# Euroopa Liidu C 422/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 422 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik16. detsember 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 422

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik16. detsember 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | ÜHISAVALDUSED |
| | Nõukogu |
| 2019/C 422/01 | Komisjoni avaldus | 1 |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 422/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9632 – E.ON / Berliner Stadtwerke / Tegel Energie) (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 422/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9580 – Permira / Smith&Williamson) (
  1
  ) | 3 |
| 2019/C 422/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9605 – DAK Americas / Lotte Chemical UK) (
  1
  ) | 4 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

ÜHISAVALDUSED

Nõukogu

2019/C 422/01

Komisjoni avaldus

1

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2019/C 422/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9632 – E.ON / Berliner Stadtwerke / Tegel Energie) (
  1
  )

1

2

2019/C 422/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9580 – Permira / Smith&Williamson) (
  1
  )

1

3

2019/C 422/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9605 – DAK Americas / Lotte Chemical UK) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2019/C 422/05 | Nõukogu järeldused ohvrite õiguste kohta | 5 |
| 2019/C 422/06 | Nõukogu järeldused kinnipidamise alternatiivide kohta – vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kasutamine kriminaalõiguse valdkonnas | 9 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 422/07 | Euro vahetuskurss — 13. detsember 2019 | 14 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2019/C 422/05

Nõukogu järeldused ohvrite õiguste kohta

5

2019/C 422/06

Nõukogu järeldused kinnipidamise alternatiivide kohta – vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kasutamine kriminaalõiguse valdkonnas

9

Euroopa Komisjon

2019/C 422/07

Euro vahetuskurss — 13. detsember 2019

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

ÜHISAVALDUSED

Nõukogu

| 16.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/1

---

Komisjoni avaldus

(2019/C 422/01)

Komisjon on seisukohal, et rehve tuleks katsetada ka kasutatute, mitte ainult uutena. See on oluline liiklusohutuse, tarbijakaitse, jäätmete vähendamise ja ringmajanduse seisukohast. Seetõttu toetab komisjon asjakohaste katseprotokollide väljatöötamist Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi raames. Kui need ei ole välja töötatud 2023. aasta juuliks, kavatseb komisjon esitada ettepaneku võtta vastu ELi õigusakt kulunud rehvide katsetamise kohta.

---

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 16.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.9632 – E.ON / Berliner Stadtwerke / Tegel Energie)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 422/02)

9. detsembril 2019 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9632 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9632 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 16.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9580 – Permira / Smith&Williamson)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 422/03)

3. detsembril 2019 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9580 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9580 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 16.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/4

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9605 – DAK Americas / Lotte Chemical UK)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 422/04)

3. detsembril 2019 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9605 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9605 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 16.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/5

---

Nõukogu järeldused ohvrite õiguste kohta

(2019/C 422/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE MÄRKIMISVÄÄRSEID EDUSAMME, MIDA ON TEHTUD OHVRITE ÕIGUSTE VALDKONNAS TERVIKLIKU ELi RAAMISTIKU LOOMISEL;

RÕHUTADES, KUI OLULINE ON SEDA RAAMISTIKKU EDASI ARENDADA NING PARANDADA SELLE SUJUVAT JA TÕHUSAT RAKENDAMIST, KAASATES KÕIK ASJAOMASED SIDUSRÜHMAD;

(1)

TULETAB MEELDE Euroopa Liidu uut strateegilist tegevuskava, mille kohaselt on kodanike ja vabaduste kaitse liidu 2019.–2024. aasta tegevuse peamine prioriteet. Euroopa Ülemkogu kinnitas taas, et Euroopa peab olema koht, kus inimesed tunnevad end vabalt ja turvaliselt.

(2)

MÄRGIB rahuloluga komisjoni tööd nii ohvrite õiguste edasisel täiustamisel kui ka asjakohaste paranduste leidmisel seoses ohvrite juurdepääsuga hüvitisele. Lisaks leiab nõukogu, et aruanne „Strengthening victims’ rights: from compensation to reparation - For a new EU victims’ rights strategy 2020-2025“ (1) („Ohvrite õiguste tugevdamine: hüvitamisest reparatsioonini – uus ohvrite õiguste strateegia aastateks 2020–2025“) on hea alus edasiseks tööks.

(3)

TUNNUSTAB Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tehtud märkimisväärset tööd, eelkõige seoses ohvrite õigustega seotud puuduste tuvastamist ja kõrvaldamist käsitlevate teadusuuringute ja küsitlustega, nt 2019. aasta aprillis avaldatud neli aruannet vägivallakuritegude ohvrite õiguste tagamise kohta. Eespool nimetatud aruannetes esitatud seisukohtade põhjal leiab nõukogu, et on vaja võtta meetmeid, et parandada ohvrite juurdepääsu õiguskaitsele ja hüvitisele.

(4)

TULETAB MEELDE varasemaid nõukogu järeldusi terrorismiohvrite kohta (2) ning naiste- ja tütarlaste vastase vägivalla kõikide vormide, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta, mis võeti vastu 2014. aastal (3).

