keskus“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 (301). Keskuse ülesandeks on pakkuda kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele ja organitele, kes keskuse teenuseid soovivad, nende toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid. |
| --- | --- |

3.36.1.

| 3.36.2. | Tabelis esitatakse keskuse peamised arvandmed (302).

  Tabel


  Keskuse peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (303) | 49 | 47 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (304) | 215 | 206 |
| Allikas: | keskuse edastatud andmed. |

3.36.2.

Tabel

Keskuse peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (303)

49

47

Töötajate arv seisuga 31. detsember (304)

215

206

Allikas:

keskuse edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.36.3. | Auditeerisime:






  a) | keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (305) ja eelarve täitmise aruannetest (306)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.36.3.

a)

keskuse raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (305) ja eelarve täitmise aruannetest (306)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.36.4. | Meie hinnangul annab keskuse raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi keskuse finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.36.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.36.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.36.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.36.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.36.6.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.36.7. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.36.7.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2016 | 2016. aastal vähenes keskuse raha ja lühiajaliste hoiuste maht 34,2 miljoni euroni (2015. aasta lõpus 38,3 miljonit eurot) ja reservide maht 31,1 miljoni euroni (2015. aasta lõpus 34 miljonit eurot). | Pooleli |
| 2017 | Vaja on selgitada keskuse tulevast mandaati ja ärimudelit. | Pooleli |
| 2017 | Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse keskuse direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus). | Lõpetatud |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli keskus küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved, kuid mitte e-hankeid ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2016

2016. aastal vähenes keskuse raha ja lühiajaliste hoiuste maht 34,2 miljoni euroni (2015. aasta lõpus 38,3 miljonit eurot) ja reservide maht 31,1 miljoni euroni (2015. aasta lõpus 34 miljonit eurot).

Pooleli

2017

Vaja on selgitada keskuse tulevast mandaati ja ärimudelit.

Pooleli

2017

Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse keskuse direktorile (haldusülesanded) ja juhatusele (põhitegevus).

Lõpetatud

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli keskus küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved, kuid mitte e-hankeid ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Pooleli

KESKUSE VASTUS

Keskus võttis kontrollikoja aruande teadmiseks.

Komisjoni rakendusametid

3.37.   HARIDUSE, AUDIOVISUAALVALDKONNA JA KULTUURI RAKENDUSAMET (EACEA)

SISSEJUHATUS

| 3.37.1. | Brüsselis asuv Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“) asutati komisjoni rakendusotsusega 2013/776/EL, (307) millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2009/336/EÜ (308). Rakendusamet juhib komisjoni poolt heaks kiidetud hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seonduvaid programme, mis hõlmab ka tehniliste projektide üksikasjalikku elluviimist. |
| --- | --- |

3.37.1.

| 3.37.2. | Tabelis esitatakse rakendusameti peamised arvandmed (309).

  Tabel


  Rakendusameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (310) | 50 | 50 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (311) | 436 | 441 |
| Allikas: | rakendusameti edastatud andmed. |

3.37.2.

Tabel

Rakendusameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (310)

50

50

Töötajate arv seisuga 31. detsember (311)

436

441

Allikas:

rakendusameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.37.3. | Auditeerisime:






  a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (312) ja eelarve täitmise aruannetest (313)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.37.3.

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (312) ja eelarve täitmise aruannetest (313)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.37.4. | Meie hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi rakendusameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.37.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.37.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.37.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.37.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.37.6.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.37.7. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.37.7.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2017 | Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse rakendusameti direktorile (haldusülesanded) ja juhtkomiteele (põhitegevus). | Alustamata |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli rakendusamet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved, kuid mitte e-hankeid ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2017

Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse rakendusameti direktorile (haldusülesanded) ja juhtkomiteele (põhitegevus).

Alustamata

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli rakendusamet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved, kuid mitte e-hankeid ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Lõpetatud

RAKENDUSAMETI VASTUS

Rakendusamet võtab kontrollikoja aruande teadmiseks.

3.38.   VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATE RAKENDUSAMET (EASME)

SISSEJUHATUS

| 3.38.1. | Brüsselis asuv Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“ või „EASME“) loodi ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2024 komisjoni rakendusotsusega 2013/771/EL (314). Rakendusameti peamine ülesanne on juhtida tihedas koostöös komisjoni seitsme peadirektoraadiga ELi tegevust teadusuuringute ja uuendustegevuse, VKEde konkurentsivõime, keskkonna ja kliimameetmete ning merenduse ja kalanduse valdkondades. |
| --- | --- |

3.38.1.

| 3.38.2. | Tabelis esitatakse rakendusameti peamised arvandmed (315).

  Tabel


  Rakendusameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (316) | 43 | 44 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (317) | 434 | 453 |
| Allikas: | rakendusameti edastatud andmed. |

3.38.2.

Tabel

Rakendusameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (316)

43

44

Töötajate arv seisuga 31. detsember (317)

434

453

Allikas:

rakendusameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.38.3. | Auditeerisime:






  a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (318) ja eelarve täitmise aruannetest (319)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.38.3.

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (318) ja eelarve täitmise aruannetest (319)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.38.4. | Meie hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi rakendusameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.38.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.38.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.38.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.38.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.38.6.

| 3.38.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja esitatud arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.38.7.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE KOHTA

| 3.38.8. | 2017. aastast 2018. aastasse üle kantud eelarveassigneeringute tühistamise määr on kõrge (18,5 %), mis näitab eelmisel aastal põhjendamatuid võetud kulukohustusi. III jaotises (programmide toetuskulud) 2018. aastast 2019. aastasse üle kantud assigneeringute määr on samuti kõrge (60 %), mis toob taas kaasa suure tühistamisohu. Rakendusamet peaks kandma eelarveassigneeringud üle ainult siis, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

3.38.8.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.38.9. | Rakendusametil puudub tundlike ametikohtade poliitika, mis määratleks tundlikud funktsioonid, hoiaks neid ajakohasena ja määratleks asjakohased meetmed erahuvide riski maandamiseks. See ei ole kooskõlas rakendusameti sisekontrollistandarditega. Rakendusamet peaks sellise tundliku ametikoha poliitika viivitamata vastu võtma ja seda rakendama. |
| --- | --- |

