# Euroopan unionin C 433/2019

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 433 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 62. vuosikerta23. joulukuuta 2019 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 433

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

62. vuosikerta23. joulukuuta 2019

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI ISTUNTOKAUSI 2018‒2019 Istunnot 10.–13. syyskuuta 2018Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 227, 5.7.2019 . HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI ISTUNTOKAUSI 2018‒2019 Istunnot 10.–13. syyskuuta 2018Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 227, 5.7.2019 . HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 227, 5.7.2019 .

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| 2019/C 433/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 EU:n koheesiopolitiikan vaikutuksista Pohjois-Irlantiin (2017/2225(INI)) | 2 |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| 2019/C 433/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 asetuksen (EU) 2015/1839 mukaisten Kreikkaa koskevien erityistoimenpiteiden täytäntöönpanosta (2018/2038(INI)) | 5 |
| 2019/C 433/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 keinoista loukkaantumisesta tai sairaudesta toipuvien työntekijöiden integroimiseksi uudelleen laadukkaisiin työpaikkoihin (2017/2277(INI)) | 9 |
| 2019/C 433/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 unionin ja kolmansien maiden välisistä suhteista rahoituspalvelujen sääntelyn ja valvonnan osalta (2017/2253(INI)) | 19 |
| 2019/C 433/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämisestä EU:n raja-alueilla (2018/2054(INI)) | 24 |
| 2019/C 433/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 toimenpiteistä kiusaamisen ja seksuaalisen häirinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi työpaikoilla, julkisissa tiloissa ja poliittisessa elämässä EU:ssa (2018/2055(INI)) | 31 |
| 2019/C 433/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 kielellisestä tasa-arvosta digitaaliajalla (2018/2028(INI)) | 42 |
| 2019/C 433/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 luonnonvarojen avoimesta ja vastuullisesta hallinnasta kehitysmaissa: esimerkkinä metsät (2018/2003(INI)) | 50 |
| 2019/C 433/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. syyskuuta 2018 ehdotuksesta, jolla neuvostoa pyydetään toteamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (2017/2131(INL)) | 66 |
| 2019/C 433/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. syyskuuta 2018 autonomisista asejärjestelmistä (2018/2752(RSP)) | 86 |
| 2019/C 433/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. syyskuuta 2018 EU:n ja Yhdysvaltain suhteiden tilasta (2017/2271(INI)) | 89 |
| 2019/C 433/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. syyskuuta 2018 EU:n ja Kiinan suhteiden tilasta (2017/2274(INI)) | 103 |
| 2019/C 433/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 oppositiota edustavien parlamentin jäsenten pidätyksistä Ugandassa (2018/2840(RSP)) | 121 |
| 2019/C 433/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 Myanmarista ja erityisesti toimittajien Wa Lone ja Kyaw Soe Oo tapauksesta (2018/2841(RSP)) | 124 |
| 2019/C 433/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 Kambodžasta ja erityisesti Kem Sokhan tapauksesta (2018/2842(RSP)) | 128 |
| 2019/C 433/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 maastopaloista Matin kaupungissa Attikan alueella Kreikassa heinäkuussa 2018 ja EU:n vastauksesta (2018/2847(RSP)) | 132 |
| 2019/C 433/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 Khan al-Ahmarin ja muiden beduiinikylien purkamisuhasta (2018/2849(RSP)) | 134 |
| 2019/C 433/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 Euroopan unionin strategiasta muoveista kiertotaloudessa (2018/2035(INI)) | 136 |
| 2019/C 433/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali- , tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (2018/2589(RSP)) | 146 |
| 2019/C 433/21 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 eurooppalaisesta yhteinen terveys -toimintasuunnitelmasta mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi (2017/2254(INI)) | 153 |
| 2019/C 433/22 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 aiheesta Eurooppa liikkeellä: tulevaisuuden liikkuvuutta EU:ssa koskeva ohjelma(2017/2257(INI)) | 173 |
| 2019/C 433/23 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta (2017/2128(INI)) | 183 |
| 2019/C 433/24 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 tuotteiden laatueroista sisämarkkinoilla (2018/2008(INI)) | 191 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

2019/C 433/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 EU:n koheesiopolitiikan vaikutuksista Pohjois-Irlantiin (2017/2225(INI))

2

PÄÄTÖSLAUSELMAT

2019/C 433/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 asetuksen (EU) 2015/1839 mukaisten Kreikkaa koskevien erityistoimenpiteiden täytäntöönpanosta (2018/2038(INI))

5

2019/C 433/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 keinoista loukkaantumisesta tai sairaudesta toipuvien työntekijöiden integroimiseksi uudelleen laadukkaisiin työpaikkoihin (2017/2277(INI))

9

2019/C 433/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 unionin ja kolmansien maiden välisistä suhteista rahoituspalvelujen sääntelyn ja valvonnan osalta (2017/2253(INI))

19

2019/C 433/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämisestä EU:n raja-alueilla (2018/2054(INI))

24

2019/C 433/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 toimenpiteistä kiusaamisen ja seksuaalisen häirinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi työpaikoilla, julkisissa tiloissa ja poliittisessa elämässä EU:ssa (2018/2055(INI))

31

2019/C 433/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 kielellisestä tasa-arvosta digitaaliajalla (2018/2028(INI))

42

2019/C 433/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 luonnonvarojen avoimesta ja vastuullisesta hallinnasta kehitysmaissa: esimerkkinä metsät (2018/2003(INI))

50

2019/C 433/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. syyskuuta 2018 ehdotuksesta, jolla neuvostoa pyydetään toteamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (2017/2131(INL))

66

2019/C 433/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. syyskuuta 2018 autonomisista asejärjestelmistä (2018/2752(RSP))

86

2019/C 433/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. syyskuuta 2018 EU:n ja Yhdysvaltain suhteiden tilasta (2017/2271(INI))

89

2019/C 433/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. syyskuuta 2018 EU:n ja Kiinan suhteiden tilasta (2017/2274(INI))

103

2019/C 433/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 oppositiota edustavien parlamentin jäsenten pidätyksistä Ugandassa (2018/2840(RSP))

121

2019/C 433/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 Myanmarista ja erityisesti toimittajien Wa Lone ja Kyaw Soe Oo tapauksesta (2018/2841(RSP))

124

2019/C 433/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 Kambodžasta ja erityisesti Kem Sokhan tapauksesta (2018/2842(RSP))

128

2019/C 433/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 maastopaloista Matin kaupungissa Attikan alueella Kreikassa heinäkuussa 2018 ja EU:n vastauksesta (2018/2847(RSP))

132

2019/C 433/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 Khan al-Ahmarin ja muiden beduiinikylien purkamisuhasta (2018/2849(RSP))

134

2019/C 433/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 Euroopan unionin strategiasta muoveista kiertotaloudessa (2018/2035(INI))

136

2019/C 433/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali- , tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (2018/2589(RSP))

146

2019/C 433/21

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 eurooppalaisesta yhteinen terveys -toimintasuunnitelmasta mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi (2017/2254(INI))

153

2019/C 433/22

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 aiheesta Eurooppa liikkeellä: tulevaisuuden liikkuvuutta EU:ssa koskeva ohjelma(2017/2257(INI))

173

2019/C 433/23

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta (2017/2128(INI))

183

2019/C 433/24

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 tuotteiden laatueroista sisämarkkinoilla (2018/2008(INI))

191

---

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| 2019/C 433/25 | P8_TA(2018)0318 Viljelystarkastusten vastaavuus ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Brasiliassa rehu- ja viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Brasiliassa tuotettujen rehu- ja viljakasvien siementen vastaavuudesta sekä Moldovassa vilja-, öljy- ja kuitukasvien sekä vihannesten siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Moldovassa tuotettujen viljakasvien siementen, vihannesten siementen sekä öljy- ja kuitukasvien siementen vastaavuudesta (COM(2017)0643 – C8-0400/2017 – 2017/0297(COD)) | 201 |
| P8_TC1-COD(2017)0297 Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2018/... antamiseksi neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Brasilian liittotasavallassa rehu- ja viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Brasilian liittotasavallassa tuotettujen rehu- ja viljakasvien siementen vastaavuudesta sekä Moldovan tasavallassa viljakasvien, vihannesten sekä öljy- ja kuitukasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Moldovan tasavallassa tuotettujen viljakasvien siementen, vihannesten siementen sekä öljy- ja kuitukasvien siementen vastaavuudesta | 202 |
| 2019/C 433/26 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta pienyritysten erityisjärjestelmän osalta (COM(2018)0021 – C8-0022/2018 – 2018/0006(CNS)) | 203 |
| 2019/C 433/27 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 luonnoksesta neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi uusien psykoaktiivisten aineiden N-fenyyli-N-[1-(2-fenyylietyyli)piperidin-4-yyli]syklopropaanikarboksamidi (syklopropyylifentanyyli) ja 2-metoksi-N-fenyyli-N-[1- (2-fenyylietyyli)piperidin-4-yyli]asetamidi (metoksiasetyylifentanyyli) saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin (09420/2018 – C8-0278/2018 – 2018/0118(NLE)) | 216 |
| 2019/C 433/28 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Bulgarian, Kreikan, Liettuan ja Puolan avustamiseksi (COM(2018)0360 – C8-0245/2018 – 2018/2078(BUD)) | 217 |
| 2019/C 433/29 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4/2018 varainhoitovuodeksi 2018 oheisasiakirjaksi ehdotukseen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Bulgarian, Kreikan, Liettuan ja Puolan avustamiseksi (11738/2018 – C8-0395/2018 – 2018/2082(BUD)) | 220 |
| 2019/C 433/30 | P8_TA(2018)0328 Euroopan solidaarisuusjoukot ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevasta oikeudellisesta kehyksestä sekä asetusten (EU) N:o 1288/2013, (EU) N:o 1293/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1306/2013 sekä päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta (COM(2017)0262 – C8-0162/2017 – 2017/0102(COD)) | 222 |
| P8_TC1-COD(2017)0102 Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevasta oikeudellisesta kehyksestä sekä asetuksen (EU) N:o 1288/2013, asetuksen (EU) N:o 1293/2013 ja päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta | 223 |
| 2019/C 433/31 | P8_TA(2018)0329 Rakenneuudistusten tukiohjelma: rahoituspuitteet ja yleistavoite ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/825 muuttamisesta rakenneuudistusten tukiohjelman rahoituspuitteiden kasvattamiseksi ja sen yleistavoitteen mukauttamiseksi (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD)) | 225 |
| P8_TC1-COD(2017)0334 Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi asetuksen (EU) 2017/825 muuttamisesta rakenneuudistusten tukiohjelman rahoituspuitteiden kasvattamiseksi ja sen yleistavoitteen mukauttamiseksi | 226 |
| 2019/C 433/32 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2019–2020) (COM(2017)0698 – C8-0009/2018 – 2017/0312(NLE)) | 228 |
| 2019/C 433/33 | P8_TA(2018)0334 Kertatislatun shochun nimellismäärät unionin markkinoille saattamista varten ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 110/2008 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse panostislauksella tuotetun ja Japanissa pullotetun, kertatislatun shochun nimellismääristä unionin markkinoille saattamista varten (COM(2018)0199 – C8-0156/2018 – 2018/0097(COD)) | 244 |
| P8_TC1-COD(2018)0097Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi asetuksen (EY) N:o 110/2008 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pannutislauksella tuotetun ja Japanissa pullotetun, kertatislatun shochunnimellismääristä unionin markkinoille saattamista varten | 245 |
| 2019/C 433/34 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. syyskuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välisen yhteistyöpöytäkirjan NAT-I-9406 muutoksen 1 tekemisestä unionin puolesta (05800/2018 – C8-0122/2018 – 2018/0009(NLE)) | 246 |
| 2019/C 433/35 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. syyskuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kanadan välisen lentoliikennesopimuksen muuttamista Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta (12256/2014 – C8-0080/2017 – 2014/0023(NLE)) | 247 |
| 2019/C 433/36 | Euroopan parlamentin tarkistukset 12. syyskuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD)) 1 1 | 248 |
| 2019/C 433/37 | P8_TA(2018)0338 Unioniin saapuvien tai sieltä poistuvien käteisvarojen valvonta ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unioniin saapuvien tai sieltä poistuvien käteisvarojen valvonnasta ja asetuksen (EY) N:o 1889/2005 kumoamisesta (COM(2016)0825 – C8-0001/2017 – 2016/0413(COD)) | 302 |
| P8_TC1-COD(2016)0413 Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi unioniin saapuvien tai sieltä poistuvien käteisvarojen valvonnasta ja asetuksen (EY) N:o 1889/2005 kumoamisesta | 303 |
| 2019/C 433/38 | P8_TA(2018)0339 Rahanpesun torjuminen rikosoikeudellisin keinoin ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rahanpesun torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (COM(2016)0826 – C8-0534/2016 – 2016/0414(COD)) | 304 |
| P8_TC1-COD(2016)0414 Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi rahanpesun torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin | 305 |
| 2019/C 433/39 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2018 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi hyväksynnän antamisesta Eurojustille Eurojustin ja Albanian välisen yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemiseen (08688/2018 – C8-0251/2018 – 2018/0807(CNS)) | 306 |
| 2019/C 433/40 | P8_TA(2018)0348 Yksilöiden suojelu unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaa liikkuvuus ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (COM(2017)0008 – C8-0008/2017 – 2017/0002(COD)) | 307 |
| P8_TC1-COD(2017)0002 Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta | 308 |
| 2019/C 433/41 | P8_TA(2018)0349 Yhteinen digitaalinen palveluväylä ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietoja, menettelyjä sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja tarjoavan yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta (COM(2017)0256 – C8-0141/2017 – 2017/0086(COD)) | 310 |
| P8_TC1-COD(2017)0086 Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi tietoja, menettelyjä sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja saataville tarjoavan yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta | 311 |

III   Valmistavat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

2019/C 433/25

P8_TA(2018)0318 Viljelystarkastusten vastaavuus ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Brasiliassa rehu- ja viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Brasiliassa tuotettujen rehu- ja viljakasvien siementen vastaavuudesta sekä Moldovassa vilja-, öljy- ja kuitukasvien sekä vihannesten siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Moldovassa tuotettujen viljakasvien siementen, vihannesten siementen sekä öljy- ja kuitukasvien siementen vastaavuudesta (COM(2017)0643 – C8-0400/2017 – 2017/0297(COD))

201

P8_TC1-COD(2017)0297 Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2018/... antamiseksi neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Brasilian liittotasavallassa rehu- ja viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Brasilian liittotasavallassa tuotettujen rehu- ja viljakasvien siementen vastaavuudesta sekä Moldovan tasavallassa viljakasvien, vihannesten sekä öljy- ja kuitukasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Moldovan tasavallassa tuotettujen viljakasvien siementen, vihannesten siementen sekä öljy- ja kuitukasvien siementen vastaavuudesta

202

2019/C 433/26

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta pienyritysten erityisjärjestelmän osalta (COM(2018)0021 – C8-0022/2018 – 2018/0006(CNS))

203

2019/C 433/27

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 luonnoksesta neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi uusien psykoaktiivisten aineiden N-fenyyli-N-[1-(2-fenyylietyyli)piperidin-4-yyli]syklopropaanikarboksamidi (syklopropyylifentanyyli) ja 2-metoksi-N-fenyyli-N-[1- (2-fenyylietyyli)piperidin-4-yyli]asetamidi (metoksiasetyylifentanyyli) saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin (09420/2018 – C8-0278/2018 – 2018/0118(NLE))

216

2019/C 433/28

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Bulgarian, Kreikan, Liettuan ja Puolan avustamiseksi (COM(2018)0360 – C8-0245/2018 – 2018/2078(BUD))

217

2019/C 433/29

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4/2018 varainhoitovuodeksi 2018 oheisasiakirjaksi ehdotukseen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Bulgarian, Kreikan, Liettuan ja Puolan avustamiseksi (11738/2018 – C8-0395/2018 – 2018/2082(BUD))

220

2019/C 433/30

P8_TA(2018)0328 Euroopan solidaarisuusjoukot ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevasta oikeudellisesta kehyksestä sekä asetusten (EU) N:o 1288/2013, (EU) N:o 1293/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1306/2013 sekä päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta (COM(2017)0262 – C8-0162/2017 – 2017/0102(COD))

222

P8_TC1-COD(2017)0102 Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevasta oikeudellisesta kehyksestä sekä asetuksen (EU) N:o 1288/2013, asetuksen (EU) N:o 1293/2013 ja päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta

223

2019/C 433/31

P8_TA(2018)0329 Rakenneuudistusten tukiohjelma: rahoituspuitteet ja yleistavoite ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/825 muuttamisesta rakenneuudistusten tukiohjelman rahoituspuitteiden kasvattamiseksi ja sen yleistavoitteen mukauttamiseksi (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD))

225

P8_TC1-COD(2017)0334 Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi asetuksen (EU) 2017/825 muuttamisesta rakenneuudistusten tukiohjelman rahoituspuitteiden kasvattamiseksi ja sen yleistavoitteen mukauttamiseksi

226

2019/C 433/32

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2019–2020) (COM(2017)0698 – C8-0009/2018 – 2017/0312(NLE))

228

2019/C 433/33

P8_TA(2018)0334 Kertatislatun shochun nimellismäärät unionin markkinoille saattamista varten ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 110/2008 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse panostislauksella tuotetun ja Japanissa pullotetun, kertatislatun shochun nimellismääristä unionin markkinoille saattamista varten (COM(2018)0199 – C8-0156/2018 – 2018/0097(COD))

244

P8_TC1-COD(2018)0097Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi asetuksen (EY) N:o 110/2008 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pannutislauksella tuotetun ja Japanissa pullotetun, kertatislatun shochunnimellismääristä unionin markkinoille saattamista varten

245

2019/C 433/34

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. syyskuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välisen yhteistyöpöytäkirjan NAT-I-9406 muutoksen 1 tekemisestä unionin puolesta (05800/2018 – C8-0122/2018 – 2018/0009(NLE))

246

2019/C 433/35

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. syyskuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kanadan välisen lentoliikennesopimuksen muuttamista Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta (12256/2014 – C8-0080/2017 – 2014/0023(NLE))

247

2019/C 433/36

Euroopan parlamentin tarkistukset 12. syyskuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD)) 1 1

1 1

248

2019/C 433/37

P8_TA(2018)0338 Unioniin saapuvien tai sieltä poistuvien käteisvarojen valvonta ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unioniin saapuvien tai sieltä poistuvien käteisvarojen valvonnasta ja asetuksen (EY) N:o 1889/2005 kumoamisesta (COM(2016)0825 – C8-0001/2017 – 2016/0413(COD))

302

P8_TC1-COD(2016)0413 Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi unioniin saapuvien tai sieltä poistuvien käteisvarojen valvonnasta ja asetuksen (EY) N:o 1889/2005 kumoamisesta

303

2019/C 433/38

P8_TA(2018)0339 Rahanpesun torjuminen rikosoikeudellisin keinoin ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rahanpesun torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (COM(2016)0826 – C8-0534/2016 – 2016/0414(COD))

304

P8_TC1-COD(2016)0414 Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi rahanpesun torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin

305

2019/C 433/39

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2018 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi hyväksynnän antamisesta Eurojustille Eurojustin ja Albanian välisen yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemiseen (08688/2018 – C8-0251/2018 – 2018/0807(CNS))

306

2019/C 433/40

P8_TA(2018)0348 Yksilöiden suojelu unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaa liikkuvuus ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (COM(2017)0008 – C8-0008/2017 – 2017/0002(COD))

307

P8_TC1-COD(2017)0002 Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta

308

2019/C 433/41

P8_TA(2018)0349 Yhteinen digitaalinen palveluväylä ***I Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietoja, menettelyjä sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja tarjoavan yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta (COM(2017)0256 – C8-0141/2017 – 2017/0086(COD))

310

P8_TC1-COD(2017)0086 Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi tietoja, menettelyjä sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja saataville tarjoavan yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta

311

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

23.12.2019

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2018‒2019

Istunnot 10.–13. syyskuuta 2018

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 227, 5.7.2019.