(5)

TUNNISTAB käegakatsutavaid tulemusi, mis on saavutatud ELi inimkaubandusevastase võitluse koordinaatori horisontaalse mandaadi alusel tehtud tööga vastavalt ELi inimkaubanduse vastase direktiivi artiklile 20, sealhulgas seoses inimkaubanduse ohvrite juurdepääsuga õigustele ja nende õiguste teostamisega, ning seoses 2017. aasta teatisega „Aruanne inimkaubanduse kaotamist käsitleva ELi strateegia järelmeetmete ning konkreetsete edasiste meetmete kohta“.

(6)

LEIAB, et eriti oluline on jätkata ja tõhustada tööd ohvrite õiguste tugevdamiseks Euroopa Liidus. Selleks tuleks peatselt lõpule viia veel pooleliolevate kõige uuemate õigusaktide, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK, (5) rakendamise hindamine. Nõukogu on arvamusel, et on õigustatud jätkata Euroopa Liidu ohvripoliitika väljatöötamist kooskõlas uusimate asjakohaste ELi õigusaktidega ning võttes arvesse ohvrite vajadusi ja õigusi.

(7)

ON SEISUKOHAL, et arestitud vara tagastamine ohvrile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrusele (EL) 2018/1805, mis käsitleb arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikust tunnustamist, (6) on oluline vahend ohvri kannatuste tunnustamiseks.

(8)

RÕHUTAB, kui oluline on tugevdada ohvrite õigustega seotud õigusaktide üleviimist liikmesriikide parimatesse tavadesse. On oluline, et ohvrid tunneksid, et nende õigusi kohaldatakse praktikas sõltumata sellest, millises liikmesriigis kuritegu on aset leidnud. Ohvritele tuleb tagada juurdepääs õigustele, suurendades kõigi asjakohaste meetmete abil ohvrite teavitamise tõhusust. Lisaks tuleb igakülgselt ja pidevalt toetada ohvritega kokku puutuvate inimeste koolitamist ja erialast ettevalmistust.

(9)

RÕHUTAB ELi rahastamise tähtsust kuriteoohvrite õiguste edendamisel liikmesriikides. Nõukogu peab oluliseks, et võimalus rahastada meetmeid ja algatusi, mille eesmärk on parandada ohvrite õigusi, lisataks liidu mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) raames õigusprogrammi, õiguste ja väärtuste programmi ning sisejulgeolekufondi.

(10)

TUNNISTAB, et ohvrite õigustega seotud küsimused on institutsioonidevahelised, valitsustevahelised, mitmemõõtmelised ja vajavad koordineerimist. ELi tasandi koordineerimise arendamisel tuleb enne uute koordineerimisstruktuuride loomise või olemasolevate ülesannete muutmise kaalumist hinnata koordineerimisega seotud ülesannetega seotud kogemusi. Eelkõige tuleks vältida kattumist ELi õiguse alusel kehtestatud olemasolevate volituste ja ELi tasandi koordineerimisraamistikega. On oluline, et EL edendaks aktiivselt liikmesriikide vahelist piiriülest koostööd. Riiklikud koordineerimisstruktuurid peaksid siiski jääma liikmesriikide ainupädevusse.

(11)

MÄRGIB, et vaatamata olulistele jõupingutustele tagada küberruumis eeskirjade kohaldamine ja õiguste kaitse, suureneb jätkuvalt igasugune küberkuritegevus ja kahjulik veebikäitumine, mis toob kaasa vajaduse pakkuda kaitset ohvritele, kes kannatavad oma põhiõiguste rikkumise, majandusliku kahju, identiteedivarguse ja nende maine piiriülese kahjustamise tõttu.

(12)

LEIAB, et koostööd nii ELi kui ka riiklikul tasandil peab tugevdama. Liikmesriikide vahelist koostööd ja selle tõhusust tuleb suurendada, kasutades olemasolevaid ELi võrgustikke. Kaaluda võiks koostööd ohvrite õiguste Euroopa võrgustiku (7) ja teiste asjaomaste ELi võrgustike, näiteks Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku (8) ja Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustiku (9) vahel. Lisaks leiab nõukogu, et hüvitise maksmise direktiivis määratletud kesksete kontaktpunktide kohtumisi võiks korraldada korrapärasemalt, näiteks seoses ohvrite õiguste Euroopa võrgustiku koosolekute/tegevustega. Ohvrite seisukohtade kindlaks tunnistamiseks ja neile antava toetuse tugevdamiseks tuleb aktiivselt edendada partnerlust ohvritele tugiteenuseid pakkuvate organisatsioonide ja/või muude osalejatega.