3.38.9.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.38.10. | Aprillis 2018 avaldas komisjoni siseauditi talitus auditiaruande programmi „Horisont 2020“ projektijuhtimise kohta EASME-s (320). Rakendusamet koostas tegevuskava mõne potentsiaalselt parandamist vajava valdkonna kohta. |
| --- | --- |

3.38.10.

| 3.38.11. | Märtsis 2018 avaldas komisjoni siseauditi talitus auditiaruande „Piiratud läbivaatamine korrektsioonivõime kohta aruannete koostamisel“, (321) mis hõlmas aruandlusaastat 2016 ning Euroopa Komisjoni eri peadirektoraate ja talitusi lisaks EASME-le. Rakendusamet koostas tegevuskava mõne potentsiaalselt parandamist vajava valdkonna kohta. |
| --- | --- |

3.38.11.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.38.12. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.38.12.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2016 | Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge. Rakendusamet võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu. | Ei kohaldata |
| 2017 | Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse rakendusameti direktorile (haldusülesanded) ja juhtkomiteele (põhitegevus). | Lõpetatud |
| 2017 | 2014. aastal pikendati rakendusameti volitusi märkimisväärselt. Hoolimata olulisest muudatusest rakendusameti menetlustes ning eelarve ja töötajate arvu märkimisväärsest suurenemisest valideeriti raamatupidamissüsteemi viimati 2012. aastal. | Lõpetatud |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli rakendusamet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-hanked ja hankedokumentide elektroonilise esitamise, kuid mitte e-arveid. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2016

Kulukohustustega seotud assigneeringute ülekandmiste määr oli kõrge. Rakendusamet võiks kaaluda liigendatud eelarveassigneeringute kasutuselevõttu.

Ei kohaldata

2017

Peaarvepidaja sõltumatust peaks suurendama nii, et ta alluks otse rakendusameti direktorile (haldusülesanded) ja juhtkomiteele (põhitegevus).

Lõpetatud

2017

2014. aastal pikendati rakendusameti volitusi märkimisväärselt. Hoolimata olulisest muudatusest rakendusameti menetlustes ning eelarve ja töötajate arvu märkimisväärsest suurenemisest valideeriti raamatupidamissüsteemi viimati 2012. aastal.

Lõpetatud

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli rakendusamet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-hanked ja hankedokumentide elektroonilise esitamise, kuid mitte e-arveid.

Lõpetatud

RAKENDUSAMETI VASTUS

| 3.38.8. | 2018. aastast 2019. aastasse üle kantud eelarveassigneeringute tühistamine oli peamiselt seotud LIFE-lepingu hindamise prognoositavate kuludega, mis osutusid kavandatust väiksemaks. Kulusid hinnatakse ettepaneku hindamismenetluse alguses, mis võib põhjustada ülejääki pärast kõigi ettepanekute hindamist. See risk peaks tulevikus vähenema, sest selliseid hindamiskulusid toetab tegevuseelarve.
  Uute 2018. aastast 2019. aastasse ülekandmiste määr on väiksem kui eelmisel aastal, nii summadena kui ka protsendina eelarvest.
  Amet jätkab tähelepanelikult eelarvevajaduste jälgimist ning seotud sektorite/üksuste teadlikkuse tõstmist, et suurendada eelarve täitmist aasta jooksul. |
| --- | --- |

3.38.8.

Uute 2018. aastast 2019. aastasse ülekandmiste määr on väiksem kui eelmisel aastal, nii summadena kui ka protsendina eelarvest.

Amet jätkab tähelepanelikult eelarvevajaduste jälgimist ning seotud sektorite/üksuste teadlikkuse tõstmist, et suurendada eelarve täitmist aasta jooksul.

| 3.38.9. | Amet ajakohastas tundlike ametikohtade analüüsi jaanuaris 2019. Amet määratleb asjakohased meetmed, et vähendada riske ja ajakohastada kiiresti tundlike ametikohtade poliitikat. |
| --- | --- |

3.38.9.

3.39.   EUROOPA TEADUSNÕUKOGU RAKENDUSAMET (ERCEA)

SISSEJUHATUS

| 3.39.1. | Brüsselis asuv Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“ või „ERCEA“) asutati komisjoni otsusega 2008/37/EÜ (322). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2017 eriprogrammi „Ideed“ haldamiseks seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames. Nõukogu otsusega 2013/743/EL (323) anti rakendusametile ülesanne olla teadusuuringute programmi „Horisont 2020“ rakendusstruktuur, mis vastutab programmi haldamise ja rakendamise eest ning viib ellu programmi I osa („Tipptasemel teadus“) tegevusi, mis on seotud erieesmärgiga „Eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu kaudu“ (324). |
| --- | --- |

3.39.1.

| 3.39.2. | Tabelis esitatakse rakendusameti peamised arvandmed (325).

  Tabel


  Rakendusameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (326) | 47 | 49 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (327) | 477 | 494 |
| Allikas: | rakendusameti edastatud andmed. |

3.39.2.

Tabel

Rakendusameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (326)

47

49

Töötajate arv seisuga 31. detsember (327)

477

494

Allikas:

rakendusameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.39.3. | Auditeerisime:






  a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (328) ja eelarve täitmise aruannetest (329)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.39.3.

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (328) ja eelarve täitmise aruannetest (329)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.39.4. | Meie hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi rakendusameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.39.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.39.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.39.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.39.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.39.6.

| 3.39.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.39.7.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.39.8. | Rakendusamet kasutab IT-ettevõtetega sõlmitud raamlepinguid, et hankida konsultantidelt infotehnoloogiateenuseid aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute alusel ning rakendusameti ruumides. Tuginedes Belgia seaduses sätestatud spetsiifilistele ja üldistele kriteeriumidele, mis puudutavad nimetatud lepingute täitmist, ei peaks rakendusamet kindlaks määrama teenuseosutaja töötajatele antavad ülesanded. Leidsime, et IT-konsultantidele antud juhised võivad tekitada segadust küsimuses, kes määrab kindlaks teenuseosutajate töötajatele antavad ülesanded. Rakendusamet peaks IT-konsultantide kasutamisel tagama, et järgitakse kõiki ELi ja liikmesriigi õigusnorme. |
| --- | --- |

3.39.8.