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/2

---

P8_TA(2018)0323

EU:n koheesiopolitiikan vaikutukset Pohjois-Irlantiin

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 EU:n koheesiopolitiikan vaikutuksista Pohjois-Irlantiin (2017/2225(INI))

(2019/C 433/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon EU:n koheesiopolitiikan vaikutukset Pohjois-Irlantiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n koheesiopolitiikan vaikutukset Pohjois-Irlantiin,

| — | ottaa huomioon vuonna 1998 tehdyn Belfastin sopimuksen (pitkänperjantain sopimus) määräykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1998 tehdyn Belfastin sopimuksen (pitkänperjantain sopimus) määräykset,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön ja talousarvion valvontavaliokunnan lausunnon (A8-0240/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön ja talousarvion valvontavaliokunnan lausunnon (A8-0240/2018),

| A. | ottaa huomioon, että EU:n koheesiopolitiikkaa toteutetaan Pohjois-Irlannissa erilaisilla välineillä, joihin kuuluvat Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan sosiaalirahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueella toteutettava PEACE-ohjelma ja rajatylittävä Interreg-ohjelma; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU:n koheesiopolitiikkaa toteutetaan Pohjois-Irlannissa erilaisilla välineillä, joihin kuuluvat Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan sosiaalirahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueella toteutettava PEACE-ohjelma ja rajatylittävä Interreg-ohjelma;

| B. | pitää selvänä, että Pohjois-Irlanti kuuluu alueisiin, jotka ovat hyötyneet suuresti EU:n koheesiopolitiikasta; pitää erittäin myönteisenä sitoutumista tulevaan rahoitukseen komission ehdotuksessa vuosien 2021–2027 monivuotiseksi rahoituskehykseksi; |
| --- | --- |

B.

pitää selvänä, että Pohjois-Irlanti kuuluu alueisiin, jotka ovat hyötyneet suuresti EU:n koheesiopolitiikasta; pitää erittäin myönteisenä sitoutumista tulevaan rahoitukseen komission ehdotuksessa vuosien 2021–2027 monivuotiseksi rahoituskehykseksi;

| C. | ottaa huomioon, että yleisempien koheesiopolitiikan rahastojen lisäksi Pohjois-Irlanti on saanut tukea etenkin erityisistä rajatylittävistä ja yhteisöjen sisäisistä sekä niiden välisistä ohjelmista, kuten PEACE-ohjelmasta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että yleisempien koheesiopolitiikan rahastojen lisäksi Pohjois-Irlanti on saanut tukea etenkin erityisistä rajatylittävistä ja yhteisöjen sisäisistä sekä niiden välisistä ohjelmista, kuten PEACE-ohjelmasta;

| D. | ottaa huomioon, että EU:n koheesiopolitiikka on vaikuttanut erityisesti PEACE-ohjelman välityksellä ratkaisevasti Pohjois-Irlannin rauhanprosessiin ja että se tukee pitkänperjantain sopimusta ja tukee edelleen yhteisöjen välistä sovintoa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:n koheesiopolitiikka on vaikuttanut erityisesti PEACE-ohjelman välityksellä ratkaisevasti Pohjois-Irlannin rauhanprosessiin ja että se tukee pitkänperjantain sopimusta ja tukee edelleen yhteisöjen välistä sovintoa;

| E. | ottaa huomioon, että siitä lähtien kun ensimmäinen PEACE-ohjelma perustettiin vuonna 1995, on käytetty yli 1,5 miljardia euroa sekä Pohjois-Irlannin konfliktin osapuolina olevien yhteisöjen ja Irlannin raja-alueiden välisen yhteenkuuluvuuden että taloudellisen ja sosiaalisen vakauden edistämiseen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että siitä lähtien kun ensimmäinen PEACE-ohjelma perustettiin vuonna 1995, on käytetty yli 1,5 miljardia euroa sekä Pohjois-Irlannin konfliktin osapuolina olevien yhteisöjen ja Irlannin raja-alueiden välisen yhteenkuuluvuuden että taloudellisen ja sosiaalisen vakauden edistämiseen;

| F. | ottaa huomioon, että EU:n koheesiorahoituksen menestyksen takana on osittain se, että sitä pidetään ”neutraalina rahoituksena”, joka ei ole suoraan yhteydessä kummankaan yhteisön etuihin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU:n koheesiorahoituksen menestyksen takana on osittain se, että sitä pidetään ”neutraalina rahoituksena”, joka ei ole suoraan yhteydessä kummankaan yhteisön etuihin;

| 1. | korostaa, että EU:n koheesiopolitiikalla on ollut tärkeä ja myönteinen vaikutus Pohjois-Irlantiin erityisesti siinä mielessä, että se on auttanut köyhiä kaupunki- ja maaseutualueita elpymään, auttanut torjumaan ilmastonmuutosta sekä luonut yhteisöjen välisiä ja rajatylittäviä yhteyksiä rauhanprosessin yhteydessä; panee erityisesti merkille, että köyhille kaupunki- ja maaseutualueille kohdennettavalla avulla tuetaan usein osaamistaloutta edistävää uutta taloudellista kehitystä, josta ovat esimerkkinä Belfastin ja Derryn/Londonderryn tiedepuistot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | painottaa, että Pohjois-Irlannin ja sen naapurialueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen käytetään nykyisen rahoituskauden aikana yli miljardi euroa EU:n rahoitusapua ja siitä 230 miljoonaa euroa investoidaan Pohjois-Irlannin PEACE-ohjelmaan (jonka määrärahat ovat kokonaisuudessaan lähes 270 miljoonaa euroa) ja 240 miljoonaa euroa Pohjois-Irlannin, Irlannin ja Skotlannin Interreg V-A -ohjelmaan (jonka määrärahat ovat kokonaisuudessaan 280 miljoonaa euroa); |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että erityiset Pohjois-Irlantia koskevat EU:n ohjelmat, varsinkin PEACE-ohjelma, ovat keskeisen tärkeitä rauhanprosessin ylläpitämisen kannalta, koska ne edistävät sovintoa sekä yhteisöjen sisäisiä ja niiden välisiä ja rajatylittäviä yhteyksiä; toteaa, että yhteisöjen väliset ja rajatylittävät yhteisökeskukset ja yhteiset palvelut ovat erityisen tärkeitä tässä mielessä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää myönteisenä merkittävää edistystä, jota Pohjois-Irlannissa on saatu aikaan PEACE-ohjelman yhteydessä, ja antaa tunnustusta kaikkien osapuolten työlle tässä prosessissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että yhteisöjen sisäiset ja niiden väliset luottamusta rakentavat toimenpiteet sekä rauhanomaista rinnakkaiseloa edistävät toimenpiteet, kuten yhteiset tilat ja tukiverkostot, ovat olleet keskeisessä asemassa rauhanprosessissa, koska yhteiset tilat tarjoavat Pohjois-Irlannin yhteisöille mahdollisuuden kokoontua yhteen ja toimia yhdessä yhtenä yhteisönä sekä kehittää keskinäistä luottamusta ja kunnioitusta, mikä puolestaan auttaa kaventamaan kuilua niiden välillä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää hyvin tärkeänä yhteisölähtöistä paikallista kehittämistä ja alhaalta ylös -menettelytapaa, jossa kaikkia yhteisöjä kannustetaan omavastuullisuuteen hankkeiden yhteydessä, mikä edistää rauhanprosessia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille, että kaikki sidosryhmät Pohjois-Irlannissa pitävät tärkeänä jatkaa EU:n koheesiopolitiikan tavoitteita alueella; pitää tähän liittyen hyvin tärkeänä koordinoitua monitasoista hallintoa ja kumppanuusperiaatetta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo kuitenkin, että vielä enemmän on tehtävä, jotta yleinen tietoisuus EU:n rahoituksen vaikutuksista ja tarpeesta Pohjois-Irlannissa ja niiden näkyvyys lisääntyisivät, erityisesti tiedottamalla suurelle yleisölle EU:n rahoittamien hankkeiden vaikutuksesta rauhanprosessiin ja alueen yleiseen talouskehitykseen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on ilahtunut siitä, että hallinnointi- ja valvontajärjestelmät toimivat näillä alueilla asianmukaisesti ja että EU:n rahoitusapu käytetään näin ollen tehokkaasti; korostaa kuitenkin, että sääntöjenmukaisuuden lisäksi PEACE-ohjelman tuloksellisuutta arvioitaessa on aina otettava huomioon sen perustavoitteet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rajoittamatta meneillään olevia EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan neuvotteluja pitää ratkaisevan tärkeänä, että Pohjois-Irlanti voi vuoden 2020 jälkeen osallistua tiettyihin EU:n erityisohjelmiin, kuten PEACE-ohjelmaan ja Pohjois-Irlannin, Irlannin ja Skotlannin Interreg V-A -ohjelmaan, koska se olisi erittäin hyödyllistä kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta erityisesti epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla sekä maaseutu- ja raja-alueilla, sillä se kuroo umpeen nykyisiä eroja; kannattaa lisäksi sitä, että vuoden 2020 jälkeisen monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä kaikkia asiaa koskevia rahoitusvälineitä käytetään mahdollistamaan koheesiopolitiikan tavoitteiden jatkaminen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rajoittamatta meneillään olevia EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan neuvotteluja katsoo, että vuoden 2020 jälkeen olisi jatkettava alueellista yhteistyötä varten ja erityisesti rajatylittäviin ja yhteisöjen välisiin hankkeisiin myönnettävää EU:n tukea, kun otetaan huomioon erityisten Pohjois-Irlantia koskevien EU:n koheesio-ohjelmien saavutukset ja varsinkin alueen vakauden kannalta erityisen tärkeiden PEACE-ohjelman ja Interreg-ohjelmien saavutukset; pelkää, että näiden ohjelmien lakkauttaminen vaarantaisi luottamusta rakentavan rajatylittävän ja yhteisöjen sisäisen sekä niiden välisen toiminnan ja sen seurauksena rauhanprosessin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | painottaa, että 85 prosenttia PEACE- ja Interreg-ohjelmien rahoituksesta tulee EU:lta; pitää siksi tärkeänä, että EU tarjoaa Pohjois-Irlannin yhteisöille edelleen tukea vuoden 2020 jälkeen toimimalla aktiivisesti käytettävissä olevan EU:n koheesiorahoituksen ja yhteisöjen sisäiseen ja niiden väliseen toimintaan tarkoitetun rahoituksen hallinnoinnissa Pohjois-Irlannissa ja auttaa siten näitä yhteisöjä pääsemään eroon yhteiskunnallisista jakolinjoista; katsoo tässä yhteydessä, että rahoitus olisi säilytettävä asianmukaisella tasolla vuoden 2020 jälkeen; korostaa, että tämä on tärkeää, jotta rauhanrakennustyö voisi jatkua; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pyytää komissiota tuomaan koheesiorahoituksesta Pohjois-Irlannissa varsinkin PEACE-ohjelman yhteydessä saatuja kokemuksia esille esimerkkinä siitä, miten EU puuttuu yhteisöjen välisiin konflikteihin ja yhteisöjen jakautuneisuuteen; korostaa, että tässä suhteessa Pohjois-Irlannin sovintoprosessi on myönteinen esimerkki muille konflikteja läpikäyneille EU:n alueille; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että koheesiorahoitukseen ja PEACE-ohjelmaan liittyvät hyvät käytännöt olisi otettava EU:n malliksi ja että niitä olisi edistettävä, jotta voidaan päästä eroon konfliktin osapuolina olevien yhteisöjen keskinäisestä epäluottamuksesta ja saavuttaa pysyvä rauha Euroopan muissa osissa ja jopa maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää erittäin tärkeänä, että Pohjois-Irlannin väestö ja erityisesti nuoret voivat jatkossakin osallistua kaikkialla Euroopassa taloudelliseen, sosiaaliseen ja kulttuurialan vaihtoon ja erityisesti Erasmus+ -ohjelmaan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille, että komissio aikoo ehdottaa PEACE- ja Interreg-ohjelmien jatkamista ehdotuksessaan vuosien 2021–2027 monivuotiseksi rahoituskehykseksi; panee lisäksi merkille Yhdistyneen kuningaskunnan huhtikuussa 2018 koheesiopolitiikan tulevaisuudesta esittämän kannanoton, jossa se ilmaisee olevansa valmis harkitsemaan Pohjois-Irlannin täytäntöönpanoelimen, Irlannin hallituksen ja EU:n kanssa mahdollista seuraajaa PEACE IV -ohjelmalle sekä Interreg V-A -ohjelmalle vuoden 2020 jälkeiseksi kaudeksi, ja toteaa, että tämän lisäksi se on sitoutunut noudattamaan PEACE- ja Interreg-ohjelmia koskevia nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä tehtyjä sitoumuksia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Pohjois-Irlannin edustajakokoukselle ja täytäntöönpanoelimelle (Northern Ireland Assembly and Executive) sekä jäsenvaltioiden ja niiden alueiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

17.

---

PÄÄTÖSLAUSELMAT

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/5

---

P8_TA(2018)0324

Kreikkaa koskevat erityistoimenpiteet

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 asetuksen (EU) 2015/1839 mukaisten Kreikkaa koskevien erityistoimenpiteiden täytäntöönpanosta (2018/2038(INI))

(2019/C 433/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1),

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Uusi alku työllisyydelle ja kasvulle Kreikassa”(COM(2015)0400), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Uusi alku työllisyydelle ja kasvulle Kreikassa”(COM(2015)0400),

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1839 asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta Kreikkaa koskevien erityistoimenpiteiden osalta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1839 asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta Kreikkaa koskevien erityistoimenpiteiden osalta (2),

| — | ottaa huomioon rakenneuudistusten tukiohjelman perustamisesta kaudeksi 2017–2020 annetun asetuksen (EU) 2017/825 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rakenneuudistusten tukiohjelman perustamisesta kaudeksi 2017–2020 annetun asetuksen (EU) 2017/825 (3),

| — | ottaa huomioon EAKR:n ja koheesiorahaston jälkiarvioinnista 19. syyskuuta 2016 julkistetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Ex post evaluation of the ERDF and Cohesion Fund 2007–13”(SWD(2016)0318), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EAKR:n ja koheesiorahaston jälkiarvioinnista 19. syyskuuta 2016 julkistetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Ex post evaluation of the ERDF and Cohesion Fund 2007–13”(SWD(2016)0318),

| — | ottaa huomioon Kreikan talous- ja kehitysministeriön selvityksen asetuksen (EU) 2015/1839 mukaisista käytetyistä määristä (ohjelmakaudella 2007–2013) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kreikan talous- ja kehitysministeriön selvityksen asetuksen (EU) 2015/1839 mukaisista käytetyistä määristä (ohjelmakaudella 2007–2013) (4),

| — | ottaa huomioon komissiolle osoitetun suullisen kysymyksen Kreikkaa koskevista erityistoimenpiteistä annetun asetuksen (EU) 2015/1839 täytäntöönpanosta O-000100/2017 – (B8-0001/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle osoitetun suullisen kysymyksen Kreikkaa koskevista erityistoimenpiteistä annetun asetuksen (EU) 2015/1839 täytäntöönpanosta O-000100/2017 – (B8-0001/2018),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A8-0244/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A8-0244/2018),

| A. | ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka on solidaarisuuden osoitus ja EU:n tärkein investointiväline, joka kattaa kaikki alueet ja jolla pienennetään eroja; toteaa, että sen tarjoaman lisäarvon ja joustavuuden merkitys talous- ja rahoituskriisin aikaan on vahvistettu useaan otteeseen; toteaa, että nykyisillä budjettivaroilla koheesiopolitiikka on osaltaan edistänyt kaivattujen julkisten investointien mahdollisuuksia, ehkäissyt kriisin pahenemista ja mahdollistanut sen, että jäsenvaltiot ja alueet voivat ottaa käyttöön räätälöityjä ratkaisuja, joilla parannetaan niiden kykyä sietää odottamattomia tapahtumia ja ulkoisia häiriöitä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka on solidaarisuuden osoitus ja EU:n tärkein investointiväline, joka kattaa kaikki alueet ja jolla pienennetään eroja; toteaa, että sen tarjoaman lisäarvon ja joustavuuden merkitys talous- ja rahoituskriisin aikaan on vahvistettu useaan otteeseen; toteaa, että nykyisillä budjettivaroilla koheesiopolitiikka on osaltaan edistänyt kaivattujen julkisten investointien mahdollisuuksia, ehkäissyt kriisin pahenemista ja mahdollistanut sen, että jäsenvaltiot ja alueet voivat ottaa käyttöön räätälöityjä ratkaisuja, joilla parannetaan niiden kykyä sietää odottamattomia tapahtumia ja ulkoisia häiriöitä;

| B. | ottaa huomioon, että vuosina 2007–2015 Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston tuki Kreikalle oli 15,8 miljardia euroa, joka vastaa noin 19 prosentin osuutta kaikista julkisista pääomamenoista; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vuosina 2007–2015 Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston tuki Kreikalle oli 15,8 miljardia euroa, joka vastaa noin 19 prosentin osuutta kaikista julkisista pääomamenoista;

| C. | toteaa, että talous- ja rahoituskriisin seurauksia Kreikassa ovat olleet kasvulukujen pysyminen sitkeästi negatiivisina kolmesta kansainvälisestä pelastuspaketista huolimatta, vakavat likviditeettiongelmat ja julkisten varojen puute; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että talous- ja rahoituskriisin seurauksia Kreikassa ovat olleet kasvulukujen pysyminen sitkeästi negatiivisina kolmesta kansainvälisestä pelastuspaketista huolimatta, vakavat likviditeettiongelmat ja julkisten varojen puute;

| D. | toteaa, että Manner-Kreikka ja Kreikan saaret ovat olleet ja ovat edelleen erityisen vaikeassa asemassa pakolais- ja muuttoliikekriisin johdosta ja että suuret maahanmuuttaja- ja pakolaisvirrat pitävät ne paineen alla, minkä seurauksena paikallinen taloudellinen toiminta on kärsinyt suuresti erityisesti matkailusta elävillä alueilla; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Manner-Kreikka ja Kreikan saaret ovat olleet ja ovat edelleen erityisen vaikeassa asemassa pakolais- ja muuttoliikekriisin johdosta ja että suuret maahanmuuttaja- ja pakolaisvirrat pitävät ne paineen alla, minkä seurauksena paikallinen taloudellinen toiminta on kärsinyt suuresti erityisesti matkailusta elävillä alueilla;

| E. | toteaa, että vuosina 2007–2013 Kreikan BKT laski 26 prosenttia reaalisesti, ja vaikka taantuma päättyi vuonna 2014, kasvu kahden vuoden aikana oli alle 1 prosenttia; toteaa, että vuonna 2013 työllisyysaste putosi 66 prosentista 53 prosenttiin, mikä osoittaa, että vain hieman yli puolet työikäisistä ihmisistä käy töissä, ja työttömyys kasvoi samana aikana 8,4 prosentista 27,5 prosenttiin, mikä vaikutti lamaannuttavasti Kreikan väestön ostovoimaan ja heikensi voimakkaasti useita toimialoja, myös terveydenhuoltoa; toteaa, että viimeisimpien Eurostatin tietojen mukaan työttömyysprosentti oli 20,8 prosenttia ja että nuorisotyöttömyyden osuus on korkea; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että vuosina 2007–2013 Kreikan BKT laski 26 prosenttia reaalisesti, ja vaikka taantuma päättyi vuonna 2014, kasvu kahden vuoden aikana oli alle 1 prosenttia; toteaa, että vuonna 2013 työllisyysaste putosi 66 prosentista 53 prosenttiin, mikä osoittaa, että vain hieman yli puolet työikäisistä ihmisistä käy töissä, ja työttömyys kasvoi samana aikana 8,4 prosentista 27,5 prosenttiin, mikä vaikutti lamaannuttavasti Kreikan väestön ostovoimaan ja heikensi voimakkaasti useita toimialoja, myös terveydenhuoltoa; toteaa, että viimeisimpien Eurostatin tietojen mukaan työttömyysprosentti oli 20,8 prosenttia ja että nuorisotyöttömyyden osuus on korkea;