(13)

ON SEISUKOHAL, et kuriteoohvritele kuriteoga tekitatud kahju hüvitamine on ohvrite põhiõigus. Kuigi esmane kohustus maksta ohvritele tõhusat hüvitist lasub õigusrikkujal, tuleks lähitulevikus teha erilisi jõupingutusi, et parandada ohvrite tegelikku juurdepääsu riiklikule hüvitisele, nagu on ette nähtud kuriteoohvritele hüvitise maksmist käsitleva nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/80/EÜ (10) (edaspidi „hüvitise maksmise direktiiv“) riiklikke hüvitisskeeme käsitlevates sätetes. See parandab eelkõige tahtlike vägivallakuritegude ohvrite olukorda.

(14)

ON SEISUKOHAL, et selleks, et parandada ohvrite juurdepääsu hüvitisele, tuleks kaaluda asjakohaste meetmete võtmist. Need meetmed võiksid hõlmata riikliku ja ELi tasandi koostöö tugevdamist. Hüvitise maksmise direktiivi võimalikku läbivaatamist võiks kaaluda ka sõltuvalt käimasoleva hindamise tulemustest. Võimaliku läbivaatamise käigus peaks riiklike kontaktpunktide ülesanded täpsemalt määratlema. Selleks et kaaluda edasisi meetmeid seoses ohvrite juurdepääsuga hüvitisele, tuleks anda rohkem teavet hüvitiste maksmise direktiivi rakendamisel tekkinud raskuste kohta. Lisaks on vaja rohkem teavet hüvitise riiklike kriteeriumide ja tahtlike vägivallakuritegude määratluste kohta liikmesriikides.

(15)

RÕHUTAB, et riiklike hüvitusskeemide lihtsustamiseks ja liikmesriikidevaheliste erinevuste asjakohaseks arvessevõtmiseks peab kompensatsioon jääma rahaliseks. Liikmesriigid peaksid asjakohase toe ja kaitse pakkumise kaudu püüdma tagada, et ohvrid ei puutuks hüvitise taotlemisel kokku teisese ohvristamisega. Nõukogu ei pea võimalikuks hüvitiste ja riiklike hüvitussüsteemide ühtlustamist; siiski võiks uurida riikliku hüvitise saamise õigusega ohvrite määratluse teatava ühtlustamise võimalusi.

EUROOPA KOMISJONI KUTSUTAKSE ÜLES:

1.

KOOSTAMA ohvrite õigusi käsitlevat ELi strateegiat aastateks 2020–2024. Strateegia peaks olema terviklik ja hõlmama kõiki kuriteoohvreid, pöörates erilist tähelepanu vägivallakuritegude ohvritele. See peaks hõlmama süstemaatilist lähenemisviisi, et tagada ohvritele tõhus juurdepääs õiguskaitsele ja hüvitisele.

2.

LISAMA strateegiasse järgmised meetmed: liikmesriikidevahelise parima tava edendamine, et parandada ohvrite juurdepääsu teabele, toele ja kaitsele, uued praktilised koolitusalgatused, olemasolevate ELi võrgustike, nagu ohvrite õiguste Euroopa võrgustiku ja hüvitise maksmise direktiivi artikli 16 alusel loodud riiklike kontaktpunktide võrgustiku, tegevuse koordineerimine ja tugevdamine. Sellega seoses palutakse komisjonil hinnata ohvrite õiguste Euroopa võrgustiku ja riiklike kontaktpunktide võrgustiku tegevust ja väärtust ning nende kahe võrgustiku ühendamise asjakohasust.

3.

HINDAMA ohvrite õigusi käsitlevat kehtivat õigusraamistikku osana eespool nimetatud strateegiast. Erilist tähelepanu tuleks pöörata hüvitamist käsitlevate ELi eeskirjade, näiteks hüvitise maksmise direktiivi läbivaatamisele. Samuti tuleks uurida, kuidas mõjutab nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsus 2005/214/JSK (rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta) (11) ohvrite juurdepääsu hüvitisele.

4.

KUTSUMA Eurojusti, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti ja ohvrite õiguste Euroopa võrgustikku ÜLES uurima, kuidas parandada pädevate asutuste vahelist koostööd ja teabevahetust seoses vägivallakuritegude ohvritega piiriülestel juhtudel. Lisaks võiksid Euroopa õigusalase koolituse võrgustik ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet kaasa aidata eelkõige pädevate asutuste koolitamisele.

5.

KASUTAMA ELi rahastamisvahendeid TÄIEL MÄÄRAL kuriteoohvrite õiguste edendamiseks ja levitama aktiivselt teavet ELi rahastamisvõimaluste kohta, et parandada ohvrite õigusi liikmesriikides.

LIIKMESRIIKE KUTSUTAKSE ÜLES:

1.

TAGAMA ohvrite õigusi käsitlevate kehtivate ELi õigusaktide täieliku ja nõuetekohase ülevõtmise ning tõhusa tegeliku rakendamise.

2.

TÄITMA kohustust rakendada hiljutistes nõukogu järeldustes kokku lepitud meetmeid ohvrite õiguste valdkonnas.

3.