TÄHELEPANEKUD SISEKONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 3.39.9. | Lisaks eespool selgitatud IT-konsultantide kasutamisele kasutas rakendusamet 2018. aastal ühe ajutist tööd pakkuva bürooga sõlmitud raamlepingute alusel ka 36 ajutist töötajat. Asjaomastel tellimislehtedel ei ole aga esitatud ajutiste töötajate kasutamise põhjust, nagu on nõutud Belgia tööõiguses. Sõltuvalt põhjusest tuleb järgida erinevaid heakskiitmise ja aruandluse nõudeid. Rakendusamet peaks kasutama tellimislehti, mis sisaldavad kogu seadusega nõutud teavet. |
| --- | --- |

3.39.9.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.39.10. | Aastal 2018 avaldas komisjoni siseauditi talitus auditiaruande „Lõplik auditiaruanne programmi „Horisont 2020“ toetuste haldamise kohta (II etapp)“ (330). Rakendusamet koostas tegevuskava mõne potentsiaalselt parandamist vajava valdkonna kohta. |
| --- | --- |

3.39.10.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.39.11. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.39.11.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli rakendusamet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-hanked ja e-arved, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust. | Lõpetatud |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli rakendusamet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-hanked ja e-arved, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Lõpetatud

RAKENDUSAMETI VASTUS

| 3.39.8. | ERCEA eristab selgelt ERCEA töötajaid ja IT-konsultante, sest tal puudub viimastega hierarhiline seos. Kõik tööga seotud otsused, nt koondamine/värbamine, töötingimused, töögraafik ja ületunnid, distsiplinaarkaristused, hindamised, haiguspäevade või puhkusetaotluste menetlused, teeb töövõtja. ERCEA võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks ja kaalub meetmeid, et vältida mis tahes segadust seoses sellega, kes määrab IT-konsultantide tööülesanded. Amet rakendab edaspidi asutusesiseste teenusepakkujate kasutamise suunised, mida praegu vaatab läbi Euroopa Komisjon. |
| --- | --- |

3.39.8.

| 3.39.9. | ERCEA rakendab järjekindlalt institutsioonidevahelist raamlepingut HR/R3/PR/2014/078 ajutiste töötajate kasutamiseks ja oma tehniliste kirjelduste jaoks. Selle dokumendi artikli 2 lõikes 10 on selgelt määratletud ajutiste töötajate rendiagentuurile esitatavad kohustuslikud nõuded, mis tuleb lisada tellimiskirjadele (bon de commande). Vastavalt tehnilise kirjelduse artiklile 1 on ameti poolt ajutiste töötajate kasutamise põhjendused määratletud raamlepingu tasandil. ERCEA vaatab läbi oma tellimiskirjad, et lisada kohaldatav põhjendus raamlepingu asjaomasele reale. |
| --- | --- |

3.39.9.

| 3.39.10. | Pärast siseauditi talituse heakskiidu saamist ERCEA tegevuskavale seoses programmi „Horisont 2020“ toetuste II etapi haldamise auditiga rakendab amet asjakohaseid meetmeid vastavalt kokkulepitud ajakavale. |
| --- | --- |

3.39.10.

3.40.   INNOVATSIOONI JA VÕRKUDE RAKENDUSAMET (INEA)

SISSEJUHATUS

| 3.40.1. | Brüsselis asuv Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“ või „INEA“) asutati komisjoni otsusega 2013/801/EL (331) ning see asendab Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusametit ja on selle õigusjärglane. Rakendusamet asutati ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2024, et juhtida ELi tegevust seoses Euroopa ühendamise rahastuga, teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020“, üleeuroopalise transpordivõrguga ning Marco Polo programmiga. |
| --- | --- |

3.40.1.

| 3.40.2. | Tabelis esitatakse rakendusameti peamised arvandmed (332).

  Tabel


  Rakendusameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (333) | 24 | 27 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (334) | 249 | 282 |
| Allikas: | rakendusameti edastatud andmed. |

3.40.2.

Tabel

Rakendusameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (333)

24

27

Töötajate arv seisuga 31. detsember (334)

249

282

Allikas:

rakendusameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.40.3. | Auditeerisime:






  a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (335) ja eelarve täitmise aruannetest (336)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.40.3.

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (335) ja eelarve täitmise aruannetest (336)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.40.4. | Meie hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi rakendusameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.40.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.40.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.40.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.40.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.40.6.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.40.7. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.40.7.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved, kuid mitte e-hankeid ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli amet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved, kuid mitte e-hankeid ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Pooleli

RAKENDUSAMETI VASTUS

Rakendusamet võtab kontrollikoja märkused teadmiseks.

3.41.   TEADUSUURINGUTE RAKENDUSAMET (REA)

SISSEJUHATUS

| 3.41.1. | Brüsselis asuv Teadusuuringute Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“ või „REA“) asutati komisjoni otsusega 2008/46/EÜ (337). Rakendusamet loodi piiratud ajavahemikuks (1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2017) liidu teatud teadusuuringute haldamiseks. 15. juunil 2009 andis Euroopa Komisjon rakendusametile ametlikult administratiivse ja tegevusautonoomia. 13. detsembril 2013 pikendas komisjon rakendusotsusega 2013/778/EL (338) rakendusameti tegevusaega aastani 2024 ja delegeeris rakendusametile osa uue teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi („Horisont 2020“) elluviimise ülesannetest. |
| --- | --- |

3.41.1.

| 3.41.2. | Tabelis esitatakse rakendusameti peamised arvandmed (339).

  Tabel


  Rakendusameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (340) | 67 | 70 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (341) | 693 | 736 |
| Allikas: | rakendusameti edastatud andmed. |

3.41.2.

Tabel

Rakendusameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (340)

67

70

Töötajate arv seisuga 31. detsember (341)

693

736

Allikas:

rakendusameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.41.3. | Auditeerisime:






  a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (342) ja eelarve täitmise aruannetest (343)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.41.3.

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (342) ja eelarve täitmise aruannetest (343)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.41.4. | Meie hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõigis olulistes aspektides õiglase pildi rakendusameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.41.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.41.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.41.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.41.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.41.6.

| 3.41.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.41.7.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.41.8. | 2018. aastal sõlmis rakendusamet erilepingu abi osutamiseks rakendusameti 10. aastapäeva tähistava ürituse korraldamisel. Erilepinguga rakendatakse komisjoni raamlepingut ürituste korraldamiseks ja haldamiseks, mis hõlmab lisateenuste võimalust kuni 20 % ulatuses erilepingu koguväärtusest. Rakendusameti erilepingus oli aga koguhind 68 688 eurot ja hangitud lisateenused maksid 39 218 eurot (57 %). Seetõttu ei olnud lisateenuste hankimine kooskõlas raamlepinguga ja oli eeskirjadevastane (2018. aastal ei tehtud sellega seotud makseid). Rakendusamet peaks järgima lepingulisi sätteid ja ülemmäärasid. |
| --- | --- |

3.41.8.