| F. | ottaa huomioon, että komissio ja lainsäädäntövallan käyttäjät totesivat vuonna 2015, että kriisi oli koetellut Kreikkaa ainutlaatuisella tavalla, millä olisi voinut olla vakavia vaikutuksia sekä vuosien 2000–2006 ja 2007–2013 toimintaohjelmien päätökseen saattamiselle että vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon käynnistämiselle; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio ja lainsäädäntövallan käyttäjät totesivat vuonna 2015, että kriisi oli koetellut Kreikkaa ainutlaatuisella tavalla, millä olisi voinut olla vakavia vaikutuksia sekä vuosien 2000–2006 ja 2007–2013 toimintaohjelmien päätökseen saattamiselle että vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon käynnistämiselle;

| G. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2015/1839 antamisen tarkoituksena oli parantaa Kreikan maksuvalmiutta kriittisellä hetkellä ennen kuin ohjelmien täytäntöönpano olisi pysähtynyt ja tarvittavat investointimahdollisuudet jääneet saamatta, koska merkittäviä määriä olisi peritty takaisin, jos vuosien 2000–2006 ja 2007–2013 hankkeet olisivat jääneet toteuttamatta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2015/1839 antamisen tarkoituksena oli parantaa Kreikan maksuvalmiutta kriittisellä hetkellä ennen kuin ohjelmien täytäntöönpano olisi pysähtynyt ja tarvittavat investointimahdollisuudet jääneet saamatta, koska merkittäviä määriä olisi peritty takaisin, jos vuosien 2000–2006 ja 2007–2013 hankkeet olisivat jääneet toteuttamatta;

| H. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EU) 2015/1839 vahvistettiin ohjelmakaudelle 2014–2020 ylimääräinen ensimmäinen ennakkomaksu, joka on kahdessa 3,5 prosentin osassa maksettava tukimäärä koheesiopolitiikan rahastoista ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta (EMKR), sekä ohjelmakauden 2007–2013 osalta sataprosenttinen yhteisrahoitusosuus tukikelpoisiin menoihin ja jäljellä olevien 5 prosentin pikainen vapauttaminen EU:n maksumäärärahoista, jotka olisi pitänyt säilyttää ohjelmien päättämiseen saakka; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EU) 2015/1839 vahvistettiin ohjelmakaudelle 2014–2020 ylimääräinen ensimmäinen ennakkomaksu, joka on kahdessa 3,5 prosentin osassa maksettava tukimäärä koheesiopolitiikan rahastoista ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta (EMKR), sekä ohjelmakauden 2007–2013 osalta sataprosenttinen yhteisrahoitusosuus tukikelpoisiin menoihin ja jäljellä olevien 5 prosentin pikainen vapauttaminen EU:n maksumäärärahoista, jotka olisi pitänyt säilyttää ohjelmien päättämiseen saakka;

| I. | ottaa huomioon, että asetus annettiin, jotta vakavaan kriisitilanteeseen voitiin vastata mahdollisimman nopeasti ja varmistaa, että Kreikalla oli riittävä rahoitus hankkeiden loppuun saattamiseen vuosien 2007–2013 ohjelmakauden puitteissa ja nykyisen ohjelmakauden täytäntöönpanon käynnistämiseen; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että asetus annettiin, jotta vakavaan kriisitilanteeseen voitiin vastata mahdollisimman nopeasti ja varmistaa, että Kreikalla oli riittävä rahoitus hankkeiden loppuun saattamiseen vuosien 2007–2013 ohjelmakauden puitteissa ja nykyisen ohjelmakauden täytäntöönpanon käynnistämiseen;

| J. | toteaa, että 152 artiklan 6 kohdan 2 alakohdan mukaan Kreikan oli toimitettava vuoden 2016 loppuun mennessä komissiolle kertomus sataprosenttisen yhteisrahoitusosuuden soveltamista koskevien säännösten täytäntöönpanosta ja ohjelmien maksumäärärahojen enimmäismäärästä ohjelmakauden lopulla; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että 152 artiklan 6 kohdan 2 alakohdan mukaan Kreikan oli toimitettava vuoden 2016 loppuun mennessä komissiolle kertomus sataprosenttisen yhteisrahoitusosuuden soveltamista koskevien säännösten täytäntöönpanosta ja ohjelmien maksumäärärahojen enimmäismäärästä ohjelmakauden lopulla;

| K. | ottaa huomioon, että EU on myös maksanut 95 prosenttia kokonaisinvestointikustannuksista rahoituskaudella 2007–2013 Kreikassa (yleensä sovellettava määrä on enintään 85 prosenttia) niin kutsutun lisäasiakirjan avulla asetuksen (EU) N:o 1311/2011 mukaisesti; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU on myös maksanut 95 prosenttia kokonaisinvestointikustannuksista rahoituskaudella 2007–2013 Kreikassa (yleensä sovellettava määrä on enintään 85 prosenttia) niin kutsutun lisäasiakirjan avulla asetuksen (EU) N:o 1311/2011 mukaisesti;

| L. | toteaa, että lokakuussa 2015 perustettiin erillinen tili, jolle siirrettiin kaikki EU:n rahoittamiin hankkeisiin tarkoitetut varat sen varmistamiseksi, että niitä käytettäisiin ainoastaan toimenpideohjelman edunsaajille ja toimintoihin suoritettaviin maksuihin; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että lokakuussa 2015 perustettiin erillinen tili, jolle siirrettiin kaikki EU:n rahoittamiin hankkeisiin tarkoitetut varat sen varmistamiseksi, että niitä käytettäisiin ainoastaan toimenpideohjelman edunsaajille ja toimintoihin suoritettaviin maksuihin;

| M. | ottaa huomioon, että Kreikkaa on tuettu vuodesta 2011 lähtien antamalla komission Kreikka-työryhmän teknistä tukea maan uudistusprosessiin ja vuodesta 2015 lähtien rakenneuudistusten tukipalvelulla, joka tarjoaa apua kasvua edistävien rakenneuudistusten valmisteluun, suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin; ottaa huomioon, että 20. toukokuuta 2017 voimaan tullut asetus (EU) 2017/825 rakenneuudistusten tukiohjelman perustamisesta kaudeksi 2017–2020 oli merkittävä hetki rakenneuudistusten tukipalvelun sitoumuksille asianomaisissa jäsenvaltioissa, myös Kreikassa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Kreikkaa on tuettu vuodesta 2011 lähtien antamalla komission Kreikka-työryhmän teknistä tukea maan uudistusprosessiin ja vuodesta 2015 lähtien rakenneuudistusten tukipalvelulla, joka tarjoaa apua kasvua edistävien rakenneuudistusten valmisteluun, suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin; ottaa huomioon, että 20. toukokuuta 2017 voimaan tullut asetus (EU) 2017/825 rakenneuudistusten tukiohjelman perustamisesta kaudeksi 2017–2020 oli merkittävä hetki rakenneuudistusten tukipalvelun sitoumuksille asianomaisissa jäsenvaltioissa, myös Kreikassa;

| 1. | muistuttaa, että koheesiopolitiikalla on tärkeä rooli toteutettaessa älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteita, torjuttaessa työttömyyttä, vähennettäessä eriarvoisuutta, lujitettaessa EU:n kaikkien alueiden kilpailukykyä, osoitettaessa unionin solidaarisuutta ja täydennettäessä muita toimintaperiaatteita; muistuttaa lisäksi, että Euroopan rakenne- ja investointirahastot ovat Kreikan suurin suorien investointien lähde; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille kertomuksen asetuksen (EU) 2015/1839 mukaisesti käytetyistä määristä ohjelmakaudella 2007–2013, jonka oli määrä päättyä vuoden 2016 lopulla; panee merkille, että Kreikan viranomaiset toimittivat kertomuksen toukokuussa 2017 ja että se annettiin parlamentin käyttöön toistuneiden pyyntöjen jälkeen joulukuussa 2017; panee tyytyväisenä merkille, että komissio on toimittanut parlamentille alustavan arvion 181 ensisijaisesta hankkeesta, joiden arvo on yhteensä 11,5 miljardia euroa ja jotka vastaavat noin 55 prosenttia Kreikalle osoitetusta vuosien 2007–2013 EAKR:n, koheesiorahaston ja ESR:n määrärahojen kokonaismäärästä; toteaa, että näistä hankkeista 118 oli toteutettu onnistuneesti loppuun ohjelmakauden loppuun mennessä ja 24:stä oli luovuttu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että edellä mainittuun kertomukseen sisältyvien tietojen mukaan Kreikkaa koskevista erityistoimenpiteistä annetun asetuksen hyväksymisen jälkeen suora vaikutus maksuvalmiuteen vuonna 2015 oli yhteensä 1 001 709 731,50 euroa ja vuonna 2016 saadut varat olivat yhteensä 467 674 209,45 euroa; panee lisäksi merkille, että kun ensimmäistä ennakkomaksua korotettiin ohjelmakaudella 2014–2020, Kreikka vastaanotti noin 2 miljardia euroa vuosina 2015–2016; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että maksetut määrät kohdistuivat monenlaisiin hankkeisiin: liikenne ja muu infrastruktuuri (ympäristö, matkailu, kulttuuri, kaupunki- ja maaseutualueiden elvyttäminen, sosiaalinen infrastruktuuri) tietoyhteiskunnan hankkeet ja inhimillisiä voimavaroja kehittävät toimet; pitää myönteisenä myös sitä, että 63 prosenttia kaikista valtiontukihankkeille osoitetuista maksuista koski yritysten ja liiketoimintahankkeiden tukia, jotka edistivät suoraan kilpailukykyä ja vähensivät yrittäjyyteen liittyviä riskejä, kun taas 37 prosenttia liittyi valtiontukiin infrastruktuurihankkeille, joilla täydennettiin markkinatilannetta ja liiketoiminnan parantamista koskevia järjestelyjä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on tyytyväinen Kreikan viranomaisten toimittamaan kertomukseen, jonka mukaan maksuvalmiuden kasvu tarkoitti samaan aikaan myös taloudellisen tuoton lisäystä noin 1,5 miljardilla eurolla ja lisäystä julkisia investointeja koskevaan ohjelmaan vuosiksi 2015 ja 2016; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on tyytyväinen toimenpiteiden vaikutuksiin siltä osin, kun on kyse taloudellisen toiminnan tehostamisesta, liikevaihdon ja käyttöpääoman normalisoinnista ja vakauttamisesta suuressa määrässä yrityksiä, työpaikkojen luomisesta ja säilyttämisestä, ja merkittävien tuotannon infrastruktuurien valmistumisesta, millä oli myös merkittävä vaikutus talousarvion verotuloihin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että asetuksen täytäntöönpanon seurauksena EU:n varoja käytettiin vuonna 2015 toimenpideohjelmien mukaisten hankkeiden loppuunsaattamiseen tukikelpoisuuskauden loppuun saakka ja että vuonna 2016 jäljellä olevaa määrää, joka maksettiin kansallisten resurssien ohella, käytettiin myös muiden hankkeiden toteuttamista varten; |
| --- | --- |

7.

| 8. | antaa arvoa sille, että Kreikan viranomaiset käynnistivät hankkeiden luokittelua koskevan uudelleenjärjestelyn, jossa valitaan keskeisiä hankkeita loppuun saatettavaksi; painottaa, että tämä on auttanut huomattavasti institutionaalisten ja hallinnollisten esteiden poistamista ja pikaisesti toteutettavien painopistetoimien valintaa, mikä myös estää rahoitusoikaisuja; pitää myönteisenä, että asetuksen (EU) 2015/1839 nojalla maksetuilla EU:n varoilla vähennettiin huomattavasti puutteellisiksi luokiteltujen hankkeiden lukumäärää; toteaa, että verrattuna ohjelmakauteen 2000–2006, jolloin noin 900 hanketta jäi saattamatta päätökseen, 79 hanketta oli saattamatta päätökseen silloin, kun ohjelmakauden 2007–2013 lopulliset maksupyynnöt oli jätettävä, mutta nämä hankkeet on määrä saattaa päätökseen kansallisten varojen avulla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että rakennerahastojen hyödyntäminen oli selkeästi parantunut ja maaliskuun 2016 lopussa maksujen toteutusaste oli Kreikassa ohjelmakaudella 2007–2013 yli 97 prosenttia (5) ja että 31. maaliskuuta 2018 annetussa kertomuksessa vuosien 2007–2013 ohjelmien maksujen toteutuksesta ja maksamatta olevista sitoumuksista (reste à liquider, RAL) Kreikalla ei ole otsakkeen 1 b mukaisia maksattamatta olevia sitoumuksia (6); pitää myönteisenä, että Kreikka oli ensimmäinen jäsenvaltio, joka oli käyttänyt kaikki saatavilla olevat resurssit ja saavuttanut varojen sataprosenttisen käyttöasteen, kun EU:n keskiarvo oli 96 prosenttia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa kuitenkin, että käyttöaste on vain ohjeellinen ja että varojen käyttöasteen painottamisella ei saisi heikentää investointien tehokkuutta, lisäarvoa ja laatua; toteaa, että eritystoimet ovat makrotaloudellisia ja niiden vaikutuksia on vaikea jäljittää yksittäisiin hankkeisiin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että ERI-rahastoilla on merkittävä vaikutus bruttokansantuotteeseen ja muihin indikaattoreihin useissa jäsenvaltioissa sekä yleensä sosiaaliseen, taloudelliseen ja alueelliseen koheesioon ja että koheesiopolitiikalla ja maaseudun kehittämistoimilla tuetuilla investoinneilla Kreikan BKT:n arvioidaan kasvaneen edellisen ohjelmakauden lopussa vuonna 2015 yli 2 prosenttia enemmän kuin se olisi kasvanut ilman rahoitusta; muistuttaa, että EU:n rakennerahastovarojen käytössä on aina keskityttävä perussopimuksiin perustuvien tavoitteiden saavuttamiseen ja todellisen unionin tason lisäarvon tuottamiseen ja sen on kohdistuttava EU:n painopisteisiin ja ulotuttava laajemmalle kuin pelkkään BKT:n kasvuun; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille pääasiassa määrällisen analyysin, joka sisältyy Kreikan viranomaisten toimittamaan kertomukseen asetuksen (EU) 2015/1839 mukaisesti ohjelmakaudella 2007–2013 käytetyistä määristä, mikä täyttää lainsäädännön vaatimukset; tunnustaa, että erityistoimenpiteiden vaikutusta ei voida erottaa ERI-rahastojen kokonaisvaikutuksesta Kreikassa, mutta toteaa, että vaikka kvalitatiivinen arviointi on hankala toteuttaa, se auttaisi täydentämään analyysia ja ymmärtämään saavutettuja tuloksia; kannustaa komissiota antamaan lisätietoja kilpailukyvyn ja tuottavuuden kasvun sekä sosiaalisen ja ekologisen kestävyyden osalta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää suuressa arvossa sitä, että viimeisten komissiolle 31. joulukuuta 2016 toimitettujen tietojen mukaan Kreikan viranomaisten maksupyyntöjen määrä oli 1,6 miljardia euroa ja että 31. maaliskuuta 2018 vuosien 2014–2020 ohjelmakauden toteutusasteKreikassa oli 28 prosenttia (7), mikä on yleisesti yksi jäsenvaltioiden parhaista suorituksista, vaikka joitakin erimielisyyksiä vallitseekin jaottelun ja rahastokohtaisten toteutusasteiden suhteen; kannattaa lisäksi asetuksen (EU) 2015/1839 hyväksymistä tärkeänä toimenpiteenä räätälöidyn tuen myöntämiseksi ratkaisevalla hetkellä Kreikalle; pitää myönteisenä, että ylimääräinen ennakkorahoitus katettiin vaatimusten mukaan kokonaan Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston välimaksupyynnöillä, mutta panee merkille, että sitä ei katettu kokonaan Euroopan sosiaalirahaston osalta (noin 4 prosenttia) eikä Euroopan meri- ja kalatalousrahaston osalta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa kestävien rakenneuudistusten merkityksestä; panee merkille toteutetut toimet ja kehottaa Kreikkaa hyödyntämään täysimääräisesti rakenneuudistusten tukiohjelman mahdollisuuksia, jotta se voi luoda vakaan liiketoimintaympäristön, jossa ERI-rahastoja käytetään tehokkaasti ja tuloksellisesti ja niiden sosioekonomiset vaikutukset maksimoidaan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että tukemalla julkisia investointeja ja käyttämällä EU:n investointeja joustavasti varojen uudelleen kohdentamisen tai yhteisrahoitusosuuden nostamisen avulla, aluepolitiikalla lievennettiin finanssikriisin ja julkisen talouden jatkuvan vakauttamisen vaikutuksia useissa jäsenvaltioissa; korostaa tässä yhteydessä, kuinka tärkeää on varmistaa asianmukainen rahoitus seuraavaa monivuotista rahoituskehystä varten; toistaa kuitenkin, että koheesiopolitiikkaa olisi pidettävä tärkeimpänä julkisten investointien välineenä ja katalysaattorina, jolla houkutellaan lisää julkista ja yksityistä rahoitusta, ja että vastaavia toimenpiteitä, joiden seurauksena supistetaan kansallisia yhteisrahoituskiintiöitä rakennerahastoista rahoitettaviin toimintaohjelmiin Kreikassa tai muussa jäsenvaltiossa, olisi käytettävä vain poikkeuksellisesti, ja ennen niiden hyväksymistä ja täytäntöönpanoa ne olisi arvioitava tehokkuuden perusteella ja perusteltava asianmukaisesti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että joillakin alueilla on vaikeuksia ERI-rahastojen mukaisissa yhteisrahoitushankkeissa; kehottaa sen vuoksi komissiota tarkastelemaan kiireellisesti talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja vakaus- ja kasvusopimuksen yhteydessä julkistalouden vajeiden laskemisen vaikutusta ERI-rahastoista yhteisrahoitettuihin alueellisiin investointeihin, erityisesti vähemmän kehittyneillä alueilla; |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa Kreikan viranomaisia siitä, että on tärkeää varmistaa niiden ERI-rahastoista rahoitettujen investointien asianmukainen viestintä ja näkyvyys; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää myönteisenä alustavaa arviota siitä, että ohjelmakausi 2007–2013 tullaan luultavasti päättämään Kreikan osalta ilman varojen menetyksiä; kehottaa komissiota ilmoittamaan Euroopan parlamentille päättämisprosessin tulokset, jotka on määrä saada päätökseen vuoden 2018 alkupuolella, ja toimittamaan ajanmukaisen katsauksen hankkeista, jotka voidaan kansallisten varojen avulla saada päätökseen ja jotka olivat vielä saattamatta päätökseen 31. maaliskuuta 2018; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUVL L 270, 15.10.2015, s. 1.

(3)  EUVL L 129, 19.5.2017, s. 1.

(4)  Ateena, toukokuu 2017.

(5)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja EAKR:n ja koheesiorahaston jälkiarvioinneista vuosina 2007–2013.

(6)  Maksujen toteutusaste yhteensä ja maksamatta olevien sitoumusten (”reste à liquider”, RAL) taso otsakkeessa 1 b (ohjelmakausi 2007–2013) – Kansallisten viranomaisten nimeäminen ja välimaksujen toteutusaste vuosien 2014–2020 ERI-rahastojen toimenpideohjelmissa (tilanne 31. maaliskuuta 2018).

(7)  Maksujen toteutusaste yhteensä ja maksamatta olevien sitoumusten (”reste à liquider”, RAL) taso otsakkeessa 1 b (ohjelmakausi 2007–2013) – Kansallisten viranomaisten nimeäminen ja välimaksujen toteutusaste vuosien 2014–2020 ERI-rahastojen toimenpideohjelmissa (tilanne 31. maaliskuuta 2018).