TAGAMA, et riiklikud hüvitusasutused osaleksid koostöö tugevdamise eesmärgil vajaduse korral riiklikes ja kahepoolsetes meetmetes ning riiklike kontaktpunktide kohtumistel.

4.

TAGAMA põhjaliku ja tervikliku lähenemisviisi ohvrite õigustele, mis kaasab kõiki osalisi, kes tõenäoliselt kuriteoohvritega kokku puutuvad, ning hõlmab ohvrite juurdepääsu teabele nende õiguste, toetuse ja kaitse kohta vastavalt ohvrite individuaalsetele vajadustele.

5.

TAGAMA riikliku hüvitamispoliitika olemasolu seoses ohvrite juurdepääsuga hüvitisele ning vajaduse korral töötama välja meetmed selle toimimise parandamiseks. Osa sellest arengust võib keskenduda uue tehnoloogia kasutamise võimaluste parandamisele, et ohvreid hüvitisest paremini teavitada. Teave peaks olema interaktiivne, kasutajasõbralik ja kõigile kasutajatele kättesaadav. Liikmesriigid peaksid kaaluma selle teabe kättesaadavaks tegemist lisaks riigikeeltele vähemalt inglise keeles. Samuti julgustatakse liikmesriike töötama välja elektroonilisi teenuseid ja kasutajasõbralikke vorme hüvitise taotlemiseks.

6.

SUURENDAMA ohvritega tõenäoliselt kokku puutuvate ametnike riiklike hüvitisskeemide alast teadlikkust, näiteks pakkudes koolitust. Lisaks kutsutakse liikmesriike üles kaaluma, kas kuriteoohvrite õiguste direktiivi artikli 25 kohast koolitust tuleks pakkuda ka hüvitise maksmise eest vastutavatele asutustele.

7.

KASUTAMA ELi rahastamisvahendeid TÄIEL MÄÄRAL kuriteoohvrite õiguste edendamiseks, sealhulgas näiteks arendades ja luues liikmesriikide hüvitusasutustele interaktiivseid ja kasutajasõbralikke riiklikke veebisaite, abitelefone ja mobiilirakendusi.

---

(1)  Nimetatud aruanne on esitatud dokumendis 8629/19.

1

(2)  9719/18.

2

(3)  9543/14.

3

(4)  ELT L 88, 31.3.2017, lk 6.

4

(5)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

5

(6)  ELT L 303, 28.11.2018, lk 1.

6

(7)  Ohvrite õiguste Euroopa võrgustik loodi, et rakendada 2016. aasta juunis vastu võetud nõukogu järeldused, millega luuakse mitteametlik ohvrite õiguste Euroopa võrgustik (9997/16).

7

(8)  Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsus 2008/976/JSK Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta (ELT L 348, 24.12.2008, lk 130).

8

(9)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/902/JSK, millega luuakse Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustik ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2001/427/JSK (ELT L 321, 8.12.2009, lk 44).

9

(10)  ELT L 261, 6.8.2004, lk 15.

10

(11)  ELT L 76, 22.3.2005, lk 16.

11

---

| 16.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/9

---

Nõukogu järeldused kinnipidamise alternatiivide kohta – vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kasutamine kriminaalõiguse valdkonnas

(2019/C 422/06)