TEAVE SISEAUDITI TALITUSE ARUANNETE KOHTA

| 3.41.9. | 2018. aasta novembris avaldas komisjoni siseauditi talitus auditiaruande „Programmi „Horisont 2020“ toetuste haldamine Teadusuuringute Rakendusametis“. Rakendusamet koostas tegevuskava potentsiaalselt parandamist vajavate valdkondade kohta. |
| --- | --- |

3.41.9.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.41.10. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.41.10.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2017 | ﻿Lepinguliste töötajate valikumenetluse juhtimises ilmnes puudusi. Värbamistoimikud ja valikukomisjoni koosolekute protokollid ei sisalda alati kriteeriume, mida kasutatakse kandidaatide valimiseks värbamisandmebaasist. | Ei kohaldata |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli rakendusamet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved, kuid mitte e-hankeid ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust. | Pooleli |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2017

﻿Lepinguliste töötajate valikumenetluse juhtimises ilmnes puudusi. Värbamistoimikud ja valikukomisjoni koosolekute protokollid ei sisalda alati kriteeriume, mida kasutatakse kandidaatide valimiseks värbamisandmebaasist.

Ei kohaldata

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli rakendusamet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-arved, kuid mitte e-hankeid ja hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Pooleli

RAKENDUSAMETI VASTUS

| 3.41.8. | Teadusuuringute Rakendusamet (REA) kiitis heaks erilepingu töövõtja pakutud teenused ürituse korraldamise varajases etapis, et võimaldada töövõtjal alustada olulisi ettevalmistusi ja toimumiskoha turvamist. Arvestades ürituse suurust, teadsid REA ja töövõtja, et ürituse korraldamise järgmistes etappides tuleb teha kohandusi. Selles kontekstis lepiti töövõtjaga kokku, et kus võimalik, asendatakse lisateenused vastavate hangete kataloogikirjetega erilepingu muudatuse kaudu. Vahepeal määratles REA täielikult ürituse vormi ja küsis läbivaadatud pakkumist. Muudatus, millega vähendati lisateenuste osakaalu 4 289 euroni (7,7 % erilepingu mahust), allkirjastati 17. mail 2019. |
| --- | --- |

3.41.8.

3.42.   TARBIJA-, TERVISE-, PÕLLUMAJANDUS- JA TOIDUKÜSIMUSTE RAKENDUSAMET (CHAFEA)

SISSEJUHATUS

| 3.42.1. | Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“ või „Chafea“) asutati 1. jaanuaril 2005 (Rahvatervise Programmi Täitevamet – PHEA – ajavahemikul 2005–2008, Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet – EAHC – perioodil 2008–2013 ning Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet – Chafea – alates 1. jaanuarist 2014) (344). Rakendusamet asub Luxembourgis ja tema mandaati pikendati 31. detsembrini 2024. Rakendusamet rakendab ELi terviseprogrammi, tarbijaprogrammi ja algatust „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“. |
| --- | --- |

3.42.1.

| 3.42.2. | Tabelis esitatakse rakendusameti peamised arvandmed (345).

  Tabel


  Rakendusameti peamised arvandmed | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve (miljonites eurodes) (346) | 10 | 11 |
| Töötajate arv seisuga 31. detsember (347) | 61 | 66 |
| Allikas: | rakendusameti edastatud andmed. |

3.42.2.

Tabel

Rakendusameti peamised arvandmed

2017

2018

Eelarve (miljonites eurodes) (346)

10

11

Töötajate arv seisuga 31. detsember (347)

61

66

Allikas:

rakendusameti edastatud andmed.

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

| ARVAMUS









  3.42.3. | Auditeerisime:






  a) | rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (348) ja eelarve täitmise aruannetest (349)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta, |
| --- | --- | --- |

ARVAMUS

3.42.3.

a)

rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb finantsaruannetest (348) ja eelarve täitmise aruannetest (349)31. detsembril 2018. aastal lõppenud eelarveaasta kohta,

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,

nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 3.42.4. | Meie hinnangul annab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides õiglase pildi rakendusameti finantsseisundist 31. detsembri 2018. aasta seisuga, finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal vastavalt selle finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. Viimased põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. |
| --- | --- |

3.42.4.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.42.5. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.42.5.

Maksed

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 3.42.6. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

3.42.6.

| 3.42.7. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

3.42.7.

TÄHELEPANEKUD TEHINGUTE SEADUSLIKKUSE JA KORREKTSUSE KOHTA

| 3.42.8. | Rakendusamet kasutab IT-ettevõtetega sõlmitud raamlepinguid, et hankida konsultantidelt (2018. aastal 13) infotehnoloogiateenuseid aja ja vahendite suhtes täpsustatud lepingute alusel ning rakendusameti ruumides. Tuginedes Luksemburgi seaduses sätestatud spetsiifilistele ja üldistele kriteeriumidele, mis puudutavad nimetatud lepingute täitmist, ei peaks rakendusamet kindlaks määrama teenuseosutaja töötajatele antavad ülesanded. Leidsime, et IT-konsultantidele antud juhised võivad tekitada segadust küsimuses, kes määrab kindlaks teenuseosutajate töötajatele antavad ülesanded. Rakendusamet peaks IT-konsultantide kasutamisel tagama, et järgitakse kõiki ELi ja liikmesriigi õigusnorme. |
| --- | --- |

3.42.8.

EELMISTE AASTATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 3.42.9. | Ülevaade kontrollikoja eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud parandusmeetmetest on esitatud lisas. |
| --- | --- |

3.42.9.