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/9

---

P8_TA(2018)0325

Keinot loukkaantumisesta tai sairaudesta toipuvien työntekijöiden integroimiseksi uudelleen laadukkaisiin työpaikkoihin

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 keinoista loukkaantumisesta tai sairaudesta toipuvien työntekijöiden integroimiseksi uudelleen laadukkaisiin työpaikkoihin (2017/2277(INI))

(2019/C 433/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon toimielinten välisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimielinten välisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 1996 annetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 1996 annetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan,

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (”työsyrjintädirektiivi”) soveltamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (”työsyrjintädirektiivi”) soveltamisesta (1),

| — | ottaa huomioon pitkäaikaissairaiden työllistymismahdollisuuksien parantamisesta Euroopassa marraskuussa 2017 annetun European Chronic Disease Alliancen yhteisen lausuman ”Improving the employment of people with chronic diseases in Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pitkäaikaissairaiden työllistymismahdollisuuksien parantamisesta Euroopassa marraskuussa 2017 annetun European Chronic Disease Alliancen yhteisen lausuman ”Improving the employment of people with chronic diseases in Europe”,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista (YK:n vammaisyleissopimus) ja sen voimaantulon EU:ssa 21. tammikuuta 2011 neuvoston 26. marraskuuta 2009 antaman päätöksen 2010/48/EY mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista (YK:n vammaisyleissopimus) ja sen voimaantulon EU:ssa 21. tammikuuta 2011 neuvoston 26. marraskuuta 2009 antaman päätöksen 2010/48/EY mukaisesti,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman työterveyttä ja työturvallisuutta koskevasta EU:n strategiakehyksestä kaudelle 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman työterveyttä ja työturvallisuutta koskevasta EU:n strategiakehyksestä kaudelle 2014–2020 (2),

| — | ottaa huomioon psykososiaalisista riskeistä Euroopassa vuonna 2014 laaditun Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) ja Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) yhteisen raportin ”Psychosocial risks in Europe – Prevalence and strategies for prevention”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon psykososiaalisista riskeistä Euroopassa vuonna 2014 laaditun Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) ja Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) yhteisen raportin ”Psychosocial risks in Europe – Prevalence and strategies for prevention”,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan vammaisstrategian täytäntöönpanosta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan vammaisstrategian täytäntöönpanosta (3),

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (vammaisyleissopimus) täytäntöönpanosta kiinnittäen erityistä huomiota YK:n vammaisyleissopimuksen seurantakomitean päätelmiin (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (vammaisyleissopimus) täytäntöönpanosta kiinnittäen erityistä huomiota YK:n vammaisyleissopimuksen seurantakomitean päätelmiin (4),

| — | ottaa huomioon 10. toukokuuta 1944 annetun Philadelphian julistuksen, joka koskee Kansainvälisen työjärjestön (ILO) päämääriä ja tehtäviä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. toukokuuta 1944 annetun Philadelphian julistuksen, joka koskee Kansainvälisen työjärjestön (ILO) päämääriä ja tehtäviä,

| — | ottaa huomioon 23. toukokuuta 2007 antamansa päätöslauselman ihmisarvoisesta työstä kaikille (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. toukokuuta 2007 antamansa päätöslauselman ihmisarvoisesta työstä kaikille (5),

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”Uudistettu sosiaalinen toimintaohjelma: mahdollisuudet, väylät ja yhteisvastuu 2000-luvun Euroopassa”(COM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”Uudistettu sosiaalinen toimintaohjelma: mahdollisuudet, väylät ja yhteisvastuu 2000-luvun Euroopassa”(COM(2008)0412),

| — | ottaa huomioon 24. helmikuuta 2011 annetun komission kertomuksen työmarkkinaosapuolten hyväksymän työperäistä stressiä koskevan eurooppalaisen puitesopimuksen täytäntöönpanosta (SEC(2011)0241), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. helmikuuta 2011 annetun komission kertomuksen työmarkkinaosapuolten hyväksymän työperäistä stressiä koskevan eurooppalaisen puitesopimuksen täytäntöönpanosta (SEC(2011)0241),

| — | ottaa huomioon 21. helmikuuta 2007 annetun komission tiedonannon ”Työn laadun ja tuottavuuden parantaminen: yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2007–2012”(COM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. helmikuuta 2007 annetun komission tiedonannon ”Työn laadun ja tuottavuuden parantaminen: yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2007–2012”(COM(2007)0062),

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (6),

| — | ottaa huomioon syrjinnän vastaisen direktiivin 2000/78/EY ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön, kuten 11. huhtikuuta 2013 käsitellyt yhdistetyt asiat C-335/11 ja C-337/11 (HK Danmark), joilla yhdessä asetetaan työnantajille syrjintäkielto, kun pitkäaikainen sairaus voidaan rinnastaa vammaan, sekä velvollisuus tehdä kohtuullisia mukautuksia työoloihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syrjinnän vastaisen direktiivin 2000/78/EY ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön, kuten 11. huhtikuuta 2013 käsitellyt yhdistetyt asiat C-335/11 ja C-337/11 (HK Danmark), joilla yhdessä asetetaan työnantajille syrjintäkielto, kun pitkäaikainen sairaus voidaan rinnastaa vammaan, sekä velvollisuus tehdä kohtuullisia mukautuksia työoloihin,

| — | ottaa huomioon vuonna 2013 käynnistetyn mielenterveyttä ja henkistä hyvinvointia koskevan EU:n yhteisen toiminnan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2013 käynnistetyn mielenterveyttä ja henkistä hyvinvointia koskevan EU:n yhteisen toiminnan,

| — | ottaa huomioon EU-OSHAn meneillään olevan kampanjan ”Terveellinen työ – stressi hallinnassa!”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU-OSHAn meneillään olevan kampanjan ”Terveellinen työ – stressi hallinnassa!”,

| — | ottaa huomioon EU-OSHAn äskettäin toteuttaman ikääntyneiden työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta koskevan pilottihankkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU-OSHAn äskettäin toteuttaman ikääntyneiden työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta koskevan pilottihankkeen,

| — | ottaa huomioon kuntoutusta ja työhön paluuta koskevia unionin ja jäsenvaltioiden politiikkoja, strategioita ja ohjelmia käsittelevän vuonna 2016 julkaistun EU-OSHAn raportin ”Rehabilitation and return to work: Analysis report on EU and Member States policies, strategies and programmes”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuntoutusta ja työhön paluuta koskevia unionin ja jäsenvaltioiden politiikkoja, strategioita ja ohjelmia käsittelevän vuonna 2016 julkaistun EU-OSHAn raportin ”Rehabilitation and return to work: Analysis report on EU and Member States policies, strategies and programmes”,

| — | ottaa huomioon pitkäaikaissairaiden työllistymismahdollisuuksista vuonna 2014 julkaistun Eurofoundin raportin ”Employment opportunities for people with chronic diseases”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pitkäaikaissairaiden työllistymismahdollisuuksista vuonna 2014 julkaistun Eurofoundin raportin ”Employment opportunities for people with chronic diseases”,

| — | ottaa huomioon aktiivista ikääntymistä koskevista työnantajien käytännöistä vuonna 2012 julkaistun BusinessEuropen asiakirjan ”Employers’ practices for Active Ageing”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aktiivista ikääntymistä koskevista työnantajien käytännöistä vuonna 2012 julkaistun BusinessEuropen asiakirjan ”Employers’ practices for Active Ageing”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0208/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0208/2018),

| A. | toteaa, että työperäinen stressi on kasvava ongelma ja toiseksi yleisimmin ilmoitettu työperäinen terveysongelma Euroopassa; ottaa huomioon, että 25 prosenttia (7) työntekijöistä ilmoittaa kokevansa työperäistä stressiä; toteaa, että työperäinen stressi voi heikentää yksilön oikeuksia terveellisiin työoloihin; toteaa, että työperäinen stressi lisää poissaoloja ja heikentää työtyytyväisyyttä, vaikuttaa kielteisesti tuottavuuteen ja aiheuttaa lähes puolet vuosittain menetetyistä työpäivistä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että työperäinen stressi on kasvava ongelma ja toiseksi yleisimmin ilmoitettu työperäinen terveysongelma Euroopassa; ottaa huomioon, että 25 prosenttia (7) työntekijöistä ilmoittaa kokevansa työperäistä stressiä; toteaa, että työperäinen stressi voi heikentää yksilön oikeuksia terveellisiin työoloihin; toteaa, että työperäinen stressi lisää poissaoloja ja heikentää työtyytyväisyyttä, vaikuttaa kielteisesti tuottavuuteen ja aiheuttaa lähes puolet vuosittain menetetyistä työpäivistä;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan työvoiman ikääntyminen asettaa uusia haasteita työympäristölle ja muuttuneelle työn organisoinnille; ottaa huomioon, että ikääntymiseen liittyy suurempi kroonisten mielenterveysongelmien ja fyysisten terveysongelmien, myös vammojen ja sairauksien, kehittyminen, minkä vuoksi ennaltaehkäisy, uudelleen integroiminen ja kuntoutus ovat tärkeitä toimia, jotta työpaikat sekä eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmät voidaan säilyttää kestävinä; ottaa huomioon, että krooniset sairaudet eivät koske ainoastaan ikääntynyttä väestöä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan työvoiman ikääntyminen asettaa uusia haasteita työympäristölle ja muuttuneelle työn organisoinnille; ottaa huomioon, että ikääntymiseen liittyy suurempi kroonisten mielenterveysongelmien ja fyysisten terveysongelmien, myös vammojen ja sairauksien, kehittyminen, minkä vuoksi ennaltaehkäisy, uudelleen integroiminen ja kuntoutus ovat tärkeitä toimia, jotta työpaikat sekä eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmät voidaan säilyttää kestävinä; ottaa huomioon, että krooniset sairaudet eivät koske ainoastaan ikääntynyttä väestöä;

| C. | ottaa huomioon, että pitkäaikaisella työstä poissaololla on haitallinen vaikutus mielenterveyteen ja fyysiseen terveyteen sekä suuret sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset ja se voi estää työhön paluun; ottaa huomioon, että terveydellä ja hyvinvoinnilla on keskeinen rooli kestävien talouksien kehittämisessä; katsoo, että on tärkeää ottaa huomioon sairauksien tai vammojen merkittävät taloudelliset vaikutukset sairastuneiden tai vammautuneiden perheille, jos sairastuneet tai vammautuneet eivät voi palata työhön; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että pitkäaikaisella työstä poissaololla on haitallinen vaikutus mielenterveyteen ja fyysiseen terveyteen sekä suuret sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset ja se voi estää työhön paluun; ottaa huomioon, että terveydellä ja hyvinvoinnilla on keskeinen rooli kestävien talouksien kehittämisessä; katsoo, että on tärkeää ottaa huomioon sairauksien tai vammojen merkittävät taloudelliset vaikutukset sairastuneiden tai vammautuneiden perheille, jos sairastuneet tai vammautuneet eivät voi palata työhön;

| D. | toteaa, että vaikka vammaisuus, loukkaantuminen, sairaus ja ikään liittyvät sairaudet erotetaan toisistaan, ne ovat myös usein päällekkäisiä ja edellyttävät kattavaa mutta tapauskohtaista ja yksilökeskeistä lähestymistapaa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että vaikka vammaisuus, loukkaantuminen, sairaus ja ikään liittyvät sairaudet erotetaan toisistaan, ne ovat myös usein päällekkäisiä ja edellyttävät kattavaa mutta tapauskohtaista ja yksilökeskeistä lähestymistapaa;

| E. | toteaa, että ikääntyminen on yksi unionin suurimmista yhteiskunnallisista haasteista; katsoo, että sen vuoksi tarvitaan politiikkatoimia, joilla tuetaan aktiivista ikääntymistä, jotta mahdollistetaan ihmisten pysyminen aktiivisina ja työelämässä eläkeikään asti tai halutessaan kauemmin; katsoo, että vanhempi sukupolvi ja sen kokemus ovat välttämättömiä työmarkkinoilla; ottaa huomioon, että ikääntyneet ihmiset, jotka ovat halukkaita pysymään työelämässä, toivovat usein joustavia tai yksilöllisiä työjärjestelyjä; toteaa, että sairaudella, vammaisuudella ja työelämästä syrjäytymisellä on vakavia taloudellisia seurauksia; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että ikääntyminen on yksi unionin suurimmista yhteiskunnallisista haasteista; katsoo, että sen vuoksi tarvitaan politiikkatoimia, joilla tuetaan aktiivista ikääntymistä, jotta mahdollistetaan ihmisten pysyminen aktiivisina ja työelämässä eläkeikään asti tai halutessaan kauemmin; katsoo, että vanhempi sukupolvi ja sen kokemus ovat välttämättömiä työmarkkinoilla; ottaa huomioon, että ikääntyneet ihmiset, jotka ovat halukkaita pysymään työelämässä, toivovat usein joustavia tai yksilöllisiä työjärjestelyjä; toteaa, että sairaudella, vammaisuudella ja työelämästä syrjäytymisellä on vakavia taloudellisia seurauksia;

| F. | toteaa, että tupakointi ja alkoholin ja huumeiden väärinkäyttö ovat unionin työikäisen väestön merkittävimmät terveydelliset riskitekijät, jotka liittyvät sekä loukkaantumisiin että erilaisiin ei-tarttuviin tauteihin (8); toteaa, että alkoholin vaikutuksen alaisina oleville henkilöille aiheutuu 20–25 prosenttia kaikista työtapaturmista (9) ja että arviolta 5–20 prosentilla Euroopan työikäisestä väestöstä on alkoholin käyttöön liittyviä vakavia ongelmia (10); toteaa, että päihteiden väärinkäytöstä kärsineiden työntekijöiden integroiminen uudelleen laadukkaisiin työpaikkoihin asettaa työnantajille erinäisiä haasteita; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että tupakointi ja alkoholin ja huumeiden väärinkäyttö ovat unionin työikäisen väestön merkittävimmät terveydelliset riskitekijät, jotka liittyvät sekä loukkaantumisiin että erilaisiin ei-tarttuviin tauteihin (8); toteaa, että alkoholin vaikutuksen alaisina oleville henkilöille aiheutuu 20–25 prosenttia kaikista työtapaturmista (9) ja että arviolta 5–20 prosentilla Euroopan työikäisestä väestöstä on alkoholin käyttöön liittyviä vakavia ongelmia (10); toteaa, että päihteiden väärinkäytöstä kärsineiden työntekijöiden integroiminen uudelleen laadukkaisiin työpaikkoihin asettaa työnantajille erinäisiä haasteita;

| G. | katsoo, että vammaiset henkilöt, pitkäaikaissairaat tai loukkaantumisesta tai sairaudesta toipuvat henkilöt ovat haavoittuvassa asemassa ja heidän olisi saatava yksilöllistä tukea palatessaan työpaikkaansa tai työmarkkinoille; ottaa huomioon, että jotkut pitkäaikaissairaat eivät halua tai voi palata työhön; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että vammaiset henkilöt, pitkäaikaissairaat tai loukkaantumisesta tai sairaudesta toipuvat henkilöt ovat haavoittuvassa asemassa ja heidän olisi saatava yksilöllistä tukea palatessaan työpaikkaansa tai työmarkkinoille; ottaa huomioon, että jotkut pitkäaikaissairaat eivät halua tai voi palata työhön;

| H. | katsoo, että ammatillisen kuntoutuksen ja työhön paluun ala voisi tarjota arvokkaita mahdollisuuksia vapaaehtoistyölle esimerkiksi osallistamalla ihmisiä vapaaehtoistyöhön eläkkeelle siirtymisen jälkeen; katsoo, että vapaaehtoistyötä olisi tuettava ikään katsomatta; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että ammatillisen kuntoutuksen ja työhön paluun ala voisi tarjota arvokkaita mahdollisuuksia vapaaehtoistyölle esimerkiksi osallistamalla ihmisiä vapaaehtoistyöhön eläkkeelle siirtymisen jälkeen; katsoo, että vapaaehtoistyötä olisi tuettava ikään katsomatta;

| I. | toteaa, että työnantajien on ensin edistettävä työterveyttä ja -turvallisuutta edistävää kulttuuria työpaikalla; toteaa, että vapaaehtoistyöhön perustuva osallistuminen työterveys- ja -turvallisuustoimiin, kuten työryhmiin, voisi myös myötävaikuttaa kulttuurin muutokseen; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että työnantajien on ensin edistettävä työterveyttä ja -turvallisuutta edistävää kulttuuria työpaikalla; toteaa, että vapaaehtoistyöhön perustuva osallistuminen työterveys- ja -turvallisuustoimiin, kuten työryhmiin, voisi myös myötävaikuttaa kulttuurin muutokseen;

| J. | toteaa, että työllä on tärkeä merkitys toipumis- ja kuntoutusprosessin edistämisessä, sillä työntekijät saavat työstä merkittäviä myönteisiä psykososiaalisia hyötyjä; toteaa, että hyvät työterveys- ja -turvallisuuskäytännöt ovat välttämättömiä tuottavan ja motivoituneen työvoiman kannalta, mikä auttaa yrityksiä pysymään kilpailukykyisinä ja innovatiivisina, varmistaa työntekijöiden hyvinvoinnin ja auttaa ylläpitämään arvokkaita taitoja ja työkokemusta, vähentämään henkilöstön vaihtuvuutta ja estämään syrjäytymistä, tapaturmia ja loukkaantumisia; toteaa, että sen vuoksi komissiota kehotetaan harkitsemaan kokonaistaloudellista lähestymistapaa aktiivisen osallisuuden edistämisen ja sosiaalisen osallisuuden alalla; toteaa, että asianmukaisten ja yksilöllisesti räätälöityjen lähestymistapojen omaksuminen loukkaantumisesta tai sairaudesta toipuvien henkilöiden integroimiseksi uudelleen laadukkaisiin työpaikkoihin on merkittävä tekijä ehkäistäessä poissaolojen lisääntymistä tai sairausläsnäoloa; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että työllä on tärkeä merkitys toipumis- ja kuntoutusprosessin edistämisessä, sillä työntekijät saavat työstä merkittäviä myönteisiä psykososiaalisia hyötyjä; toteaa, että hyvät työterveys- ja -turvallisuuskäytännöt ovat välttämättömiä tuottavan ja motivoituneen työvoiman kannalta, mikä auttaa yrityksiä pysymään kilpailukykyisinä ja innovatiivisina, varmistaa työntekijöiden hyvinvoinnin ja auttaa ylläpitämään arvokkaita taitoja ja työkokemusta, vähentämään henkilöstön vaihtuvuutta ja estämään syrjäytymistä, tapaturmia ja loukkaantumisia; toteaa, että sen vuoksi komissiota kehotetaan harkitsemaan kokonaistaloudellista lähestymistapaa aktiivisen osallisuuden edistämisen ja sosiaalisen osallisuuden alalla; toteaa, että asianmukaisten ja yksilöllisesti räätälöityjen lähestymistapojen omaksuminen loukkaantumisesta tai sairaudesta toipuvien henkilöiden integroimiseksi uudelleen laadukkaisiin työpaikkoihin on merkittävä tekijä ehkäistäessä poissaolojen lisääntymistä tai sairausläsnäoloa;

| K. | toteaa, että henkilöt, joiden työkyky on heikentynyt, voidaan määritellä eri tavoin eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että henkilöt, joiden työkyky on heikentynyt, voidaan määritellä eri tavoin eri jäsenvaltioissa;

| L. | katsoo, että pk-yrityksillä ja mikroyrityksillä on tässä suhteessa erityistarpeita, sillä niillä on vähemmän resursseja, joita tarvitaan sairauksien ja tapaturmien ennaltaehkäisyyn liittyvien velvoitteiden noudattamiseen, ja sen vuoksi ne usein tarvitsevat tukea saavuttaakseen työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat tavoitteensa; toteaa, että toisaalta hyvät työterveys- ja -turvallisuuskäytännöt ovat erittäin tärkeitä pk-yrityksille ja mikroyrityksille ja erityisesti niiden toiminnan kestävyydelle; toteaa, että useat unionin rahoittamat ohjelmat tarjoavat mahdollisuuksia arvokkaaseen innovaatioiden ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon kestävän työterveyden ja -turvallisuuden alalla; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että pk-yrityksillä ja mikroyrityksillä on tässä suhteessa erityistarpeita, sillä niillä on vähemmän resursseja, joita tarvitaan sairauksien ja tapaturmien ennaltaehkäisyyn liittyvien velvoitteiden noudattamiseen, ja sen vuoksi ne usein tarvitsevat tukea saavuttaakseen työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat tavoitteensa; toteaa, että toisaalta hyvät työterveys- ja -turvallisuuskäytännöt ovat erittäin tärkeitä pk-yrityksille ja mikroyrityksille ja erityisesti niiden toiminnan kestävyydelle; toteaa, että useat unionin rahoittamat ohjelmat tarjoavat mahdollisuuksia arvokkaaseen innovaatioiden ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon kestävän työterveyden ja -turvallisuuden alalla;