Sissejuhatus

| 1. | Euroopa Ülemkogu poolt 20. juunil 2019 vastu võetud uue strateegilise tegevuskava (2019–2024) kohaselt on kodanike ja vabaduste kaitse üks järgmise institutsioonilise tsükli põhiprioriteet. Euroopa Liit on pühendunud terrorismi ja piiriülese kuritegevuse vastase võitluse laiendamisele ja tugevdamisele ning koostöö parandamisele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tõhusatel kriminaalkaristuste süsteemidel on oluline roll kodanike kaitsmisel ja julgeoleku tagamisel. Kasutatavad kriminaalkaristused ja meetmed ning nende täitmise viis aitavad ära hoida korduvaid õigusrikkumisi ning mõjutavad seega ühiskonna julgeolekut. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kriminaalkaristuste ja -meetmete täitmine peaks põhinema sellistest asjakohastest uuringutest saadud teadmistel, mis näitavad, et kasutatavad karistused ja meetmed vähendavad korduvaid õigusrikkumisi ja edendavad julgeolekut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rasked õigusrikkumised nõuavad asjakohast reageerimist ning kinnipidamine on kriminaalkaristuste süsteemides vajalik vahend. Siiski valitseb laialdane üksmeel, et kinnipidamist tuleks kasutada üksnes viimase abinõuna (ultima ratio) (1). Kinnipidamise asemel vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kohaldamisel võib asjakohastel juhtudel ja juhtumi asjaolusid arvesse võttes olla mitmeid eeliseid, mida toetavad pikaajalised teadusuuringud. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kinnipidamise alternatiivide üks oluline roll on edendada õigusrikkuja sotsiaalset rehabilitatsiooni ja taasintegreerimist, mis on selliste meetmete kasutamise üks peamisi eesmärke (2). Kõnealustel alternatiividel on ka mitmeid muid eeliseid, eelkõige vähendavad need korduvaid rikkumisi ja edendavad seeläbi avalikku julgeolekut. Neid võib kohaldada õigusrikkuja huvides, kuid ka ohvrite, võimalike tulevaste ohvrite ja üldisemalt ühiskonna huvides. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kinnipidamisele on alternatiive kõikides liikmesriikides, näiteks tingimisi vanglakaristus, üldkasulik töö, rahalised karistused ja elektrooniline seire. Lisaks võivad tehnoloogia ja digitaliseerimise uued arengusuunad aidata tulevikus kaasa vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete tõhusama süsteemi loomisele. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Samuti on eriti oluline võtta arvesse kuriteoohvreid. Lepitusmenetluseks sobivate õigusrikkumiste puhul võib restoratiivne õigus pakkuda võimalusi seoses sellega, kuidas õigusrikkumisi menetletakse, tunnistades ohvri ja laiema ühiskonna rolli ning keskendudes õigusrikkuja tekitatud kahju heastamisele. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kinnipidamist ei kasutata mitte ainult kriminaalkaristusena, vaid laialdaselt ka menetluse kohtueelses etapis. Kinnipidamise alternatiive tuleks seega kaaluda kogu kriminaalõiguse ahela raames. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Üksikjuhtumite puhul määravad asjaomased asutused kindlaks asjakohase karistuse või meetme. Üldisel tasandil võivad liikmesriigid uurida vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kasutamise võimaldamise eeliseid kogu kriminaalmenetluse jooksul ning edendada nende kasutamist, kui seda peetakse asjakohaseks ja tõhusaks. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kriminaalkaristuste süsteem kuulub liikmesriikide pädevusse ja süsteemid on liikmesriigiti erinevad. Seetõttu tuleks ELi tasandil keskenduda mitteseadusandlikele meetmetele. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Lisaks eespool nimetatud eelistele eeldatakse, et vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete tõhusam kasutamine võib avaldada positiivset mõju ka probleemidele, mis on seotud vanglate ülerahvastatuse, ebapiisavate vanglatingimuste, vanglates radikaliseerumise ja kriminaalasjades vastastikuse tunnustamisega seotud takistustega – kõiki neid küsimusi on tõstatatud viimastel aastatel ELi erinevatel foorumitel. |
| --- | --- |

11.

Kinnipidamise alternatiivid – poliitiline taust

| 12. | Kinnipidamise alternatiivid on otseselt või kaudselt olnud ELi tegevuskavas juba mitu aastat ja paljudes kontekstides. 2004. aasta Haagi programmis ja 2009. aasta Stockholmi programmis tunnistati, et kinnipidamine ja kinnipidamise alternatiivid on ELi õiguspoliitika oluline valdkond. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Komisjon esitas 2011. aastal rohelise raamatu „ELi kriminaalõiguse kohaldamine kinnipidamise valdkonnas“ (3). Rohelises raamatus leiti muu hulgas, et kui ei tehta täiendavaid jõupingutusi kinnipidamistingimuste parandamiseks ja vabaduskaotusliku karistuse alternatiivide edendamiseks, võib liikmesriikide tihedama õigusalase koostöö arendamine osutuda raskeks. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Oma 5. oktoobri 2017. aasta resolutsioonis vanglasüsteemide ja kinnipidamistingimuste kohta (4) märkis Euroopa Parlament, et vanglate ülerahvastatus on Euroopas väga levinud, kuid vanglate mahutavuse suurendamine ei ole ainus lahendus ülerahvastatusele. Samuti väitis parlament, et rakendada tuleks kinnipidamissüsteemide tõhusat pikaajalist juhtimist, vähendades kinnipeetavate arvu vabadusekaotuseta karistusmeetmete sagedasema kasutamise kaudu. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Lisaks mainiti nõukogu 20. novembri 2015. aasta järeldustes terrorismi ja vägivaldse äärmusluseni viivale radikaliseerumisele kriminaalõiguslike vahenditega reageerimise tugevdamise kohta, (5) et arutades kriminaalõiguslikku reageerimist radikaliseerumisele, võiks kriminaalmenetluse kõigi etappide puhul kaaluda ka kinnipidamise alternatiive. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 82 lõikele 1 põhineb kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö liidus kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel. Vastastikuse tunnustamise põhimõte tugineb liikmesriikide vahelisele vastastikusele usaldusele. Euroopa Liidu Kohus märkis oma 5. aprilli 2016. aasta otsuses Aranyosi ja Căldăraru kohtuasjas, (6) et halvad vanglatingimused liikmesriikides võivad takistada vastastikust usaldust ja kahjustada vastastikust tunnustamist, ning rõhutas, et ebainimlik või alandav kohtlemine või karistamine on põhiõiguste hartaga keelatud. Kohtuotsusest lähtudes võttis nõukogu Austria eesistumise ajal 2018. aasta detsembris vastu järeldused „Vastastikuse tunnustamise edendamine vastastikuse usalduse suurendamisega“ (7). Nende järelduste kohaselt julgustatakse liikmesriike kehtestama õigusaktid, mis võimaldavad vajaduse korral kasutada alternatiivseid meetmeid kinnipidamisele, et vähendada kinnipeetavate arvu kinnipidamisasutustes, edendades sellega sotsiaalse rehabilitatsiooni eesmärki ning pidades silmas ka asjaolu, et kehvad kinnipidamistingimused ja vanglate ülerahvastatus sageli vähendab vastastikust usaldust. Euroopa Kohus selgitas Aranyosi ja Căldăraru kohtuotsusest tulenevaid nõudeid täiendavalt hiljutises Dorobantu kohtuotsuses (8). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Euroopa Nõukogul on juba pikk traditsioon kinnipidamise ning vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kasutamisega seotud küsimuste käsitlemisel ning ta on kogunud sel teemal põhjalikke teadmisi. Seetõttu võiks EL saada kasu sellealasest tihedamast koostööst Euroopa Nõukoguga. |
| --- | --- |