LISA

Eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| Aasta | Kontrollikoja tähelepanekud | Parandusmeetmete võtmise seis
  (lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata) |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Rakendusamet tühistas 0,2 miljonit eurot ehk 18 % 2015. aastasse tehtud ülekandmistest (2014. aastal 0,1 miljonit eurot ehk 14 %), mis viitab puudustele eelarve planeerimises. | Ei kohaldata |
| 2017 | 2017. aastal ei olnud rakendusameti värbamismenetlused asjakohaselt dokumenteeritud. Lisaks ei olnud menetlused anonüümsed ja neis ei järgitud seatud tähtaegu. See võib õõnestada läbipaistvuse ja kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtteid. | Lõpetatud |
| 2017 | 2017. aastal oli rakendusametil raskusi tagada küllaldane konkurents väikese ja keskmise maksumusega hankemenetlustes. | Lõpetatud |
| 2017 | E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli rakendusamet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-hanked ja e-arved, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust. | Lõpetatud |
| 2017 | Rakendusametil ei ole olnud peaarvepidajat alates 2017. aasta novembri lõpust. Rakendusameti juhtkomitee nimetas 13. detsembril 2017 ametlikult ametisse ajutise peaarvepidaja; kõnealune ametnik asendab volitatud eelarvevahendite käsutajat. See on vastuolus rakendusameti finantsmääruse artikliga 28, milles on sätestatud, et eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded peavad olema lahutatud ja neid ei või omavahel ühendada. | Lõpetatud |
| 2017 | Rakendusamet avaldab vabade ametikohtade teateid ajutistele töötajatele oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil. | Pooleli |
| 2017 | Rakendusameti eelarve kavandamine on nõrk. Kulukohustustega seotud assigneeringute 2017. aastast 2018. aastasse ülekandmise määr oli kõrge III jaotises – 1,6 miljonit eurot ehk 63 % (2016. aastal 1,2 miljonit eurot ehk 48 %), ning 2016. aastast 2017. aastasse üle kantud eelarveassigneeringute tühistamise määr oli samuti kõrge, 354 260 eurot ehk 23 %. | Ei kohaldata |

Aasta

Kontrollikoja tähelepanekud

Parandusmeetmete võtmise seis

(lõpetatud / pooleli / alustamata / ei kohaldata)

2015

Rakendusamet tühistas 0,2 miljonit eurot ehk 18 % 2015. aastasse tehtud ülekandmistest (2014. aastal 0,1 miljonit eurot ehk 14 %), mis viitab puudustele eelarve planeerimises.

Ei kohaldata

2017

2017. aastal ei olnud rakendusameti värbamismenetlused asjakohaselt dokumenteeritud. Lisaks ei olnud menetlused anonüümsed ja neis ei järgitud seatud tähtaegu. See võib õõnestada läbipaistvuse ja kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtteid.

Lõpetatud

2017

2017. aastal oli rakendusametil raskusi tagada küllaldane konkurents väikese ja keskmise maksumusega hankemenetlustes.

Lõpetatud

2017

E-hanked: 2017. aasta lõpuks oli rakendusamet küll teatud menetluste jaoks kasutusele võtnud e-hanked ja e-arved, kuid mitte hankedokumentide elektroonilise esitamise rakendust.

Lõpetatud

2017

Rakendusametil ei ole olnud peaarvepidajat alates 2017. aasta novembri lõpust. Rakendusameti juhtkomitee nimetas 13. detsembril 2017 ametlikult ametisse ajutise peaarvepidaja; kõnealune ametnik asendab volitatud eelarvevahendite käsutajat. See on vastuolus rakendusameti finantsmääruse artikliga 28, milles on sätestatud, et eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded peavad olema lahutatud ja neid ei või omavahel ühendada.

Lõpetatud

2017

Rakendusamet avaldab vabade ametikohtade teateid ajutistele töötajatele oma veebisaidil ja sotsiaalmeedias, kuid mitte Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil.

Pooleli

2017

Rakendusameti eelarve kavandamine on nõrk. Kulukohustustega seotud assigneeringute 2017. aastast 2018. aastasse ülekandmise määr oli kõrge III jaotises – 1,6 miljonit eurot ehk 63 % (2016. aastal 1,2 miljonit eurot ehk 48 %), ning 2016. aastast 2017. aastasse üle kantud eelarveassigneeringute tühistamise määr oli samuti kõrge, 354 260 eurot ehk 23 %.

Ei kohaldata

RAKENDUSAMETI VASTUS

| 3.42.8. | Chafea eristab selgelt Chafea töötajaid ja IT-konsultante, kuna Chafeal puudub nendega hierarhiline seos. Töövõtja teeb kõik tööga seotud otsused (nt edutamine, vallandamine/värbamine, töötingimused, töögraafik, ületunnid, distsiplinaarmeetmed, haiguspäevade haldus, puhkusetaotlused ja nende kinnitamine). Chafea võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku ning kaalub meetmeid, et vältida potentsiaalset segadust selles osas, kes määrab IT-konsultantide tööülesanded. Chafea rakendab asutusesiseste IT-konsultantide kasutamise suunised, mida praegu vaatab läbi Euroopa Komisjon. |
| --- | --- |

3.42.8.

| IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Alex Brenninkmeijer, võttis käesoleva aruande vastu 24. septembri 2019. aasta koosolekul Luxembourgis.


  Kontrollikoja nimel


  president

  Klaus-Heiner LEHNE |
| --- |

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Alex Brenninkmeijer, võttis käesoleva aruande vastu 24. septembri 2019. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Artiklid 285–287 (ELT C 326, 26.10.2012, lk 169–171).

1

(2)  Kättesaadavad meie veebisaidil http://www.eca.europa.eu

2

(3)  Kolme kaitsevaldkonnas tegutsevat asutust (Euroopa Kaitseagentuur, Euroopa Julgeoleku-uuringute Instituut ja Euroopa Liidu Satelliidikeskus) rahastatakse liikmesriikide osamaksetest ja neid ei auditeeri kontrollikoda, vaid muud sõltumatud välisaudiitorid.

3

(4)  ACER, BERECi büroo, Cedefop, CdT, CEPOL, CPVO, EASA, EASO, EBA, ECDC, ECHA, EEA, EFCA, EFSA, EIGE, EIOPA, ELA, EMA, EMCDDA, EMSA, ENISA, EPPO, ERA, ESMA, ETF, EUIPO, eu-LISA, EU-OSHA, Eurofound, Eurojust, Europol, FRA, Frontex, GSA.

4

(5)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrusega (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (ELT L 122, 10.5.2019, lk 1) artiklis 70, on antud võimalus moodustada kaks juhtorganit: haldusnõukogu ja juhatus.

5

(6)  Chafea, EACEA, EASME, ERCEA, INEA, REA.

6

(*1)  Personalikulud hõlmavad nii põhiülesandeid täitvaid kui haldustöötajaid.