| M. | toteaa, että kielteiset psykososiaaliset tekijät työpaikalla liittyvät paitsi terveystuloksiin myös poissalojen lisääntymiseen ja heikkoon työtyytyväisyyteen; toteaa, että yksilöllisesti toteutetut työterveys- ja -turvallisuustoimet voivat antaa sellaiselle henkilölle, jonka työkyky on muuttunut, mahdollisuuden pysyä työelämässä ja hyödyttää koko työvoimaa; ottaa huomioon, että vaikka työstä poissaolo on joskus lääketieteellisesti välttämätöntä, sillä on myös muita kielteisiä psykososiaalisia vaikutuksia ihmisiin, jotka ovat pidemmän aikaa poissa työstä ja jotka näin ollen eivät todennäköisesti koskaan palaa takaisin työhön; toteaa, että varhainen koordinoitu hoito, jossa työntekijän hyvinvointi on etusijalla, on erittäin tärkeää työhön paluun tulosten parantamiseksi ja yksilölle aiheutuvien pitkäaikaisten kielteisten vaikutusten ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että kielteiset psykososiaaliset tekijät työpaikalla liittyvät paitsi terveystuloksiin myös poissalojen lisääntymiseen ja heikkoon työtyytyväisyyteen; toteaa, että yksilöllisesti toteutetut työterveys- ja -turvallisuustoimet voivat antaa sellaiselle henkilölle, jonka työkyky on muuttunut, mahdollisuuden pysyä työelämässä ja hyödyttää koko työvoimaa; ottaa huomioon, että vaikka työstä poissaolo on joskus lääketieteellisesti välttämätöntä, sillä on myös muita kielteisiä psykososiaalisia vaikutuksia ihmisiin, jotka ovat pidemmän aikaa poissa työstä ja jotka näin ollen eivät todennäköisesti koskaan palaa takaisin työhön; toteaa, että varhainen koordinoitu hoito, jossa työntekijän hyvinvointi on etusijalla, on erittäin tärkeää työhön paluun tulosten parantamiseksi ja yksilölle aiheutuvien pitkäaikaisten kielteisten vaikutusten ehkäisemiseksi;

| N. | toteaa, että työperäisiä sairauksia koskevien tietojen saatavuus ja vertailtavuus unionin tasolla on usein puutteellista; ottaa huomioon, että Eurofoundin mukaan noin 28 prosenttia eurooppalaisista ilmoittaa, että heillä on krooninen fyysinen terveysongelma, mielenterveysongelma, sairaus tai vamma (11); ottaa huomioon, että arviolta yhdellä neljästä työikäisestä on pitkäaikaisia terveysongelmia (12); toteaa, että vammaisuus ja sairastelu voivat olla samanaikaisesti sekä köyhyyden syy että sen seuraus; ottaa huomioon, että OECD:n tutkimuksessa on havaittu vammaisten henkilöiden tulojen olevan keskimäärin 12 prosenttia alemmat kuin muun väestön (13); toteaa, että joissakin maissa tämä tuloero on jopa 30 prosenttia; ottaa huomioon, että vuonna 2013 tehty tutkimus osoitti, että 21,8 prosenttia 18–57-vuotiaista syöpäpotilaista joutui työttömäksi heti diagnoosin saatuaan ja 91,6 prosenttia tästä ryhmästä oli joutunut työttömäksi 15 kuukauden kuluttua diagnoosista (14); ottaa huomioon, että vuonna 2011 tehdyssä Eurostatin tutkimuksessa (15) havaittiin, että vain 5,2 prosenttia työssäkäyvistä henkilöistä, joiden työkykyä rajoittaa pitkäaikainen terveysongelma ja/tai perustava toiminnallinen haitta, ilmoitti hyödyntävänsä erityisiä työjärjestelyjä; ottaa huomioon, että saman Eurostatin tutkimuksen mukaan 24,2 prosenttia työttöminä olevista henkilöistä ilmoitti, että erityiset työjärjestelyt olisivat tarpeen, jotta he voisivat palata työhön; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että työperäisiä sairauksia koskevien tietojen saatavuus ja vertailtavuus unionin tasolla on usein puutteellista; ottaa huomioon, että Eurofoundin mukaan noin 28 prosenttia eurooppalaisista ilmoittaa, että heillä on krooninen fyysinen terveysongelma, mielenterveysongelma, sairaus tai vamma (11); ottaa huomioon, että arviolta yhdellä neljästä työikäisestä on pitkäaikaisia terveysongelmia (12); toteaa, että vammaisuus ja sairastelu voivat olla samanaikaisesti sekä köyhyyden syy että sen seuraus; ottaa huomioon, että OECD:n tutkimuksessa on havaittu vammaisten henkilöiden tulojen olevan keskimäärin 12 prosenttia alemmat kuin muun väestön (13); toteaa, että joissakin maissa tämä tuloero on jopa 30 prosenttia; ottaa huomioon, että vuonna 2013 tehty tutkimus osoitti, että 21,8 prosenttia 18–57-vuotiaista syöpäpotilaista joutui työttömäksi heti diagnoosin saatuaan ja 91,6 prosenttia tästä ryhmästä oli joutunut työttömäksi 15 kuukauden kuluttua diagnoosista (14); ottaa huomioon, että vuonna 2011 tehdyssä Eurostatin tutkimuksessa (15) havaittiin, että vain 5,2 prosenttia työssäkäyvistä henkilöistä, joiden työkykyä rajoittaa pitkäaikainen terveysongelma ja/tai perustava toiminnallinen haitta, ilmoitti hyödyntävänsä erityisiä työjärjestelyjä; ottaa huomioon, että saman Eurostatin tutkimuksen mukaan 24,2 prosenttia työttöminä olevista henkilöistä ilmoitti, että erityiset työjärjestelyt olisivat tarpeen, jotta he voisivat palata työhön;

| O. | katsoo, että digitalisaatio aiheuttaa todennäköisesti suuria muutoksia työn organisointiin ja voisi auttaa parantamaan esimerkiksi sellaisten työntekijöiden mahdollisuuksia, joiden fyysinen toimintakyky on heikentynyt; ottaa huomioon, että vanhempi sukupolvi kohtaa todennäköisesti ainutlaatuisia haasteita tässä suhteessa; katsoo, että heidän olisi myös hyödyttävä näistä muutoksista; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että digitalisaatio aiheuttaa todennäköisesti suuria muutoksia työn organisointiin ja voisi auttaa parantamaan esimerkiksi sellaisten työntekijöiden mahdollisuuksia, joiden fyysinen toimintakyky on heikentynyt; ottaa huomioon, että vanhempi sukupolvi kohtaa todennäköisesti ainutlaatuisia haasteita tässä suhteessa; katsoo, että heidän olisi myös hyödyttävä näistä muutoksista;

| P. | ottaa huomioon, että kaikkien työntekijöiden oikeus terveellisiin, turvallisiin ja ihmisarvoisiin työoloihin on kirjattu Euroopan unionin perusoikeuskirjaan ja että hyvät työolot ovat sinänsä myönteinen arvo; toteaa, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen mukaisesti jokaisella on oikeus elintasoon, joka on riittävä turvaamaan hänen terveytensä ja hyvinvointinsa, ja oikeus työhön sekä oikeudenmukaisiin ja tyydyttäviin työehtoihin; ottaa huomioon, että työntekijöiden parempi terveys ja uudelleen integroiminen lisäävät yhteiskunnan yleistä hyvinvointia ja tuottavat taloudellisia hyötyjä jäsenvaltioille, työntekijöille ja työnantajille sekä vanhemmille työntekijöille ja henkilöille, joilla on sairauksia, ja auttavat säilyttämään taitoja, jotka muuten häviäisivät; toteaa, että työnantajat, työntekijät, perheet ja yhteisöt hyötyvät, kun työkyvyttömyys muutetaan työkykyisyydeksi; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kaikkien työntekijöiden oikeus terveellisiin, turvallisiin ja ihmisarvoisiin työoloihin on kirjattu Euroopan unionin perusoikeuskirjaan ja että hyvät työolot ovat sinänsä myönteinen arvo; toteaa, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen mukaisesti jokaisella on oikeus elintasoon, joka on riittävä turvaamaan hänen terveytensä ja hyvinvointinsa, ja oikeus työhön sekä oikeudenmukaisiin ja tyydyttäviin työehtoihin; ottaa huomioon, että työntekijöiden parempi terveys ja uudelleen integroiminen lisäävät yhteiskunnan yleistä hyvinvointia ja tuottavat taloudellisia hyötyjä jäsenvaltioille, työntekijöille ja työnantajille sekä vanhemmille työntekijöille ja henkilöille, joilla on sairauksia, ja auttavat säilyttämään taitoja, jotka muuten häviäisivät; toteaa, että työnantajat, työntekijät, perheet ja yhteisöt hyötyvät, kun työkyvyttömyys muutetaan työkykyisyydeksi;

Ennaltaehkäisy ja varhainen puuttuminen ongelmiin

| 1. | katsoo, että on tärkeää parantaa sairauspoissaolojen hallintaa jäsenvaltioissa ja muuttaa työpaikkoja siten, että niitä voidaan mukauttaa paremmin kroonisesti sairaiden ja vammaisten henkilöiden tarpeisiin, puuttumalla syrjintään yhdenvertaisesta kohtelusta työssä ja ammatissa annetun direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpanon valvontaa tehostamalla; toteaa, että muutosten aikaansaaminen edellyttää jäsenvaltioiden toimivaa lainsäädäntöä ja tehokasta valvontaa sen varmistamiseksi, että työnantajat muuttavat työpaikkoja osallistavammiksi pitkäaikaissairaita ja vammaisia henkilöitä varten, esimerkiksi muuttamalla tehtäviä ja välineitä ja kehittämällä osaamista; kehottaa jäsenvaltiota tukemaan työpaikkojen kohtuullista mukauttamista oikea-aikaisen työhön paluun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa komissiota edistämään integroimista ja kuntoutusta koskevia toimia ja tukemaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä antaa tietoja sekä määrittää ja jakaa hyviä käytäntöjä, jotka koskevat työpaikalla tehtäviä mukautuksia; kehottaa kaikkia työhön paluun kannalta merkittäviä sidosryhmiä edistämään tietojenvaihtoa työhön paluuseen liittyvistä mahdollisista muista kuin lääketieteellisistä esteistä ja koordinoimaan toimintaa niiden tunnistamiseksi ja niihin puuttumiseksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Eurofoundia tarkastelemaan ja analysoimaan edelleen pitkäaikaissairaiden työllistymismahdollisuuksia ja työllistymisastetta; kehottaa tekemään näyttöön perustuvien toimien hyödyntämisestä vakiokäytännön ja perustan työhön paluuta koskeville lähestymistavoille; kehottaa päättäjiä ottamaan johtoaseman ja varmistamaan, että työnantajat ja työntekijät voivat saada tietoa ja terveydenhoitoa ja että näitä parhaita käytäntöjä edistetään unionin tasolla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että tulevassa vuoden 2020 jälkeisessä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevassa EU:n strategiakehyksessä olisi painotettava enemmän EU:n rahastoista tehtäviä investointeja, joilla pyritään pidentämään ja edistämään tervettä elämää ja työelämää sekä yksilöllisiä työjärjestelyjä ja tukemaan työhönottoa ja asianmukaisesti mukautettua työhön paluuta, jos työntekijä niin haluaa ja terveydentila sallii; katsoo, että kiinteänä osana tätä strategiaa olisi investoitava sekä sairauksia ennalta ehkäiseviin että niiden etenemisen estäviin mekanismeihin tarjoamalla esimerkiksi sähköisen terveydenhuollon teknologisia ratkaisuja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan etusijalle riskien ja sairauksien ennaltaehkäisyn työpaikalla; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kannustaa jäsenvaltioita osallistumaan täysipainoisesti tulevaan työperäisten tuki- ja liikuntaelinsairauksien ennaltaehkäisyä koskevaan EU:n laajuiseen kampanjaan vuosina 2020–2022 ja etsimään innovatiivisia muita kuin lainsäädännöllisiä ratkaisuja sekä vaihtamaan tietoja ja hyviä käytäntöjä työmarkkinaosapuolten kanssa; kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti EU-OSHAn tarjoaman tiedon levittämiseen; muistuttaa komissiota kehotuksestaan esittää viipymättä säädös tuki- ja liikuntaelinsairauksien ennaltaehkäisystä; kehottaa jäsenvaltioita tekemään sukupuolen, iän ja taloudellisen toiminnan alan mukaan jaoteltuja tutkimuksia tuki- ja liikuntaelinsairauksista tällaisten sairauksien esiintyvyyden ennaltaehkäisemiseksi ja torjumiseksi ja kattavan kroonisia sairauksia koskevan EU:n strategian kehittämiseksi ennaltaehkäisyä ja varhaista tilanteeseen puuttumista varten; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jäsenvaltioita ja työnantajia toimimaan ennakoivasti EU-OSHAn tarjoaman tiedon integroimiseksi toimintapolitiikkoihin ja ohjelmiin työpaikoilla; suhtautuu myönteisesti EU-OSHAn äskettäin verkkosivustolleen avaamaan osioon, jolla käsitellään työperäisiä sairauksia, kuntoutusta ja työhön paluuta ja jolla pyritään antamaan tietoa ennaltaehkäisytoimista ja -käytännöistä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että järjestelmällinen psykososiaalisten riskien ennaltaehkäisy on tärkeässä asemassa nykyaikaisilla työpaikoilla; panee huolestuneena merkille ilmoitettujen mielenterveysongelmien ja psykososiaalisten ongelmien lisääntymisen viime vuosina ja sen, että työperäinen stressi on työnantajien ja työntekijöiden kannalta kasvava ongelma; kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia tarjoamaan yrityksille tukea johdonmukaisten toimintapolitiikkojen ja ohjelmien toteuttamisessa työpaikoilla näiden ongelmien ennaltaehkäisyn parantamiseksi, mielenterveysongelmiin liittyvän leimautumisen torjumiseksi ja sairastuneiden työntekijöiden tukemiseksi tarjoamalla mahdollisuuden saada psykologista tukea; korostaa psykososiaalisten riskien ennaltaehkäisyn ja terveyden edistämisen hyötyjä, mukaan lukien investoinnista saatava todistettu tuotto, jotta työnantajat motivoituisivat paremmin toteuttamaan toimia; huomauttaa, että lainsäädäntö ja psykososiaalisten riskien ja mielenterveysongelmien, kuten kroonisen stressin ja loppuunpalamisen, tunnustaminen vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että on tärkeää laatia ja saattaa ajan tasalle yhteiset terveysindikaattorit ja työperäisten sairauksien, myös työperäisen stressin, määritelmät ja kerätä EU:n laajuisia tilastotietoja, jotta voidaan asettaa tavoitteet työperäisten sairauksien esiintyvyyden vähentämiselle; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja panemaan täytäntöön ohjelman psykososiaalisille riskeille, mukaan lukien stressi, masennus ja loppuunpalaminen, altistuneiden työntekijöiden seuraamiseksi, hallinnoimiseksi ja tukemiseksi järjestelmällisesti, jotta voidaan muun muassa laatia tehokkaat suositukset ja ohjeet näiden riskien torjumiseksi; korostaa, että krooninen työperäinen stressi tunnustetaan merkittäväksi tuottavuuden ja elämänlaadun esteeksi; panee merkille, että psykososiaaliset riskit ja työperäinen stressi ovat työn organisointiin liittyviä rakenteellisia ongelmia ja että näiden riskien ennaltaehkäisy ja hallinta on mahdollista; korostaa tarvetta toteuttaa tutkimuksia, parantaa ennaltaehkäisyä ja jakaa parhaita käytäntöjä ja välineitä, joilla asianosaisia henkilöitä integroidaan uudelleen työmarkkinoille; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pyytää torjumaan mielenterveysongelmista tai oppimisvaikeuksista kärsivien henkilöiden leimautumista; kannustaa aloitteita, joilla annetaan tietoa ja tuetaan muutosta tässä suhteessa kehittämällä psykososiaalisia riskejä ennalta ehkäiseviä toimintapolitiikkoja ja toimia yritystasolla; antaa tässä yhteydessä tunnustusta työmarkkinaosapuolten myönteistä muutosta edistäville toimille jäsenvaltioissa; muistuttaa, että on tärkeää antaa työterveys- ja -turvallisuuspalvelujen tarjoajille ja työsuojelutarkastajille asianmukaista koulutusta psykososiaalisten riskien hallintakäytännöistä; kehottaa tiivistämään yhteistyötä ja elvyttämään EU:n aloitteita, joilla puututaan psykososiaalisiin riskeihin työssä, ja asettamaan tämän asian etusijalle tulevassa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevassa EU:n strategiakehyksessä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että päihteiden väärinkäytöstä kärsineiden työntekijöiden uudelleen integroiminen asettaa työnantajille erinäisiä haasteita; panee tässä suhteessa merkille Ruotsin työmarkkinaosapuolten toteuttaman Alna-mallin (16), jolla tuetaan työpaikoilla toteutettavia ennakoivia toimia ja varhaista ongelmiin puuttumista sekä avustamista päihteiden väärinkäyttöön liittyvistä ongelmista kärsineiden työntekijöiden kuntoutusprosessissa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | suhtautuu myönteisesti ”Terveellinen työ – stressi hallinnassa!”-kampanjaan; tähdentää, että työperäisen stressin torjumiseksi toteutettaviin aloitteisiin on sisällyttävä sukupuoliulottuvuus naisten työolojen huomioonottamiseksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että on tärkeää panostaa enemmän riskien ennaltaehkäisytoimiin ja tukea ennaltaehkäisyn kulttuuria; tähdentää, että ennalta ehkäisevien palvelujen laatu on keskeistä yritysten tukemisessa; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tehokkaita terveellisiä ruokavalioita, alkoholin ja tupakan kulutusta ja ilman laatua koskevia toimia ja edistämään tällaisia toimia työpaikoilla; kehottaa jäsenvaltioita myös kehittämään sosiaalisiin, psykologisiin ja työhön liittyviin palveluihin sekä työlääketieteeseen integroituja terveyspalveluja; kannustaa jäsenvaltioita tarjoamaan työntekijöille terveydenhoidon asianmukaisen saatavuuden, jotta fyysiset ja psyykkiset sairaudet havaitaan ajoissa ja helpotetaan uudelleen integroimista; muistuttaa, että varhaiset investoinnit ja ennalta ehkäisevät toimet voivat vähentää pitkän aikavälin psykososiaalisia vaikutuksia yksilöön sekä koko yhteiskunnalle koituvia kustannuksia pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pyytää, että uudelleen integroimista koskevien toimien olisi oltava






  — | johdonmukaisia koulutuksessa, elinikäisessä oppimisessa sekä sosiaali- ja työllisyyspolitiikassa sovellettavan elinkaariajattelun kanssa |
| --- | --- | --- |

14.

—

johdonmukaisia koulutuksessa, elinikäisessä oppimisessa sekä sosiaali- ja työllisyyspolitiikassa sovellettavan elinkaariajattelun kanssa

| — | räätälöityjä, kohdennettuja ja tarpeisiin perustuvia eikä niillä saisi asettaa osallistujalle vaatimuksia, joita tämä ei sairautensa vuoksi todennäköisesti pysty täyttämään |
| --- | --- |

—

räätälöityjä, kohdennettuja ja tarpeisiin perustuvia eikä niillä saisi asettaa osallistujalle vaatimuksia, joita tämä ei sairautensa vuoksi todennäköisesti pysty täyttämään

| — | osallistavia ja kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan perustuvia |
| --- | --- |

—

osallistavia ja kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan perustuvia

| — | sellaisten ennakkoedellytysten mukaisia, jotka ovat välttämättömiä osallistumisen mahdollistamiseksi ilman, että asetetaan vähimmäistoimeentulon vaarantavia ehtoja; |
| --- | --- |

—

sellaisten ennakkoedellytysten mukaisia, jotka ovat välttämättömiä osallistumisen mahdollistamiseksi ilman, että asetetaan vähimmäistoimeentulon vaarantavia ehtoja;

| 15. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi tarjottava vammaisille henkilöille tai pitkäaikaissairaille kohdennettuja lisäetuuksia, jotka kattavat ylimääräiset kustannukset esimerkiksi henkilökohtaisen tuen ja avun, erityispalvelujen käytön sekä sairaanhoidon ja sosiaalihuollon, ja määritettävä muun muassa lääkkeille kohtuulliset hinnat heikommassa asemassa olevia yhteiskuntaryhmiä varten; korostaa tarvetta taata kohtuullinen työkyvyttömyys- ja vanhuuseläke; |
| --- | --- |

15.