17.

Edasine tegevus

| 18. | Justiits- ja siseministrite istungil 2019. aasta juulis tunnistasid ministrid vajadust tegeleda keeruliste küsimustega, mis on seotud vanglatingimuste, vanglate ülerahvastatuse, vanglates toimuva radikaliseerumise ja ka kriminaalasjades tehtava koostööga. Samuti rõhutasid ministrid kinnipidamise alternatiivide kasutamise tõhustamise tähtsust liikmesriikides eelseisvatel aastatel, toonitades eeliseid, mida nende kasutamine võib tuua. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Tervitavaks peetakse liikmesriikides juba tehtud edusamme kinnipidamise alternatiivide kasutamisel nii kohtueelses kui ka -järgses etapis. Vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kui kinnipidamise alternatiivide veelgi ulatuslikum kasutamine kogu kriminaalmenetluse jooksul, kui seda peetakse asjakohaseks, peaks olema järgmistel aastatel kogu ELis üks ühiseid eesmärke. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Vastastikuste hindamiste üheksandas voorus analüüsitakse muu hulgas raamotsuseid 2008/947/JSK (vangistuse tingimisi kohaldamata jätmise ja alternatiivsete mõjutusvahendite kohta) ning 2009/829/JSK (Euroopa järelevalvekorralduse kohta) ning kogutakse väärtuslikku teavet põhjuste kohta, miks nende vahendite kasutamine on seni olnud piiratud. Siiski on vaja koguda rohkem teavet vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kasutamise kohta liikmesriikides ning arutada nende erinevaid võimalikke eeliseid. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Parimate tavade jagamine on kasulik viis, kuidas liikmesriigid saavad üksteiselt õppida ning täiustada oma õigusakte, menetlusi ja tavasid. EL võiks kasu saada ka tihedamast koostööst Euroopa Nõukoguga ja muude asjaomaste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

21.

SEETÕTTU EUROOPA LIIDU NÕUKOGU OTSUSTAB JÄRGMIST

I.   Siseriiklikul tasandil võetavad meetmed

| 1. | Liikmesriike julgustatakse uurima võimalusi tõhustada vajaduse korral vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kasutamist, nagu tingimisi vanglakaristus, üldkasulik töö, rahalised karistused, elektrooniline seire ja sarnased meetmed, mis põhinevad kujunemisjärgus tehnoloogiatel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liikmesriike julgustatakse kaaluma ennetähtaegse või tingimusliku vabastamise eri vormide kasutamise võimaldamist. Eesmärk on valmistada õigusrikkujaid paremini ette taasintegreerumiseks ühiskonda ning aidata ära hoida uusi õigusrikkumisi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Liikmesriike julgustatakse kaaluma restoratiivse õiguse kasutamise ulatust ja eeliseid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Liikmesriike julgustatakse sätestama oma õigusaktides võimaluse kohaldada vabadusekaotuseta meetmeid ka kriminaalmenetluse kohtueelses etapis. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Liikmesriike julgustatakse tagama, et teave vabadusekaotuseta karistusi ja meetmeid käsitlevate õigusaktide kohta oleks õigusala töötajatele kogu kriminaalmenetluse vältel kergesti kättesaadav. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Liikmesriike julgustatakse suurendama õigusala töötajate teadlikkust kinnipidamisele alternatiivsete meetmete kasulikkusest ning olemasolevate vahendite, näiteks elektroonilise seire kättesaadavusest ja tehnilistest omadustest. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Liikmesriike innustatakse pakkuma õigusala töötajatele väljaõpet kinnipidamisele alternatiivsete meetmete, sealhulgas restoratiivse õiguse kasutamise kohta ning olemasolevate soovituste kohta, mille on kõnealuses valdkonnas välja töötanud Euroopa Nõukogu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Liikmesriike julgustatakse arendama või parandama vangla- ja kriminaalhooldustöötajate, kohtunike, prokuröride ja kaitseadvokaatide koolitust tingimuslikke meetmeid ja alternatiivseid mõjutusvahendeid (2008/947/JSK) ja Euroopa järelevalvekorraldust (2009/829/JSK) käsitlevate raamotsuste sisu ja kasutamise kohta ning suurendama teadlikkust vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kasutamise võimalustest kogu kriminaalmenetluse jooksul. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seoses kinnipidamisele alternatiivsete meetmete kasutamisega julgustatakse liikmesriike pöörama erilist tähelepanu haavatavate isikute vajadustele, kelleks on näiteks lapsed, puudega inimesed ja naised raseduse ajal ja pärast sünnitust. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Liikmesriike julgustatakse parandama andmete kogumist vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kasutamise kohta ning tingimuslikke meetmeid ja alternatiivseid mõjutusvahendeid (2008/947/JSK) ning Euroopa järelevalvekorraldust (2009/829/JSK) käsitlevate raamotsuste kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Liikmesriike julgustatakse parandama kriminaalhooldusasutuste suutlikkust, sealhulgas vabadusekaotuseta karistustega seotud järelevalvet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Liikmesriike julgustatakse omavahel ja komisjoniga jagama parimaid tavasid seoses vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kõigi aspektidega, eesmärgiga üksteiselt õppida. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Samuti julgustatakse liikmesriike jätkama oma jõupingutusi vanglatingimuste parandamiseks, võitlema vanglate ülerahvastatuse vastu ning edendama õigusrikkujate ühiskonda taasintegreerimist, võttes arvesse mõju korduvkuritegevuse vähendamisele ning vanglates radikaliseerumise ohtu. |
| --- | --- |