*1

(7)  ELA-t ja EPPO-t 2018. aastal ei auditeeritud, kuna nende esimene eelarve täitmise aasta on 2019.

7

(8)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

8

(9)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

9

(10)  CdT, CPVO, EASA, EBA, ECHA, EIOPA, EMA, ESMA, EUIPO, SRB.

10

(11)  Need põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel.

11

(12)  Ameti teatel sõlmiti pärast 2018. aasta kontode sulgemist allüürileping, mis hakkas kehtima 1. juulil 2019. Me ei ole allüürilepingut veel auditeerinud.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

13

(14)  Sarnaseid tähelepanekuid tehti mitme asutuse kohta ka varasemate aastate auditiaruannetes.

14

(15)  Sarnaseid tähelepanekuid tehti mitme asutuse kohta ka varasemate aastate auditiaruannetes.

15

(16)  ELi asutuste võrgustiku (EUAN) esitatud arv.

16

(17)  ELi asutuste võrgustiku (EUAN) esitatud andmed. Oma haldusalase seose tõttu komisjoniga osalevad rakendusametid ja ESA tavaliselt komisjoni algatatud hankemenetlustes.

17

(18)  Teema kiirülevaade töötajate arvu 5 % võrra vähendamise kohta, mis avaldati 21. detsembril 2017.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/104/EÜ renditöö kohta (ELT L 327, 5.12.2008, lk 9).

19

(20)  Euroopa Komisjon (SEC 2008 (77)), „Tundlike ametikohtade suunised“, 19. detsember 2007.

20

(21)  Tasu ei võeta teatud tingimustel 1–10 tonni suuruse koguse registreerimise eest.

21

(22)  4 %-l kontrollitud juhtudest tähendas vale suurus, et ettevõte oli märkinud oma suuruse tegelikust suuremaks ja tal tekkis õigus hüvitisele.

22

(23)  Vt kontrollikoja arvamus nr 5/2015 Siseturu Ühtlustamisameti eelarvekomitee määruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ametile kohaldatavad finantssätted.

23

(24)  Vt kontrollikoja arvamus nr 1/2019 Euroopa Intellektuaalomandi Ameti eelarvekomitee määruse nr BC-01-2019 ettepaneku kohta, millega kehtestatakse ameti suhtes kohaldatavad finantssätted.

24

(25)  Vt kontrollikoja arvamus nr 3/2015 Ühtse Kriisilahendusnõukogu finantsmääruse ettepaneku kohta, millega kehtestatakse kriisilahendusnõukogu suhtes kohaldatavad finantssätted.

25

(26)  Vt kontrollikoja arvamus nr 2/2015 Ühenduse Sordiameti finantsmääruse muutmise ettepaneku kohta.

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

27

(28)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 1.

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1), mis annab ametile energia hulgimüügiturgudel toimuva kauplemise järelevalvega seotud olulised ülesanded.

29

(30)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.acer.europa.eu.

30

(31)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

31

(32)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

32

(33)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

33

(34)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

34

(35)  Meie audititööd ei kontrollinud.

35

(36)  Amet avaldab vabade ametikohtade teateid kohati ka EPSO veebisaidil.

36

(37)  Amet võttis 2018. aastal kasutusele hankedokumentide elektroonilise esitamise, kuid mitte e-hangete ja e-arvete rakendusi.

37

(38)  ELT L 321, 17.12.2018, lk 1.

38

(39)  ELT L 337, 18.12.2009, lk 1.

39

(40)  Büroo pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.berec.europa.eu.

40

(41)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

41

(42)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

42

(43)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

43

(44)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

44

(45)  Meie audititööd ei kontrollinud.

45

(46)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

46

(47)  ELT L 30, 31.1.2019, lk 90.

47

(48)  Keskuse pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav keskuse veebisaidil www.cedefop.europa.eu.

48

(49)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

49

(50)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

50

(51)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

51

(52)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

52

(53)  Auditi toimumise ajaks (november 2018) ei olnud ühtegi hiljutist värbamismenetlust lõpule viidud.

53

(54)  Meie audititööd ei kontrollinud.

54

(55)  EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1.

55

(56)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

56

(57)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.easa.europa.eu.

57

(58)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

58

(59)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

59

(60)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

60

(61)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

61

(62)  Meie audititööd ei kontrollinud.

62

(63)  Meie välishindamist ei kontrollinud.

63

(64)  Aastatel 2014 ja 2015 oli ülejäägi suurus vastavalt 15,3 miljonit ja 16,9 miljonit eurot. 2018. aasta lõpuks oli ülejääk juba 52 miljonit eurot.

64

(65)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

65

(66)  Asutuse pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav asutuse veebisaidil www.eba.europa.eu.

66

(67)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

67

(68)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

68

(69)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

69

(70)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

70

(71)  Meie audititööd ei kontrollinud.

71

(72)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

72

(73)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.ECHA.europa.eu.

73

(74)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

74

(75)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

75

(76)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

76

(77)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

77

(78)  Määrus (EÜ) nr 1907/2006.

78

(79)  Komisjoni 16. aprilli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 340/2008 (Euroopa Kemikaaliametile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), makstavate tasude kohta) (ELT L 107, 17.4.2008, lk 6) artikkel 13.

79

(80)  Arvud on aastast aastasse erinevad. 2018. aastal oli selliste ettevõtete osakaal 32 %.

80

(81)  2019. aasta veebruari lõpuks oli ECHA kontrollinud kõiki aastatel 2008–2012 VKEdena registreerunuid ja pärast prioriseerimist 48 % aastatel 2013–2015 VKEdena registreerunutest. Alates 2020. aastast alustab ECHA tähtsuselt kolmanda rühma (2016–2019) kontrollimist.

81

(82)  Meie audititööd ei kontrollinud.

82

(83)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.

83

(84)  Asutuse pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav asutuse veebisaidil https://eiopa.europa.eu/.

84

(85)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

85

(86)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

86

(87)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

87

(88)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

88

(89)  Eriaruanne nr 29/2018:

89

(90)  Meie audititööd ei kontrollinud.

90

(91)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 1.

91

(92)  Esialgsed maksete assigneeringud.

92

(93)  Instituudi pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil https://eit.europa.eu/.