Työhön paluu

| 16. | on tietoinen siitä, että työ on yksilöiden myönteisen psykososiaalisen hyvinvoinnin tärkeä lähde ja että pitkäaikaistyöttömien työmarkkinoille integroiminen yksilöllisesti toteutettujen toimien avulla on yksi keskeinen tekijä torjuttaessa köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä ja että siitä on myös muita ennalta ehkäiseviä psykososiaalisia hyötyjä; korostaa, että loukkaantumisen tai fyysisen tai psyykkisen sairauden jälkeen työhön palaavien henkilöiden integroimisella on useita myönteisiä vaikutuksia: se parantaa asianomaisen henkilöiden hyvinvointia, vähentää kansallisen sosiaaliturvajärjestelmän ja yksittäisten yritysten kustannuksia ja tukee taloutta laajemmin esimerkiksi tekemällä eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmistä kestävämpiä tuleville sukupolville; panee merkille työntekijöiden korvausjärjestelmien käyttöön liittyvät vaikeudet, jotka voisivat viivästyttää perusteettomasti hoidon saamista ja olla joissain tapauksissa vieraannuttavia; kehottaa painokkaasti soveltamaan asiakaskeskeistä lähestymistapaa kaikkiin työntekijöiden uudelleen integroimiseen liittyviin hallintomenettelyihin; kehottaa jäsenvaltioita yhteistyössä komission ja asiaankuuluvien EU:n virastojen kanssa toteuttamaan toimia, joilla voidaan torjua pitkäaikaisen työstä poissalon kielteisiä vaikutuksia, kuten eristyminen, psykososiaaliset vaikeudet, sosioekonomiset seuraukset ja työllistettävyyden heikkeneminen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että jäsenvaltioiden ja työnantajien olisi omaksuttava myönteinen ja työhön keskittyvä lähestymistapa vammaisiin työntekijöihin, iäkkäisiin työntekijöihin ja niihin, jotka ovat sairastaneet psyykkisen tai fyysisen sairauden tai loukkaantuneet, mukaan lukien henkilöt, joilla on diagnosoitu parantumaton sairaus; katsoo, että niiden olisi keskityttävä henkilön jäljellä olevan työkyvyn ja -halukkuuden varhaiseen arviointiin ja järjestettävä psykologista, sosiaalista ja työllisyysneuvontaa varhaisessa vaiheessa ja mukautettava työpaikka ottaen huomioon henkilön ammattiprofiili ja sosioekonominen tilanne sekä yrityksen tilanne; kannustaa jäsenvaltioita parantamaan niitä sosiaaliturvajärjestelmänsä säännöksiä, joilla suositaan työhön paluuta, edellyttäen että työntekijä sitä haluaa ja hänen terveydentilansa sen sallii; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille sosiaalisten yritysten ja erityisesti työhön sijoittumista edistävien sosiaalisten yritysten myönteisen roolin pitkäaikaistyöttömien integroimisessa uudelleen työvoimaan; kehottaa jäsenvaltioita antamaan näille yrityksille tarvittavaa tunnustusta ja teknistä tukea; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kannustaa tässä suhteessa viittaamaan YK:n vammaisyleissopimukseen ja sen valinnaiseen pöytäkirjaan (A/RES/61/106) ja käyttämään Maailman terveysjärjestön (WHO) toimintakyvyn, toimintarajoitteiden ja terveyden kansainvälistä luokitusta (ICF) kaikissa asiaankuuluvissa toimissa ja toimintapolitiikoissa; yhtyy näkemykseen, että vammaisuus on terveyskokemus, joka ilmenee tietyssä sosioekonomisessa yhteydessä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja laatimaan ohjeita parhaista käytännöistä ja työnantajille tarjottavasta uudelleen integroimista koskevien suunnitelmien kehittämistä ja täytäntöönpanoa koskevasta valmennuksesta, tuesta ja neuvonnasta ja huolehtimaan siitä, että työmarkkinaosapuolten kesken käydään jatkuvaa vuoropuhelua sen varmistamiseksi, että työntekijät saavat tietoa oikeuksistaan työhönpaluuprosessin alusta lähtien; kannustaa myös vaihtamaan hyviä käytäntöjä jäsenvaltioissa sekä jäsenvaltioiden, ammattiyhteisöjen, työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja päättäjien välillä sairaudesta tai loukkaantumisesta toipuvien työntekijöiden uudelleen integroimisesta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa ulkoisen tuen tarjoamiseksi, jotta varmistetaan ohjeistus ja tekninen tuki pk-yrityksille ja mikroyrityksille, joilla on vain vähän kokemusta ammatillisista kuntoutusohjelmista ja työhön paluuta koskevista toimista; toteaa, että on tärkeää ottaa huomioon paitsi pk-yritysten ja mikroyritysten myös tiettyjen julkisen palvelun alojen tilanne ja erityistarpeet sekä toimien toteuttamisessa yritystasolla ilmenneet vaikeudet; korostaa, että tiedottaminen, hyvien käytäntöjen vaihtaminen, konsultointi ja verkkofoorumit ovat erittäin tarkoituksenmukaisia ja tärkeitä keinoja autettaessa pk-yrityksiä ja mikroyrityksiä tässä prosessissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan sellaisten käytännön välineiden ja ohjeiden kehittämistä, joilla tuetaan pk-yrityksiä ja mikroyrityksiä, joilla on vain vähän kokemusta ammatillisista kuntoutusohjelmista ja työhön paluuta koskevista toimista; toteaa, että on tärkeää investoida johtajakoulutukseen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee merkille, että rahoituksen saaminen innovatiivisemmille lähestymistavoille työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden uudelleen integroimiseksi työmarkkinoille saattaa olla vaikeampaa kuin kapea-alaisemmille lähestymistavoille, jotka perustuvat helposti arvioitaviin määrällisiin tuloksiin; kehottaa siksi komissiota lisäämään rahoitusta alhaalta ylöspäin suuntautuville lähestymistavoille rakennerahastoista ja etenkin ESR:stä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee merkille uudelleen integroimista koskevien ohjelmien tapauskohtaisen lähestymistavan onnistumisen ja korostaa, että sosiaalityöntekijöiden tai asiaankuuluvien neuvonantajien on tarjottava yksilöllisesti kohdistettua ja integroitua tukea; pitää tärkeänä, että yritykset pitävät tiiviisti yhteyttä työntekijöihin tai näiden edustajiin sairaudesta tai loukkaantumisesta johtuvan poissalon aikana; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että työhön paluuta ja uudelleen integroimista koskevat toimet olisi sisällytettävä terveitä työuria koskevaan laajempaan kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, jolla pyritään varmistamaan fyysisesti ja henkisesti turvalliset ja terveelliset työympäristöt koko työuran ajan sekä kaikkien työntekijöiden aktiivinen ja terve ikääntyminen; korostaa viestinnän, ammatillisen kuntoutuksen hallinnoinnin asiantuntijoiden (työavustajien) avun ja kaikkien asianomaisten osapuolten yhteisen lähestymistavan merkitystä työntekijöiden fyysisen ja ammatillisen kuntoutuksen onnistumisessa; katsoo, että työpaikan olisi oltava kaikkien työhön paluuta koskevien järjestelmien keskipiste; panee ilahtuneena merkille itävaltalaisen fit2work-ohjelman (17) epäbyrokraattisen ja käytännönläheisen lähestymistavan onnistumisen, sillä siinä korostetaan kaikkien työntekijöiden saatavilla olevaa vaivatonta viestintää (kuten selkokielen käyttöä); |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että on tärkeää pitää työelämässä henkilöt, joiden työkyky on heikentynyt, myös siten, että varmistetaan pk-yrityksille ja mikroyrityksille resurssit, jotka ne tarvitsevat toteuttaakseen tämän tehokkaasti; kannustaa voimakkaasti sairaudesta ja loukkaantumisesta toipuvien työntekijöiden integroimista uudelleen laadukkaisiin työpaikkoihin avoimille työmarkkinoille uudelleenkoulutuksen ja taitojen parantamisen avulla, jos työntekijä sitä haluaa ja hänen terveydentilansa sen sallii; korostaa, että toimintapoliittisissa säännöksissä on tärkeää keskittyä henkilöiden työkykyyn ja osoittaa työnantajalle koituva hyöty sellaisten työntekijöiden kokemuksen ja osaamisen säilyttämisestä, jotka saatetaan menettää pysyvälle sairauslomalle; pitää kuitenkin tärkeänä, että kansallinen sosiaaliturvajärjestelmä muodostaa vahvan turvaverkon henkilöille, jotka eivät pysty palaamaan työhön; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön aktiivisia työmarkkinatoimia ja työnantajille tarkoitettuja poliittisia kannustimia, jotta voidaan tukea vammaisten henkilöiden ja pitkäaikaissairaiden työllisyyttä, myös tekemällä soveltuvia mukautuksia ja purkamalla esteitä työpaikoilla heidän uudelleen integroimisensa helpottamiseksi; muistuttaa, että on erittäin tärkeää tiedottaa yrityksille ja asianomaisille henkilöille olemassa olevista kannustimista ja oikeuksista; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toteaa tässä suhteessa, että joustavilla yksilöllisesti räätälöidyillä ja mukautuvilla työjärjestelyillä, kuten etätyöllä, joustavalla työajalla, mukautetuilla välineillä ja lyhennetyllä työajalla tai pienemmällä työmäärällä, on suuri merkitys työhön paluun kannalta; korostaa, että on tärkeää kannustaa varhaiseen ja/tai asteittaiseen työhön paluuseen (jos terveydentila sallii), johon voitaisiin yhdistää osittaisia sairausetuuksia, jotta varmistetaan, että työhön paluu ei aiheuta asianomaisille henkilöille tulojen menetystä samalla kun ylläpidetään yrityksille suunnattuja taloudellisia kannustimia; korostaa, että näiden järjestelyjen, joihin sisältyy sijaintia, aikoja ja tehtäviä koskeva joustavuus, on oltava toteutettavissa sekä työntekijöiden että työnantajien kannalta, niillä on edistettävä työn hallinnoinnin organisointia ja niissä on otettava huomioon tuotantosyklien vaihtelut; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää myönteisinä kansallisia ohjelmia ja aloitteita, joilla on edistetty pitkäaikaissairaiden integroimista uudelleen laadukkaisiin työpaikkoihin, kuten saksalaista ”Job4000”-ohjelmaa (18), jossa käytetään yhteistä lähestymistapaa vakavasti vammaisten tai erityisiä työllistymisvaikeuksia omaavien henkilöiden pysyvän työelämään integroimisen parantamiseksi, ja sellaisten uudelleen integroimisesta vastaavien toimistojen perustamista, joilla autetaan pitkäaikaissairaita löytämään työpaikkoja, jotka soveltuvat heidän tilanteeseensa ja valmiuksiinsa (19); |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että laaja itsemääräämisoikeus tuottaa työpaikalla psykologisia hyötyjä ja lisää tuottavuutta; katsoo, että tietty itsenäisyys työpaikalla saattaa olla tärkeä sairaiden ja loukkaantuneiden työntekijöiden uudelleen integroimista helpottava tekijä, sillä heidän tilansa ja tarpeensa ovat erilaisia; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee merkille työhön paluun arvon hoitoprosessissa, sillä monille henkilöille työ mahdollistaa taloudellisen riippumattomuuden ja parantaa elämänlaatua ja voi joskus olla ratkaiseva tekijä toipumisprosessissa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa ”avustusloukun”välttämiseksi jäsenvaltioita olemaan peruuttamatta sosiaalietuuksia välittömästi pitkäaikaissairaiden henkilöiden saadessa työpaikan; |
| --- | --- |

31.

Työntekijöiden uudelleen integroimista koskevien asenteiden muuttaminen

| 32. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa varmistamaan tiedonannoissaan, ohjeissaan ja politiikkatoimissaan, että työnantajat näkevät uudelleen integroimisen mahdollisuutena saada takaisin työntekijän taidot, osaaminen ja kokemus; katsoo, että työnantajat ja työntekijöiden edustajat ovat merkittäviä tekijöitä työhönpaluuprosessissa alusta lähtien ja niiden on oltava osa päätöksentekoprosessia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että YK:n vammaisyleissopimuksen 26 ja 27 artiklassa velvoitetaan sopimuspuolet järjestämään, vahvistamaan ja lisäämään kuntoutuspalveluja ja -ohjelmia erityisesti terveyden, työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalipalvelujen aloilla ja edistämään vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia työllistyä ja edetä urallaan työmarkkinoilla sekä heidän avustamistaan työhön palaamisessa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että tiedottaminen ammatillista kuntoutusta ja työhön paluuta koskevista toimista ja ohjelmista ja parempi yrityskulttuuri ovat tärkeitä tekijöitä työhönpaluuprosessin ja kielteisten asenteiden torjumisen sekä ennakkoluulojen ja syrjinnän torjumisen onnistumisessa; katsoo, että asiantuntijoista, kuten ammatillista kuntoutusta koskevan koulutuksen saaneista valmentajista ja psykologeista, koostuvia ryhmiä voitaisiin tehokkaasti jakaa useiden yritysten välillä, jotta myös pienemmät yritykset voisivat hyötyä niiden asiantuntemuksesta; katsoo, että tässä prosessissa voitaisiin hyödyntää myös kansalaisjärjestöjen ja vapaaehtoisten tukea ja täydentävää osallistumista; |
| --- | --- |

34.

| 35. | antaa tunnustusta yrityksille, jotka ovat toteuttaneet aloitteita tukeakseen terveysongelmista kärsiviä henkilöitä, vammaisia henkilöitä tai henkilöitä, joiden työkyky on muuttunut, tarjoamalla esimerkiksi kattavia ennaltaehkäisyohjelmia, muutettuja työtehtäviä ja koulutusta ja uudelleenkoulutusta tai valmistelemalla muita työntekijöitä palaavien työntekijöiden muuttuneisiin valmiuksiin ja edistämällä siten näiden uudelleen integroimista; kannustaa voimakkaasti muita yrityksiä toimimaan samoin ja kehittämään tällaisia aloitteita; pitää tärkeänä, että yrityksissä toteutettavat työntekijöiden uudelleen integroimista helpottavat toimet ovat osa yrityskulttuuria; |
| --- | --- |

35.

| 36. | katsoo, että olisi tiedostettava paremmin haasteet, erityisesti tiedon puute, ennakkoluulot, käsitykset alhaisesta tuottavuudesta ja sosiaalinen leimautuminen, ja syrjintä, jotka johtavat terveysongelmista kärsivien tai vammaisten henkilöiden mahdollisuuksien vähenemiseen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että koulutuksella ja yrityskulttuurin muutoksilla sekä EU:n laajuisilla kampanjoilla, kuten Vision Zero, on tärkeä vaikutus yleisen mielipiteen muuttamiseen; kehottaa antamaan tietoa unionin työmarkkinoiden demografisista haasteista; pitää mahdottomana hyväksyä sitä, että ikääntyneet henkilöt kohtaavat usein ikäsyrjintää; korostaa työntekijöiden ikäsyrjintää torjuvien sekä ennaltaehkäisytoimia ja työterveys- ja -turvallisuustoimia edistävien kampanjoiden merkitystä; kehottaa jäsenvaltioita ja unionia ottamaan huomioon ikääntyneiden työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta koskevan parlamentin pilottihankkeen tulokset; |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että kansallisilla toimintakehyksillä on ratkaiseva vaikutus ikääntymisen hallintaa ja aktiivisena ja terveenä ikääntymistä tukevan ympäristön luomisessa; katsoo, että tätä voitaisiin tukea tehokkaasti EU:n toiminnalla, kuten politiikkatoimilla, ohjeilla, tietämyksen vaihdolla ja eri rahoitusvälineiden, kuten ESR:n ja ERI-rahastojen, käytöllä; kehottaa jäsenvaltioita edistämään ikääntyneille työntekijöille tarkoitettuja kuntoutusta ja työelämään uudelleen integroimista koskevia toimia mahdollisuuksien mukaan ja asianomaisten henkilöiden niin halutessa esimerkiksi panemalla täytäntöön ikääntyneiden työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta koskevan EU:n pilottihankkeen tuloksia; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toteaa, että henkilöillä, joilla on diagnosoitu parantumaton sairaus, on kaikkien muiden henkilöiden tavoin perusoikeus työhön; ymmärtää myös, että nämä henkilöt kohtaavat ainutlaatuisia työllisyyteensä liittyviä haasteita, jotka poikkeavat muiden potilasryhmien haasteista, koska heillä on usein vain vähän aikaa mukautua muuttuvaan terveydentilaansa ja tehdä mukautuksia työpaikalla; panee tyytyväisenä merkille aloitteet, kuten Dying to Work -kampanjan, joilla tiedotetaan näistä erityisongelmista; kannustaa työnantajia käymään mahdollisimman paljon vuoropuhelua sellaisten työntekijöiden kanssa, jotka ovat saaneet lopullisen diagnoosin, jotta varmistetaan, että kaikki tarvittavat ja mahdolliset mukautukset voidaan tehdä, jotta työntekijä voi halutessaan jatkaa työntekoa; katsoo, että monille potilaille työssä pysyminen on henkilökohtainen, psykologinen tai taloudellinen välttämättömyys ja tärkeää heidän ihmisarvolleen ja elämänlaadulleen; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan työpaikkojen kohtuullista mukauttamista vastaamaan tämän ihmisryhmän ainutkertaisiin haasteisiin; kehottaa komissiota korjaamaan tiedonpuutteen syöpää sairastavien henkilöiden työllisyystilanteesta ja tukemaan parempien ja jäsenvaltioiden välillä vertailukelpoisten tietojen keräämistä, jotta voidaan parantaa näille henkilöille tarjottavia tukipalveluja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää kehittää ja päivittää työntekijöiden taitoja yrityksen ja markkinoiden tarpeita vastaaviksi painottaen erityisesti digitaalisia taitoja antamalla työntekijöille asianmukaista koulutusta ja tarjoamalla mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen; korostaa työmarkkinoiden kasvavaa digitalisoitumista; tähdentää, että digitaalisten taitojen parantaminen voi olla erottamaton osa työhön paluuseen valmistautumista erityisesti ikääntyneen väestön kannalta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa, että sekä viralliset että omaishoitajat ovat merkittävässä asemassa ammatillisessa kuntoutuksessa; toteaa, että palkattomat omaishoitajat antavat 80 prosenttia hoidosta Euroopassa (20) ja hoivatyö heikentää merkittävästi tämän ihmisryhmän pitkän aikavälin työllistymisnäkymiä; toteaa, että koska suurin osa omaishoitajista on naisia, omaishoitajien työllisyystilannetta koskevaan kysymykseen sisältyy selvä sukupuoliulottuvuus; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja työnantajia kiinnittämään erityistä huomiota omaishoitajiin kohdistuviin työllisyysvaikutuksiin; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  EUVL C 204, 13.6.2018, s. 179.

(2)  EUVL C 366, 27.10.2017, s. 117.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0474.

(4)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 138.

(5)  EUVL C 102 E, 24.4.2008, s. 321.