13.

II.   ELi tasandil võetavad meetmed

| 1. | Komisjoni kutsutakse üles uurima võimalusi edendada oma tegevuskavas vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kasutamist ning suurendada poliitikakujundajate ja õigusala töötajate teadlikkust vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kasulikkusest. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisjonil palutakse hinnata vajadust viia läbi võrdlev uuring, et analüüsida vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kasutamist kõikides liikmesriikides, eesmärgiga toetada riikide parimate tavade levitamist. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisjonil palutakse jätkata tingimuslikke karistusi ja alternatiivseid mõjutusvahendeid (2008/947/JSK) ja Euroopa järelevalvekorraldust (2009/829/JSK) käsitlevate ELi raamotsuste rakendamise tõhustamist, võttes arvesse vastastikuste hindamiste üheksanda vooru käigus kogutud teavet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisjoni kutsutakse üles arendama kohtunike ja prokuröride koolitust Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku kaudu, samuti vangla- ja kriminaalhooldustöötajate koolitust ELi tasandil Euroopa kinnipidamisasutuste koolitusakadeemiate (EPTA) kaudu, mida praegu rahastatakse õigusprogrammist. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Komisjoni kutsutakse üles algatama korrapäraseid ekspertide kohtumisi kinnipidamise ning vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete teemal, et ergutada parimate tavade vahetamist ekspertide ja õigusala töötajate vahel kõigis liikmesriikides seoses kõnealuse valdkonna riikliku poliitika ja tavadega. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisjonil palutakse kaaluda, mil viisil saaks liikmesriikidele eraldada rahalisi vahendeid kriminaalhooldusteenuste edasiarendamiseks, sealhulgas vabadusekaotuseta karistuste ja meetmetega seotud järelevalveks, ning vanglarajatiste parandamiseks. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisjoni kutsutakse üles jätkuvalt toetama Euroopa Vanglate ja Kinnipidamisasutuste Organisatsiooni (EuroPris), Euroopa Kriminaalhoolduse Organisatsiooni (Confederation of European Probation,
  CEP) ja Euroopa restoratiivse õiguse foorumit (European Forum for Restorative Justice, EFRJ), mida praegu rahastatakse õigusprogrammist. Komisjonil palutakse uurida võimalusi tihedamaks koostööks nimetatud organisatsioonidega, eelkõige toetades Euroopa Kriminaalhoolduse Organisatsiooni tööd andmete kogumisel kinnipidamise alternatiivide kohta liikmesriikides. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euroopa õigusalase koostöö võrgustikku julgustatakse jätkama oma koosolekutel arutelusid tingimuslikke ja alternatiivseid mõjutusvahendeid (2008/947/JSK) ja Euroopa järelevalvekorraldust (2009/829/JSK) käsitlevate raamotsuste kasutamise üle. Eesmärk on teha kindlaks kõnealuste õigusaktide praktilise kohaldamisega seotud takistused ja otsida viise, kuidas selliste õigusaktide kasutamist suurendada. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Euroopa õigusalase koostöö võrgustikku innustatakse jätkama ELi õigusatlase korrapärast ajakohastamist. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Euroopa õigusalase koostöö võrgustikul palutakse kaaluda teabe kogumist oma veebisaidil vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kohta igas liikmesriigis. Sel eesmärgil võib kaaluda koostööd mis tahes asjaomase organisatsiooniga, sealhulgas Euroopa Kriminaalhoolduse Organisatsiooniga. |
| --- | --- |

10.