93

(94)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

94

(95)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

95

(96)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

96

(97)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

97

(98)  EIT Climate-KIC, EIT Innoenergy ja EIT Digital, mis tegutsevad alates 2010. aastast. Kaks teise laine teadmis- ja innovaatikakogukonda (EIT Health ja EIT Raw Material) on selles osas märkimisväärselt paremad, peamiselt seetõttu, et nad on oma tegevuse rahalisele jätkusuutlikkusele algusest peale rohkem tähelepanu pööranud.

98

(99)  Meie audititööd ei kontrollinud.

99

(100)  EIT ei olnud kahe soovitusega nõus.

100

(101)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.

101

(102)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil emsa.europa.eu.

102

(103)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

103

(104)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

104

(105)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

105

(106)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

106

(107)  2014. aasta raamlepingu kehtivusaeg on praeguseks lõppenud ja selle järgnenud raamlepingu ülesehitus tagab suurema tähelepanu ausale konkurentsile.

107

(108)  Meie audititööd ei kontrollinud.

108

(109)  Ameti põhitegevusega seotud töötajad koliti Ateenasse 2013. aasta märtsis.

109

(110)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.

110

(111)  ELT L 165, 18.6.2013, lk 41.

111

(112)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.enisa.europa.eu.

112

(113)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

113

(114)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

114

(115)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

115

(116)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

116

(117)  Meie audititööd ei kontrollinud.

117

(118)  Kreeka valitsusega on pooleli läbirääkimised uue asukohalepingu üle.

118

(119)  ENISA andmetel vähenes see arv 2018. aasta lõpuks veelgi (kaheksale töötajale).

119

(120)  ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.

120

(121)  ELT L 220, 21.6.2004, lk 3; ELT L 138, 26.5.2016, lk 1. Vastavalt viimati mainitud määrusele muudeti ameti algne nimi, Euroopa Raudteeagentuur, Euroopa Liidu Raudteeametiks.

121

(122)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.era.europa.eu.

122

(123)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

123

(124)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

124

(125)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

125

(126)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

126

(127)  2014. aasta raamlepingu kehtivusaeg on praeguseks lõppenud ja sellele järgnenud raamlepingu ülesehitus tagab suurema tähelepanu ausale konkurentsile.

127

(128)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).

128

(129)  Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/764 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 68) artikli 5 lõige 6.

129

(130)  Komisjoni 2. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/764 Euroopa Liidu Raudteeametile makstavate lõivude ja tasude ning nende maksmise tingimuste kohta (ELT L 129, 25.5.2018, lk 68).

130

(131)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

131

(132)  Asutuse pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav asutuse veebisaidil www.esma.europa.eu.

132

(133)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

133

(134)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

134

(135)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

135

(136)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

136

(137)  EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1. Määrust muudeti viimati määrusega (EÜ) nr 1112/2005 (ELT L 184, 15.7.2005, lk 5).

137

(138)  ELT L 30, 31.1.2019, lk 58.

138

(139)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.osha.europa.eu.

139

(140)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

140

(141)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

141

(142)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

142

(143)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

143

(144)  Meie audititööd ei kontrollinud.

144

(145)  Meie hindamist ei kontrollinud.

145

(146)  EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1.

146

(147)  ELT L 30, 31.1.2019, lk 74.

147

(148)  Fondi pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav fondi veebisaidil www.eurofound.europa.eu.

148

(149)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

149

(150)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

150

(151)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

151

(152)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

152

(153)  2014. aasta raamlepingu kehtivusaeg on praeguseks lõppenud ja selle järgnenud raamistiku ülesehitus tagab suurema tähelepanu ausale konkurentsile.

153

(154)  Meie audititööd ei kontrollinud.

154

(155)  Meie hindamist ei kontrollinud.

155

(156)  Liikmesriikide valitsuste esindajate ühisel kokkuleppel tehtud otsus 2010/803/EL, 10. detsember 2010, Euroopa GNSSi Agentuuri asukoha kohta (ELT L 342, 28.12.2010, lk 15).

156

(157)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 11.

157

(158)  ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.

158

(159)  ELT L 196, 24.7.2008, lk 1.

159

(160)  Agentuuri pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil http://www.gsa.europa.eu/.

160

(161)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

161

(162)  Millest 676 miljonit eurot saadi komisjoniga sõlmitud delegeerimislepingute kaudu.

162

(163)  Millest 1 142 miljonit eurot saadi komisjoniga sõlmitud delegeerimislepingute kaudu.

163

(164)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

164

(165)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

165

(166)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

166

(167)  Meie audititööd ei kontrollinud.

167

(168)  EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1.

168

(169)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.eea.europa.eu.

169

(170)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

170

(171)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

171

(172)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

172

(173)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

173

(174)  Amet loeb küsimuse lõpetatuks, kuna peaarvepidajal on ametniku staatus, ta nimetati ametisse juhatuse poolt ja ta omab juhatusele otsest juurdepääsu.

174

(175)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.

175

(176)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.efca.europa.eu.

176

(177)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

177

(178)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

178

(179)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

179

(180)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

180

(181)  2014. aasta raamlepingu kehtivusaeg on praeguseks lõppenud ja selle järgnenud raamistiku ülesehitus tagab suurema tähelepanu ausale konkurentsile.

181

(182)  Meie audititööd ei kontrollinud.

182

(183)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2219, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK (ELT L 319, 4.12.2015, lk 1)

183

(184)  Nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsus 2005/681/JSK, millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL) ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/820/JSK (ELT L 256, 1.10.2005, lk 63).

184

(185)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.cepol.europa.eu.

185

(186)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

186

(187)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

187

(188)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

188

(189)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

189

(190)  ELT L 132, 29.5.2010, lk 11.

190

(191)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.easo.europa.eu.

191

(192)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

192

(193)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

193

(194)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

194

(195)  Eelarve täitmise aruanded koondavad kõik eelarvetoiminguid ja selgitavaid lisasid.

195

(196)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 1.

196

(197)  Keskuse pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav keskuse veebisaidil www.ecdc.europa.eu.

197

(198)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

198

(199)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

199

(200)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

200

(201)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

201

(202)  2014. aasta raamlepingu kehtivusaeg on praeguseks lõppenud ja sellele järgnenud raamlepingu ülesehitus tagab suurema tähelepanu ausale konkurentsile.

202

(203)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

203

(204)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.efsa.europa.eu.

204

(205)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

205

(206)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

206

(207)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

207

(208)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

208

(209)  Meie audititööd ei kontrollinud.