(6)  6 EUVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(7)  https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/reports/psychosocial-risks-eu-prevalence-strategies-prevention/view

(8)  Institute for Health Metrics and Evaluation (2016), GBD Compare Data Visualization, http://vizhub.healthdata.org/gbd-compare

(9)  Science Group of the European Alcohol and Health Forum (2011), Alcohol, Work and Productivity, https://ec.europa.eu/health//sites/health/files/alcohol/docs/science_02_en.pdf

(10)  Eurofound (2012), Use of alcohol and drugs at the workplace, https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_files/docs/ewco/tn1111013s/tn1111013s.pdf

(11)  Eurofound, Kolmas Euroopan elämänlaatututkimus 2011–2012, https://www.eurofound.europa.eu/fi/surveys/european-quality-of-life-surveys/european-quality-of-life-survey-2012

(12)  S. 7 julkaisussa https://ec.europa.eu/health//sites/health/files/social_determinants/docs/final_sum_ecorys_web.pdf

(13)  S. 7, Main findings, julkaisussa https://www.oecd.org/els/emp/42699911.pdf

(14)  S. 5 julkaisussa https://ec.europa.eu/health//sites/health/files/social_determinants/docs/final_sum_ecorys_web.pdf

(15)  Eurostat, 2011 LFS ad hoc module, mainittu seuraavassa julkaisussa: https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/policies/docs/2017_chronic_framingdoc_en.pdf

(16)  http://www.alna.se/in-english

(17)  ”EU-OSHA Case Study on Austria – Fit2Work programme”https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/austria-fit2work/view

(18)  Lähde: Pathways project deliverable 5.2 ”Scoping Paper on the Available Evidence on the Effectiveness of Existing Integration and Re-Integration into Work Strategies for Persons with Chronic Conditions”.

(19)  Lähde: Return to work coaching services for people with a chronic disease by certified ”experts by experience”: the Netherlands. Case Study. EU-OSHA.

(20)  http://www.ecpc.org/WhitePaperOnCancerCarers.pdf

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/19

---

P8_TA(2018)0326

Unionin ja kolmansien maiden väliset suhteet rahoituspalvelujen sääntelyn ja valvonnan osalta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 unionin ja kolmansien maiden välisistä suhteista rahoituspalvelujen sääntelyn ja valvonnan osalta (2017/2253(INI))

(2019/C 433/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 2009 annetun Jacques De Larosièren johdolla toimineen, EU:n rahoitusvalvontaa käsitelleen korkean tason ryhmän kertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 2009 annetun Jacques De Larosièren johdolla toimineen, EU:n rahoitusvalvontaa käsitelleen korkean tason ryhmän kertomuksen,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan finanssivalvojien järjestelmän (EFVJ) tarkistamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan finanssivalvojien järjestelmän (EFVJ) tarkistamisesta (1),

| — | ottaa huomioon komission 15. toukokuuta 2014 julkistaman valmisteluasiakirjan ”Taloudellinen katsaus finanssialan sääntelyohjelmaan”(SWD(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 15. toukokuuta 2014 julkistaman valmisteluasiakirjan ”Taloudellinen katsaus finanssialan sääntelyohjelmaan”(SWD(2014)0158),

| — | ottaa huomioon 8. elokuuta 2014 annetun komission kertomuksen Euroopan valvontaviranomaisten ja Euroopan finanssivalvojien järjestelmän (EFVJ) toiminnasta (COM(2014)0509), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. elokuuta 2014 annetun komission kertomuksen Euroopan valvontaviranomaisten ja Euroopan finanssivalvojien järjestelmän (EFVJ) toiminnasta (COM(2014)0509),

| — | ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n roolista kansainvälisissä rahoitus-, valuutta- ja sääntelylaitoksissa ja -elimissä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n roolista kansainvälisissä rahoitus-, valuutta- ja sääntelylaitoksissa ja -elimissä (2),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon kannanottopyynnöstä – finanssipalveluja koskeva EU:n sääntelyjärjestelmä (COM(2016)0855), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon kannanottopyynnöstä – finanssipalveluja koskeva EU:n sääntelyjärjestelmä (COM(2016)0855),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”Saavutukset ja haasteet rahoituspalveluja koskevan EU:n lainsäädännön alalla: vaikutukset ja eteneminen kohti tehokkaampia ja toimivampia EU:n puitteita rahoituspalvelujen sääntelylle ja pääomamarkkinaunionille” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”Saavutukset ja haasteet rahoituspalveluja koskevan EU:n lainsäädännön alalla: vaikutukset ja eteneminen kohti tehokkaampia ja toimivampia EU:n puitteita rahoituspalvelujen sääntelylle ja pääomamarkkinaunionille” (3),

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden 27. helmikuuta 2017 julkistaman valmisteluasiakirjan, jossa arvioidaan rahoituspalvelujen alalla tehtyjä unionin vastaavuuspäätöksiä (”EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment”(SWD(2017)0102), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden 27. helmikuuta 2017 julkistaman valmisteluasiakirjan, jossa arvioidaan rahoituspalvelujen alalla tehtyjä unionin vastaavuuspäätöksiä (”EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment”(SWD(2017)0102),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevien suhteiden puitteista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevien suhteiden puitteista (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0263/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0263/2018),

| A. | toteaa, että finanssikriisin käynnistyttyä unionissa on hyväksytty yli 40 rahoitusalan säädöstä, joista 15:ssä on kolmansia maita koskevia säännöksiä, joilla annetaan komissiolle harkintavalta päättää EU:n puolesta yksipuolisesti, voidaanko ulkomaisilla oikeudenkäyttöalueilla sovellettavia sääntelymääräyksiä pitää vastaavina; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että finanssikriisin käynnistyttyä unionissa on hyväksytty yli 40 rahoitusalan säädöstä, joista 15:ssä on kolmansia maita koskevia säännöksiä, joilla annetaan komissiolle harkintavalta päättää EU:n puolesta yksipuolisesti, voidaanko ulkomaisilla oikeudenkäyttöalueilla sovellettavia sääntelymääräyksiä pitää vastaavina;

| B. | toteaa, että vastaavuus ja EU:n laajuinen toimilupa ovat selvästi eri käsitteitä, ja niistä aiheutuu sääntelyvallan käyttäjille, valvojille, rahoituslaitoksille ja markkinatoimijoille erilaisia oikeuksia ja velvoitteita; toteaa, että vastaavuuspäätöksillä ei myönnetä EU:n laajuista toimilupaa kolmansiin maihin sijoittautuneille rahoituslaitoksille, koska tämä konsepti kytkeytyy erottamattomasti sisämarkkinoihin, joilla on oma yhteinen sääntely-, valvonta-, täytäntöönpano- ja oikeusjärjestelmänsä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että vastaavuus ja EU:n laajuinen toimilupa ovat selvästi eri käsitteitä, ja niistä aiheutuu sääntelyvallan käyttäjille, valvojille, rahoituslaitoksille ja markkinatoimijoille erilaisia oikeuksia ja velvoitteita; toteaa, että vastaavuuspäätöksillä ei myönnetä EU:n laajuista toimilupaa kolmansiin maihin sijoittautuneille rahoituslaitoksille, koska tämä konsepti kytkeytyy erottamattomasti sisämarkkinoihin, joilla on oma yhteinen sääntely-, valvonta-, täytäntöönpano- ja oikeusjärjestelmänsä;

| C. | ottaa huomioon, ettei EU:n tekemiin kauppasopimuksiin ole vielä koskaan sisältynyt säännöksiä, jotka koskevat vastavuoroista markkinoille pääsyä rahoituspalvelujen alalla; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, ettei EU:n tekemiin kauppasopimuksiin ole vielä koskaan sisältynyt säännöksiä, jotka koskevat vastavuoroista markkinoille pääsyä rahoituspalvelujen alalla;

| D. | toteaa, että vastaavuuspäätöksiä varten ei ole yksittäistä järjestelmää, vaan kunkin säädöksen yhteydessä käynnistetään kohdennettu vastaavuusjärjestely, joka on räätälöity kyseisen säädöksen poliittisiin tavoitteisiin; toteaa, että nykyiset vastaavuussäännökset tarjoavat erilaisia lähestymistapoja, joista voidaan saada erilaisia etuja, mikä riippuu rahoituspalvelujen tarjoajasta ja markkinoista, joilla se toimii; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että vastaavuuspäätöksiä varten ei ole yksittäistä järjestelmää, vaan kunkin säädöksen yhteydessä käynnistetään kohdennettu vastaavuusjärjestely, joka on räätälöity kyseisen säädöksen poliittisiin tavoitteisiin; toteaa, että nykyiset vastaavuussäännökset tarjoavat erilaisia lähestymistapoja, joista voidaan saada erilaisia etuja, mikä riippuu rahoituspalvelujen tarjoajasta ja markkinoista, joilla se toimii;

| E. | katsoo, että vastaavuus on väline, jolla muun muassa edistetään kansainvälisen sääntelyn lähentymistä, joka saattaa johtaa kilpailun lisääntymiseen unionin sisämarkkinoilla yhdenvertaisin edellytyksin, kun estetään sääntelyn mielivaltaisuus, suojellaan kuluttajia ja sijoittajia, vaalitaan EU:n rahoitusvakautta ja säilytetään sisämarkkinoiden yhtenäisyys; pitää vastaavuutta myös välineenä, jolla varmistetaan EU:n ja kolmansien maiden rahoituslaitosten oikeudenmukainen ja tasapuolinen sääntely ja valvonta; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että vastaavuus on väline, jolla muun muassa edistetään kansainvälisen sääntelyn lähentymistä, joka saattaa johtaa kilpailun lisääntymiseen unionin sisämarkkinoilla yhdenvertaisin edellytyksin, kun estetään sääntelyn mielivaltaisuus, suojellaan kuluttajia ja sijoittajia, vaalitaan EU:n rahoitusvakautta ja säilytetään sisämarkkinoiden yhtenäisyys; pitää vastaavuutta myös välineenä, jolla varmistetaan EU:n ja kolmansien maiden rahoituslaitosten oikeudenmukainen ja tasapuolinen sääntely ja valvonta;

| F. | toteaa, että vastaavuuspäätökset perustuvat EU:n yhteiseen sääntökirjaan, ja ne tehdään teknisen arvioinnin perusteella; katsoo, että parlamentin olisi kuitenkin kyettävä valvomaan niitä nykyistä suuremmassa määrin; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että vastaavuuspäätökset perustuvat EU:n yhteiseen sääntökirjaan, ja ne tehdään teknisen arvioinnin perusteella; katsoo, että parlamentin olisi kuitenkin kyettävä valvomaan niitä nykyistä suuremmassa määrin;

| G. | ottaa huomioon, että komission mukaan vastaavuus on keskeinen väline, jolla voidaan hallinnoida tehokkaasti markkinatoimijoiden rajat ylittävää toimintaa vakaassa ja turvallisessa ympäristössä sellaisten kolmansien maiden oikeudenkäyttöalueiden kanssa, jotka noudattavat ja panevat täytäntöön samoja korkean tason vakavaraisuussääntöjä kuin EU ja valvovat näiden sääntöjen noudattamista; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komission mukaan vastaavuus on keskeinen väline, jolla voidaan hallinnoida tehokkaasti markkinatoimijoiden rajat ylittävää toimintaa vakaassa ja turvallisessa ympäristössä sellaisten kolmansien maiden oikeudenkäyttöalueiden kanssa, jotka noudattavat ja panevat täytäntöön samoja korkean tason vakavaraisuussääntöjä kuin EU ja valvovat näiden sääntöjen noudattamista;

| H. | katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan tuleva eroaminen unionista saattaa vaikuttaa merkittävästi rahoituspalvelujen sääntelyyn ja valvontaan, koska jäsenvaltioiden suhteet ovat nykyisin tiiviit tällä alalla; ottaa huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamista koskevat neuvottelut ovat edelleen kesken; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan tuleva eroaminen unionista saattaa vaikuttaa merkittävästi rahoituspalvelujen sääntelyyn ja valvontaan, koska jäsenvaltioiden suhteet ovat nykyisin tiiviit tällä alalla; ottaa huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamista koskevat neuvottelut ovat edelleen kesken;

| I. | katsoo, että mikäli eroamisesta ja siirtymäkaudesta saadaan aikaan ja ratifioidaan sopimus, rahoituslaitoksilla on enemmän aikaa sopeutua brexitiin; toteaa, että jos siirtymäaikaa ei ole, komission ja Euroopan valvontaviranomaisten on valmistauduttava suojelemaan rahoitusvakautta, sisämarkkinoiden eheyttä ja EU:n itsenäistä päätöksentekoa; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että mikäli eroamisesta ja siirtymäkaudesta saadaan aikaan ja ratifioidaan sopimus, rahoituslaitoksilla on enemmän aikaa sopeutua brexitiin; toteaa, että jos siirtymäaikaa ei ole, komission ja Euroopan valvontaviranomaisten on valmistauduttava suojelemaan rahoitusvakautta, sisämarkkinoiden eheyttä ja EU:n itsenäistä päätöksentekoa;

| J. | katsoo, että unionin rahoitusvakauden vuoksi on otettava täysimääräisesti huomioon kolmansien maiden markkinoiden ja EU:n sisämarkkinoiden väliset sidokset; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että unionin rahoitusvakauden vuoksi on otettava täysimääräisesti huomioon kolmansien maiden markkinoiden ja EU:n sisämarkkinoiden väliset sidokset;

| K. | muistuttaa kehottaneensa 19. tammikuuta 2016 antamassaan rahoitusalan lainsäädännön saavutuksia ja haasteita koskevassa päätöslauselmassa komissiota ”ehdottamaan yhtenäistä, johdonmukaista, avointa ja käytännöllistä sääntelykehystä kolmansien maiden vastaavuuksia koskeville menettelyille ja päätöksille ja ottamaan tällöin huomioon tulosperusteisen analyysin ja kansainväliset normit tai sopimukset”; |
| --- | --- |

K.

muistuttaa kehottaneensa 19. tammikuuta 2016 antamassaan rahoitusalan lainsäädännön saavutuksia ja haasteita koskevassa päätöslauselmassa komissiota ”ehdottamaan yhtenäistä, johdonmukaista, avointa ja käytännöllistä sääntelykehystä kolmansien maiden vastaavuuksia koskeville menettelyille ja päätöksille ja ottamaan tällöin huomioon tulosperusteisen analyysin ja kansainväliset normit tai sopimukset”;

Suhteet kolmansiin maihin kriisin käynnistyttyä

| 1. | toteaa, että unioni on kriisistä lähtien kehittänyt edelleen rahoitusalan sääntelyä kauaskantoisilla uudistuksilla ja panemalla täytäntöön kansainvälisiä normeja; pitää myönteisenä, että unioni ja kolmannet maat ovat lisänneet yhteistyötään sääntelyn ja valvonnan saralla; toteaa tämän parantaneen osaltaan rahoitusalan sääntelyn yleistä yhtenäisyyttä ja auttaneen tekemään unionista vastustuskykyisemmän rahoitusalan maailmanlaajuisia häiriöitä vastaan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että unionin olisi edistettävä maailmanlaajuisia rahoitusalan sääntelyn uudistuksia, joilla halutaan pienentää järjestelmäriskiä ja parantaa rahoitusvakautta ja joilla olisi pyrittävä avoimeen, yhdennettyyn ja vastustuskykyiseen rahoitusjärjestelmään, jolla tuetaan kestävää osallistavaa talouskasvua, työpaikkojen luomista ja investointeja; korostaa, että kaikissa kansainvälisen sääntely- ja valvontayhteistyön puitteissa olisi turvattava unionin rahoitusvakaus ja noudatettava unionin sääntely- ja valvontajärjestelmää ja -vaatimuksia sekä otettava huomioon niiden soveltaminen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa huolestuneena, että kansainvälisestä yhteistyöstä tulee entistä vaikeampaa, mikä johtuu toisistaan poikkeavista kansallisista eduista ja myötäsyntyisestä kannustamisesta siihen, että riskit siirretään muille oikeudenkäyttöalueille; |
| --- | --- |

3.