III.   Meetmed koostöö tõhustamiseks Euroopa Nõukogu ja teiste asjaomaste organisatsioonidega

| 1. | EL peaks tegema tihedat koostööd Euroopa Nõukogu ja teiste asjaomaste organisatsioonidega, et leida koostoimet kinnipidamise ning vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kasutamisega seotud töös. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisjoni ja liikmesriike julgustatakse tõhustama koostööd Euroopa Nõukogu ja teiste asjaomaste organisatsioonidega, et suurendada teadlikkust vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kasutamise kasulikkusest. Komisjoni kutsutakse üles jätkama koostööd Euroopa Nõukoguga, toetades rahaliselt statistika kogumist vanglate ja kriminaalhoolduse valdkonnas (SPACE statistika) ning riikide ennetusasutuste ELi võrgustiku toimimist. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisjoni ja liikmesriike kutsutakse üles kaaluma viise, kuidas edendada Euroopa Nõukogu standardeid kehtestavate tekstide, Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohase kohtupraktika ning piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee soovituste levitamist seoses kinnipidamise ning vabadusekaotuseta karistuste ja meetmete kasutamisega. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Vt näiteks neljas lõik Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovituses Rec(2006)2 liikmesriikidele Euroopa vanglareeglistiku kohta: „kelleltki ei tohi võtta vabadust muidu kui äärmusliku abinõuna ja seadusega ettenähtud korras“. Euroopa Inimõiguste Kohus on oma kohtupraktikas viidanud nendele soovitustele üle 1 000 korra.

(2)  Vt nõukogu 8. märtsi 2018. aasta järeldused „Sunnimeetmete alternatiivide kasutamise edendamine narkootikume tarvitavate õigusrikkujate puhul“ (dok 6931/18), ELi narkostrateegia (2013–2020) (ELT C 402, 29.12.2012, lk 1) ning ELi narkootikumidealane tegevuskava (2017–2020) (ELT C 215, 5.7.2017, lk 21).

(3)  COM (2011) 327 final.

(4)  A8-0251/2017.

(5)  14419/15, 20. november 2015.

(6)  5. aprilli 2016. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-404/15 ja C-659/15, Aranyosi ja Căldăraru.

(7)  ELT C 449, 13.12.2018, lk 6.

(8)  15. oktoobri 2019. aasta otsus Dorobantu kohtuasjas C-128/18, milles kohus selgitas vahistamismäärust täitvale õigusasutusele esitatavaid nõudeid juhtumite puhul, mis puudutavad Euroopa vahistamismäärusi ning üleandmismenetlusi liikmesriikide vahel.

---

Euroopa Komisjon

| 16.12.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 422/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 422/14

---

Euro vahetuskurss (1)

13. detsember 2019

(2019/C 422/07)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1174 |
| JPY | Jaapani jeen | 122,43 |
| DKK | Taani kroon | 7,4731 |
| GBP | Inglise nael | 0,83508 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,4490 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0982 |
| ISK | Islandi kroon | 137,00 |
| NOK | Norra kroon | 10,0630 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,508 |
| HUF | Ungari forint | 328,85 |
| PLN | Poola zlott | 4,2726 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7795 |
| TRY | Türgi liir | 6,4822 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6159 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4712 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7062 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6873 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5106 |
| KRW | Korea vonn | 1 308,97 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,1393 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7900 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4398 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 626,84 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6199 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,441 |
| RUB | Vene rubla | 69,9930 |
| THB | Tai baat | 33,729 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,5664 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,2518 |
| INR | India ruupia | 79,0610 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1174

JPY

Jaapani jeen

122,43

DKK

Taani kroon

7,4731

GBP

Inglise nael

0,83508

SEK

Rootsi kroon

10,4490

CHF

Šveitsi frank

1,0982

ISK

Islandi kroon

137,00

NOK

Norra kroon

10,0630

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,508

HUF

Ungari forint

328,85

PLN

Poola zlott

4,2726

RON

Rumeenia leu

4,7795

TRY

Türgi liir

6,4822

AUD

Austraalia dollar

1,6159

CAD

Kanada dollar

1,4712

HKD

Hongkongi dollar

8,7062

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6873

SGD

Singapuri dollar

1,5106

KRW

Korea vonn

1 308,97

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,1393

CNY

Hiina jüaan

7,7900

HRK

Horvaatia kuna

7,4398

IDR

Indoneesia ruupia

15 626,84

MYR

Malaisia ringit

4,6199

PHP

Filipiini peeso

56,441

RUB

Vene rubla

69,9930

THB

Tai baat

33,729

BRL

Brasiilia reaal

4,5664

MXN

Mehhiko peeso

21,2518

INR

India ruupia

79,0610

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---