209

(210)  ELT L 403, 30.12.2006, lk 9.

210

(211)  Instituudi pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.eige.europa.eu.

211

(212)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

212

(213)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

213

(214)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

214

(215)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

215

(216)  EÜT L 214, 24.8.1993, lk 1 ja ELT L 136, 30.4.2004, lk 1. Vastavalt viimati mainitud määrusele muudeti ameti algne nimi, Euroopa Ravimihindamisamet, Euroopa Ravimiametiks.

216

(217)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.ema.europa.eu.

217

(218)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

218

(219)  Lõplik eelarve koos tasude ja lõivudega.

219

(220)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

220

(221)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

221

(222)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

222

(223)  Ameti teatel sõlmiti allüürileping, mis jõustus 1. juulil 2019. Me ei ole allüürilepingut veel auditeerinud.

223

(224)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2019/6, mis käsitleb veterinaarravimeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/82/EÜ (ELT L 4, 7.1. 2019, lk 43).

224

(225)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 5.5. 2017, lk 1).

225

(226)  Meie audititööd ei kontrollinud.

226

(227)  EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Kõnealune määrus ja selle muudatused tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1920/2006 (ELT L 376, 27.12.2006, lk 1).

227

(228)  Keskuse pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav keskuse veebisaidil www.emcdda.europa.eu.

228

(229)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

229

(230)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

230

(231)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

231

(232)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

232

(233)  ELT L 286, 1.11.2011, lk 1.

233

(234)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.eulisa.europa.eu.

234

(235)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

235

(236)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

236

(237)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

237

(238)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

238

(239)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.

239

(240)  Eurojusti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav Eurojusti veebisaidil www.eurojust.europa.eu.

240

(241)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

241

(242)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

242

(243)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

243

(244)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

244

(245)  Komisjoni 30. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2462, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 342, 29.12.2015, lk 7).

245

(246)  ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

246

(247)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

247

(248)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.europol.europa.eu.

248

(249)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

249

(250)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

250

(251)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

251

(252)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

252

(253)  Meie audititööd ei kontrollinud.

253

(254)  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

254

(255)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.fra.europa.eu.

255

(256)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

256

(257)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

257

(258)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

258

(259)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

259

(260)  ELT L 251, 16.9.2016, lk 1.

260

(261)  ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.

261

(262)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.frontex.europa.eu.

262

(263)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

263

(264)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante. 2018. aasta lõplikus ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtade arv oli suurem: 760 ametikohta, millest 418 (2017. aastal 352) olid ametnike ja ajutiste teenistujate ametikohad ja 342 (2017. aastal 303) lepinguliste töötajate ja lähetuses viibivate riiklike ekspertide ametikohad.

264

(265)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

265

(266)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

266

(267)  Meie audititööd ei kontrollinud.

267

(268)  EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1.

268

(269)  Fondi pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav fondi veebisaidil www.etf.europa.eu.

269

(270)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

270

(271)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

271

(272)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

272

(273)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

273

(274)  Meie hindamist ei kontrollinud.

274

(275)  EÜT 27, 6.12.1958, lk 534/58.

275

(276)  ELT L 41, 15.2.2008, lk 15.

276

(277)  Agentuuri pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil http://ec.europa.eu/euratom/index.html.

277

(278)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

278

(279)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

279

(280)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

280

(281)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

281

(282)  EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.

282

(283)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.cpvo.europa.eu.

283

(284)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

284

(285)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

285

(286)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

286

(287)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

287

(288)  ELT L 154, 16.6.2017, lk 1.

288

(289)  Ameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil https://euipo.europa.eu.

289

(290)  Eelarve sisaldab ettenägematute sündmuste reservi.

290

(291)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

291

(292)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

292

(293)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

293

(294)  Amet on koostöös tõlkekeskusega alustanud parandusmeetmete võtmist.

294

(295)  ELT L 225, 30.7.2014, lk 1.

295

(296)  Kriisilahendusnõukogu pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil srb.europa.eu.

296

(297)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

297

(298)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

298

(299)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, finantspositsiooni aruannet, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

299

(300)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

300

(301)  EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1.

301

(302)  Keskuse pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav keskuse veebisaidil www.cdt.europa.eu.

302

(303)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

303

(304)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

304

(305)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

305

(306)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

306

(307)  ELT L 343, 19.12.2013, lk 46.

307

(308)  ELT L 101, 21.4.2009, lk 26.

308

(309)  Rakendusameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil https://eacea.ec.europa.eu/.

309

(310)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

310

(311)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

311

(312)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

312

(313)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

313

(314)  ELT L 341, 18.12.2013, lk 73.

314

(315)  Rakendusameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.ec.europa.eu/easme/.

315

(316)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

316

(317)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

317

(318)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

318

(319)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

319

(320)  Meie audititööd ei kontrollinud.

320

(321)  Meie audititööd ei kontrollinud.

321

(322)  ELT L 9, 12.1.2008, lk 15.

322

(323)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 965.

323

(324)  Rakendamisperiood 2014–2020.

324

(325)  Rakendusameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.erc.europa.eu.

325

(326)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

326

(327)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

327

(328)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

328

(329)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

329

(330)  Meie audititööd ei kontrollinud.

330

(331)  ELT L 352, 24.12.2013, lk 65.

331

(332)  Rakendusameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.ec.europa.eu/inea.

332

(333)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

333

(334)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

334

(335)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

335

(336)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

336

(337)  ELT L 11, 15.1.2008, lk 9.

337

(338)  ELT L 346, 20.12.2013, lk 54.

338

(339)  Rakendusameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil www.ec.europa.eu/rea.

339

(340)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

340

(341)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

341

(342)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

342

(343)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

343

(344)  Komisjoni 17. detsembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/770/EL, millega asutatakse Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/858/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, lk 69).

344

(345)  Rakendusameti pädevust ja tegevust tutvustav täiendav teave on leitav selle veebisaidil http://ec.europa.eu/chafea/.

345

(346)  Eelarve arvandmed põhinevad maksete assigneeringutel.

346

(347)  Töötajaskond hõlmab ELi ametnikke, ELi ajutisi teenistujaid, ELi lepingulisi töötajaid ja lähetatud riiklikke eksperte, mitte ajutisi töötajaid ja konsultante.

347

(348)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

348

(349)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad kõiki eelarvetoiminguid koondavaid aruandeid ja selgitavaid lisasid.

349

---