Unionin vastaavuusmenettelyt

| 4. | toteaa, että useissa unionin säädöksissä on kolmansien maiden kanssa tehtävää sääntely-yhteistyötä koskevia erityisiä säännöksiä, joissa käsitellään valvontayhteistyötä ja vakautta turvaavia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että vastaavuuden myöntäminen on unionin yksipuolisesti ja omien normiensa mukaisesti tekemä päätös; katsoo, että kansainvälistä yhteistyötä voidaan eräissä erityistapauksissa edistää myös EU:n ja kolmansien maiden yhteistyöjärjestelyillä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että EU:n olisi kannustettava muita oikeudenkäyttöalueita myöntämään EU:n markkinatoimijoille pääsy niiden rahoitusmarkkinoille; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että EU:n olisi tehostettava kansainvälisten ja omien normiensa mukaisesti verotusyhteistyötään kolmansien maiden kanssa siten, että hyödynnetään EU:n suhdetta kolmansiin maihin rahoituspalvelujen sääntelyn ja valvonnan alalla; katsoo, että vastaavuuspäätösten ehdoksi olisi asetettava, että kolmansilla mailla on tyydyttäviä sääntöjä verovilpin, veropetosten, veron kiertämisen ja rahanpesun torjumiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että EU:n vastaavuusjärjestelmä on olennainen osa erinäisiä rahoituspalvelujen sääntelyjärjestelmän sääntely- ja valvontasäännöksiä ja se voi tarjota monia etuja, joihin kuuluvat esimerkiksi kilpailun lisääminen, unioniin suuntautuvien pääomavirtojen lisääminen, unionin yritysten ja investoijien käytettävissä olevien välineiden ja investointivalintojen monipuolistaminen, sijoittajien ja kuluttajien vahvempi suojelu ja rahoitusvakaus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa jälleen kerran, että vastaavuuspäätöksillä ei useimmissa tapauksissa myönnetä kolmansiin maihin sijoittautuneille rahoituslaitoksille oikeutta tarjota rahoituspalveluja koko EU:n alueella; korostaa, että näillä päätöksillä saatetaan eräissä tapauksissa antaa kolmansien maiden laitoksille rajattu pääsy sisämarkkinoille tiettyjen tuotteiden tai palvelujen osalta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa sen sijaan, että EU:n laajuisella toimiluvalla yrityksille annetaan oikeus tarjota rahoituspalveluja koko ETA-alueella niiden kotijäsenvaltion myöntämällä lisenssillä ja kotijäsenvaltion valvonnassa ja että näin ollen se ei ole muihin kuin ETA-maihin sijoittautuneiden rahoituslaitosten käytettävissä, koska sen perustana ovat EU:n lainsäädännön nojalla yhdenmukaistetut vakavaraisuutta koskevat vaatimukset ja lisenssien vastavuoroinen tunnustaminen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että EU:n vastaavuusjärjestelyllä pyritään edistämään kansainvälisen sääntelyn lähentämistä ja tehostamaan valvontayhteistyötä EU:n ja kansainvälisten normien perusteella ja varmistamaan EU:n ja kolmansien maiden rahoituslaitosten yhdenvertainen kohtelu, samalla kun vaalitaan EU:n rahoitusvakautta ja suojellaan investoijia ja kuluttajia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että unionin nykyinen vastaavuuden myöntämisprosessi hyötyisi paremmasta avoimuudesta Euroopan parlamenttia kohtaan; katsoo, että jäsennelty monialainen käytännön kehys ja kolmansien maiden valvontajärjestelmien tunnustamista ja niiden arvioinnin tarkkuutta koskevat ohjeet parantaisivat avoimuutta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että vastaavuuspäätösten olisi oltava objektiivisia, oikeasuhteisia ja riskeihin varautuvia, samalla kun pidetään yllä EU:n sääntelyn tiukkoja vaatimuksia; katsoo lisäksi, että vastaavuuspäätökset olisi tehtävä unionin ja sen jäsenvaltioiden ja kansalaisten parhaiden etujen mukaisesti, kun otetaan huomioon unionin ja yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaus, markkinoiden eheys, sijoittajien ja kuluttajien suojeleminen sekä sisämarkkinoiden toimivuus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että vastaavuusarvioinnit ovat luonteeltaan teknisiä, kun taas vastaavuuspäätöksillä on selvä poliittinen ulottuvuus, joka saattaa tasapainottaa erilaisia poliittisia tavoitteita; edellyttää, että parlamentin ja neuvoston olisi voitava valvoa asianmukaisesti vastaavuuden myöntämistä kolmannelle maalle rahoituspalvelujen alalla, ja katsoo, että avoimuuden parantamiseksi ja kyseiset päätökset olisi tehtävä delegoiduissa säädöksissä turvautuen tarvittaessa vastustamatta jättämiseen varhaisessa vaiheessa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että 21. joulukuuta 2017 osana MiFID/MiFIR-asetusten mukaista vastaavuusmenettelyä tehdyllä komission päätöksellä, joka koski vastaavuuden myöntämistä Sveitsille yhteisten kauppapaikkojen osalta (ja joka rajattiin kahteentoista kuukauteen ja jota voidaan jatkaa, jos yhteisen institutionaalisen kehyksen suhteen edistytään riittävästi), oli selvä poliittinen ulottuvuus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille, että komissiolla on oikeus peruuttaa vastaavuuspäätös erityisesti tapauksissa, joissa kolmannen maan sääntelyssä on konkreettisia eroja, ja katsoo, että sitä olisi kuultava asianmukaisesti ja periaatteessa ennen tällaisen peruuttamispäätöksen tekemistä; edellyttää avoimien menettelyjen käyttöön ottamista vastaavuuspäätösten hyväksymistä, peruuttamista tai keskeyttämistä varten; |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että olisi kehitettävä yhtenäinen kehys kolmannen maan vastaavan järjestelyn jatkuvaa valvontaa varten; katsoo, että Euroopan valvontaviranomaisilla olisi oltava valtuudet neuvoa komissiota ja valvoa sääntelyn ja valvonnan kehittymistä kolmansissa maissa, koska tällainen kehitys saattaa vaikuttaa unioniin rahoitusjärjestelmän keskinäisten kytköksien vuoksi; edellyttää, että sille olisi tiedotettava käynnissä olevasta kolmansien maiden sääntelyn ja valvonnan seurannasta; ottaa tässä yhteydessä huomioon lainsäädäntöpaketin, joka koskee Euroopan rahoitusvalvontajärjestelmän uudelleen tarkastelua ja jossa edellytetään valvonnan lisäämistä vastaavuuspäätöksen jälkeen, mukaan lukien sääntelykysymykset, valvonta ja täytäntöönpano ja kolmannen maan markkinatilanne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että EU:n tulevassa vastaavuusjärjestelmässä kolmansien maiden olisi tiedotettava Euroopan valvontaviranomaisille kaikesta kansallisen sääntelyn kehittämisestä ja että vastaavuuspäätöksessä olisi edellytettävä sääntelyä ja valvontaa koskevaa hyvää yhteistyötä ja tietojenvaihtoa; katsoo myös, että kolmansien maiden olisi käytävä edelleen tiivistä vuoropuhelua EU:n kanssa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vaatii, että komissio tutkii ja esittelee vastaavuusmenettelyjen avointa, yhtenäistä ja johdonmukaista soveltamista varten selkeän kehyksen, jossa parannetaan vastaavuuden määrittämistä, uudelleentarkastelua, keskeyttämistä tai peruuttamista; kehottaa komissiota arvioimaan, millaista hyötyä saataisiin siitä, että vastaavuuden kolmansille maille myöntämiseen alettaisiin soveltaa hakemismenettelyä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | edellyttää, että asianomainen Euroopan valvontaviranomainen seuraa jatkuvasti vastaavuuspäätöksiä ja että seurannan tulokset julkistetaan; korostaa, että tällaisessa seurannassa olisi käsiteltävä asiaa koskevaa lainsäädäntöä, täytäntöönpanon ja valvonnan käytäntöjä sekä merkittäviä lainsäädännön muutoksia ja markkinakehitystä asianomaisessa kolmannessa maassa; kehottaa lisäksi Euroopan valvontaviranomaisia arvioimaan tapauskohtaisesti kehitystä kolmansissa maissa parlamentin, neuvoston ja komission esittämien perusteltujen pyyntöjen pohjalta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota harkitsemaan nykyistä vastaavuusjärjestelmää ja arvioimaan, edistetäänkö sillä EU:n ja kolmansien maiden rahoituslaitosten yhdenvertaisia edellytyksiä, kun samalla huolehditaan unionin ja yhden tai useamman jäsenvaltion rahoitusvakaudesta, markkinoiden eheydestä, sijoittajien ja kuluttajien suojelemisesta sekä sisämarkkinoiden toimivuudesta; katsoo että uudelleen tarkastelu ja tarvittaessa myös parannusehdotukset olisi julkistettava; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota raportoimaan vuosittain parlamentille kakista vastaavuuspäätöksistä, mukaan lukien myönnetyt, keskeytetyt tai peruutetut vastaavuudet, ja selittämään niiden perustelut; |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa Euroopan valvontaviranomaisten merkityksestä kolmansien maiden valvonta- ja sääntelyjärjestelmien analysoinnissa ja seurannassa ja kehottaa tässä yhteydessä antamaan asianomaisille Euroopan valvontaviranomaisille valtuudet kerätä, yhdistää ja analysoida tietoja; muistuttaa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten roolista myönnettäessä lupia rahoituslaitoksille, jotka haluavat siirtää osan salkunhoidostaan tai riskinhallinnastaan palveluntarjoajille kolmansissa maissa, joiden sääntelyjärjestelyt ovat unionin tasolla, sekä sääntelyn lähentämisen tärkeydestä; panee merkille meneillään olevan Euroopan valvontaviranomaisten tarkastelun, ja erityisesti ehdotukset, jotka koskevat rahoituslaitosten toteuttamien valtuutus-, ulkoistamis- tai riskinsiirtojärjestelyjen valvontaa; katsoo, että Euroopan valvontaviranomaisten ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä, jotta voidaan vaihtaa parhaita käytäntöjä ja varmistaa kolmansien maiden kanssa harjoitettavan sääntely-yhteistyön ja -toiminnan yhdenmukainen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

23.

EU:n rooli rahoitusalan sääntelyn maailmanlaajuisia normeja asetettaessa

| 24. | korostaa unionin aktiivista roolia maailmanlaajuisia normeja asetettaessa, koska näin voidaan pyrkiä rahoitusalan sääntelyn kansainväliseen yhtenäisyyteen ja rahoitusvakauden maksimointiin, vähentää systeemistä riskiä, suojella kuluttajia ja sijoittaja ja ehkäistä oikeudenkäyttöalueiden välisiä sääntelyn porsaanreikiä ja kehittää tehokas kansainvälinen rahoitusjärjestelmä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | edellyttää, että unioni ja jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti rahoitusalan maailmanlaajuisia normeja laativien elinten toimintaan; muistuttaa unionin roolista kansainvälisissä rahoitus-, valuutta- ja sääntelylaitoksissa ja -elimissä antamassaan päätöslauselmassa komissiolle esittämistään pyynnöistä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | edellyttää siksi tämän ohella, että unionin ja Yhdysvaltojen yhteistä rahoitusmarkkinoiden foorumia päivitetään järjestämällä useampia säännöllisiä tapaamisia, joiden tarkoituksena on tehdä koordinoinnista toistuvampaa ja johdonmukaisempaa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toteaa, ettei kolmansia maita koskevien suhteiden parantamista rahoituspalvelujen alalla ja EU:n pääomamarkkinoiden vahvistamista saisi pitää toisensa poissulkevina; korostaa sen vuoksi, että on tärkeää edetä pääomamarkkinaunionia koskevassa hankkeessa; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0202.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0108.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0006.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0069.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/24

---

P8_TA(2018)0327

Kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistäminen EU:n raja-alueilla

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämisestä EU:n raja-alueilla (2018/2054(INI))

(2019/C 433/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 4, 162, 174–178 ja 349 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 4, 162, 174–178 ja 349 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (2),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006 (3),

| — | ottaa huomioon potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9. maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9. maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (4),

| — | ottaa huomioon 20. syyskuuta 2017 annetun komission tiedonannon kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämisestä EU:n raja-alueilla (COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. syyskuuta 2017 annetun komission tiedonannon kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämisestä EU:n raja-alueilla (COM(2017)0534),

| — | ottaa huomioon kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämisestä EU: n raja-alueilla annetun komission tiedonannon liitteenä olevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka julkaistiin 20. syyskuuta 2017 (SWD(2017)0307), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämisestä EU: n raja-alueilla annetun komission tiedonannon liitteenä olevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka julkaistiin 20. syyskuuta 2017 (SWD(2017)0307),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n vähemmän kehittyneistä alueista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n vähemmän kehittyneistä alueista (5),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta EU:ssa: komission seitsemäs kertomus (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta EU:ssa: komission seitsemäs kertomus (6),

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n koheesiopolitiikan rakentamisesta vuoden 2020 jälkeen (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n koheesiopolitiikan rakentamisesta vuoden 2020 jälkeen (7),

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman kumppanien osallisuuden ja näkyvyyden lisäämisestä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen toiminnassa (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman kumppanien osallisuuden ja näkyvyyden lisäämisestä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen toiminnassa (8),

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman oikeasta rahoitusvalikoimasta Euroopan alueille: rahoitusvälineet ja avustukset EU:n koheesiopolitiikassa (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman oikeasta rahoitusvalikoimasta Euroopan alueille: rahoitusvälineet ja avustukset EU:n koheesiopolitiikassa (9),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman investoinneista työllisyyteen ja kasvuun – Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikutusten maksimointi: yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 16 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen arviointi (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman investoinneista työllisyyteen ja kasvuun – Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikutusten maksimointi: yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 16 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen arviointi (10),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 8. helmikuuta 2017 antaman lausunnon raja-alueiden puuttuvista liikenneyhteyksistä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 8. helmikuuta 2017 antaman lausunnon raja-alueiden puuttuvista liikenneyhteyksistä (11),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja älykkääseen erikoistumiseen tähtäävistä tutkimus- ja innovointistrategioista (RIS3) (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja älykkääseen erikoistumiseen tähtäävistä tutkimus- ja innovointistrategioista (RIS3) (12),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan alueellisesta yhteistyöstä – parhaat käytänteet ja innovatiiviset toimet (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan alueellisesta yhteistyöstä – parhaat käytänteet ja innovatiiviset toimet (13),

| — | ottaa huomioon 10. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Koheesiopolitiikan 2014–2020 uudet alueellisen kehittämisen välineet: yhdennetyt alueelliset investoinnit ja paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet (14)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Koheesiopolitiikan 2014–2020 uudet alueellisen kehittämisen välineet: yhdennetyt alueelliset investoinnit ja paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet (14)”,

| — | ottaa huomioon yksinkertaistamista Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) edunsaajien osalta seuraavan korkean tason ryhmän päätelmät ja suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yksinkertaistamista Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) edunsaajien osalta seuraavan korkean tason ryhmän päätelmät ja suositukset,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A8-0266/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A8-0266/2018),

| A. | toteaa, että EU:n ja sen Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvien naapurimaiden välillä on kaikkiaan 40 unionin maaraja-aluetta ja unionin sisäistä raja-aluetta, jotka muodostavat 40 prosenttia koko unionin alueesta ja joilla asuu lähes 30 prosenttia unionin väestöstä ja muodostetaan lähes kolmannes unionin BKT:stä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että EU:n ja sen Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvien naapurimaiden välillä on kaikkiaan 40 unionin maaraja-aluetta ja unionin sisäistä raja-aluetta, jotka muodostavat 40 prosenttia koko unionin alueesta ja joilla asuu lähes 30 prosenttia unionin väestöstä ja muodostetaan lähes kolmannes unionin BKT:stä;

| B. | toteaa, että raja-alueiden, etenkin alhaisen väestötiheyden raja-alueiden, sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen edellytykset ovat kehnommat ja niiden taloudellinen toimintakyky on yleisesti ottaen heikompi kuin jäsenvaltioiden muiden alueiden eikä niiden taloudellisia mahdollisuuksia kyetä hyödyntämään kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että raja-alueiden, etenkin alhaisen väestötiheyden raja-alueiden, sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen edellytykset ovat kehnommat ja niiden taloudellinen toimintakyky on yleisesti ottaen heikompi kuin jäsenvaltioiden muiden alueiden eikä niiden taloudellisia mahdollisuuksia kyetä hyödyntämään kokonaisuudessaan;

| C. | toteaa, että myös fyysiset ja/tai maantieteelliset esteet rajoittavat raja-alueiden taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta niin unionissa kuin muualla ja että erityisesti tämä pätee vuoristoalueisiin; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että myös fyysiset ja/tai maantieteelliset esteet rajoittavat raja-alueiden taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta niin unionissa kuin muualla ja että erityisesti tämä pätee vuoristoalueisiin;

| D. | toteaa, että jo toteutetuista toimista huolimatta ilmenee edelleen esteitä, jotka ovat lähinnä hallinnollisia, kielellisiä ja oikeudellisia ja jotka haittaavat raja-alueiden kasvua, taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja alueiden välistä ja sisäistä yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että jo toteutetuista toimista huolimatta ilmenee edelleen esteitä, jotka ovat lähinnä hallinnollisia, kielellisiä ja oikeudellisia ja jotka haittaavat raja-alueiden kasvua, taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja alueiden välistä ja sisäistä yhteenkuuluvuutta;

| E. | panee merkille komission vuonna 2017 tekemän arvion siitä, että mikäli nykyisistä esteistä poistettaisiin pelkästään 20 prosenttia, raja-alueiden BKT kasvaisi 2 prosenttia tai noin 91 miljardia euroa, mikä merkitsisi noin miljoonaa uutta työpaikkaa; toteaa, että alueellisen yhteistyön, mukaan lukien rajatylittävä yhteistyö, katsotaan laajalti tuottavan aitoa ja näkyvää lisäarvoa etenkin sisärajaseudulla asuville unionin kansalaisille; |
| --- | --- |

E.

panee merkille komission vuonna 2017 tekemän arvion siitä, että mikäli nykyisistä esteistä poistettaisiin pelkästään 20 prosenttia, raja-alueiden BKT kasvaisi 2 prosenttia tai noin 91 miljardia euroa, mikä merkitsisi noin miljoonaa uutta työpaikkaa; toteaa, että alueellisen yhteistyön, mukaan lukien rajatylittävä yhteistyö, katsotaan laajalti tuottavan aitoa ja näkyvää lisäarvoa etenkin sisärajaseudulla asuville unionin kansalaisille;

| F. | toteaa, että raja-alueilla on noin 2 miljoonaa työntekijää ja opiskelijaa, jotka tekevät työtä tai opiskelevat toisessa jäsenvaltiossa, ja että tästä määrästä 1,3 miljoonaa on työntekijöitä, mikä vastaa 0,6:ta prosenttia 28 jäsenvaltion unionin kaikista työntekijöistä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että raja-alueilla on noin 2 miljoonaa työntekijää ja opiskelijaa, jotka tekevät työtä tai opiskelevat toisessa jäsenvaltiossa, ja että tästä määrästä 1,3 miljoonaa on työntekijöitä, mikä vastaa 0,6:ta prosenttia 28 jäsenvaltion unionin kaikista työntekijöistä;

| G. | toteaa, että nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä 95 prosenttia Euroopan laajuisen liikenneverkon ja Verkkojen Eurooppa -välineen määrärahoista kohdennetaan Euroopan laajuisen liikenneverkon ydinverkkokäytäviin, kun taas kattavaa verkkoa koskeviin pieniin hankkeisiin ja verkon yhteyksiä koskeviin toimenpiteisiin ei useinkaan saada osarahoitusta tai kansallista rahoitusta, vaikka ne ovat olennaisia tiettyjen ongelmien ratkaisemiseksi ja rajatylittävien yhteyksien ja talouksien kehittämiseksi; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä 95 prosenttia Euroopan laajuisen liikenneverkon ja Verkkojen Eurooppa -välineen määrärahoista kohdennetaan Euroopan laajuisen liikenneverkon ydinverkkokäytäviin, kun taas kattavaa verkkoa koskeviin pieniin hankkeisiin ja verkon yhteyksiä koskeviin toimenpiteisiin ei useinkaan saada osarahoitusta tai kansallista rahoitusta, vaikka ne ovat olennaisia tiettyjen ongelmien ratkaisemiseksi ja rajatylittävien yhteyksien ja talouksien kehittämiseksi;

| H. | ottaa huomioon, että komissio aikoo myös esittää unionin merten sisäraja-alueita koskevan kantansa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että komissio aikoo myös esittää unionin merten sisäraja-alueita koskevan kantansa;

| I. | toteaa, että unionin ulkorajoilla, mukaan lukien syrjäisimmät alueet, maaseutualueet, teollisuuden muutosprosessissa olevat alueet, syrjäiset alueet ja saarialueet sekä SEUT:n 174 artiklassa tarkoitetut pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivät alueet, kohdatut moninaiset haasteet saattaisivat myös antaa aihetta siihen, että komissio hyväksyy niitä koskevan kannan; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että unionin ulkorajoilla, mukaan lukien syrjäisimmät alueet, maaseutualueet, teollisuuden muutosprosessissa olevat alueet, syrjäiset alueet ja saarialueet sekä SEUT:n 174 artiklassa tarkoitetut pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivät alueet, kohdatut moninaiset haasteet saattaisivat myös antaa aihetta siihen, että komissio hyväksyy niitä koskevan kannan;

| 1. | pitää myönteisenä kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistämistä EU: n raja-alueilla koskevaa komission tiedonantoa, joka on laadittu kahden vuoden tutkimusten ja vuoropuhelun tuloksena ja jossa tarjotaan arvokas näkemys EU:n sisäraja-alueiden haasteisiin ja esteisiin; korostaa tässä yhteydessä, kuinka tärkeää on hyödyntää hyviä käytäntöjä ja menestystarinoita ja julkaista niitä, kuten komission tiedonannossa tehdään, ja kehottaa jatkotoimiin, joissa analysoidaan samaan tapaan EU:n ulkoraja-alueita; |
| --- | --- |

1.

Pysyviin esteisiin paneutuminen

| 2. | korostaa, että julkisten palvelujen saatavuus yhdessä niiden kehittämisen kanssa on ratkaisevaa sisäraja-alueilla asuvalle 150 miljoonan hengen väestölle ja että palvelujen saatavuutta haittaavat toistuvasti lukuisat oikeudelliset ja hallinnolliset sekä kielelliset esteet; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita maksimoimaan toimensa ja nopeuttamaan yhteistyötä näiden esteiden poistamiseksi ja edistämään ja vakiinnuttamaan sähköisen hallinnon käyttöä etenkin terveydenhuoltopalvelujen, liikenteen, elintärkeän fyysisen infrastruktuurin rakentamisen, koulutuksen, kulttuurin, urheilun, viestinnän, työvoiman liikkuvuuden, ympäristön sekä sääntelyn, rajatylittävän kaupan ja yritysten kehittymisen yhteydessä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että raja-alueiden ongelmat ja haasteet ovat jossain määrin yhteisiä, mutta ne myös vaihtelevat alueittain tai jäsenvaltioittain ja riippuvat kulloisenkin alueen erityisistä oikeudellisista, hallinnollisista, taloudellisista ja maantieteellisitä piirteistä, mikä tarkoittaa, että kuhunkin näistä alueista on paneuduttava tapauskohtaisesti; ottaa huomioon raja-alueiden yleensä yhteiset kehittämismahdollisuudet; kannustaa soveltamaan räätälöityjä, yhdennettyjä ja paikkalähtöisiä lähestymistapoja, kuten paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita (CLLD); |
| --- | --- |

3.

| 4. | tähdentää, että jäsenvaltioiden erilaiset oikeudelliset ja institutionaaliset kehykset saattavat johtaa raja-alueilla oikeudelliseen epävarmuuteen, joka pitkittää hankkeita, kasvattaa niiden täytäntöönpanon kustannuksia ja merkitsee jälleen yhtä haittaa raja-alueiden kansalaisille, instituutioille ja yrityksille, ja hankaloittaa usein hyvien hankkeiden toteuttamista; korostaa siksi, että olisi suotavaa, että jäsenvaltiot tai ainakin raja-alueet täydentäisivät paremmin toisiaan ja parantaisivat koordinointia, viestintää ja yhteentoimivuutta ja olisivat innokkaampia poistamaan esteitä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ottaa huomioon rajojen yli töissä käyvien erityistilanteen, sillä raja-alueiden haasteet koettelevat heitä tuntuvimmin, ja toteaa, että näihin haasteisiin kuuluvat erityisesti muun muassa uudelleenkoulutuksen jälkeen hankittujen tutkintotodistusten ja muiden pätevyyksien tunnustaminen, terveydenhuolto, liikenne sekä avoimia työpaikkoja, sosiaaliturvaa ja verotusjärjestelmiä koskevien tietojen saatavuus; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita nopeuttamaan toimiaan näiden esteiden poistamiseksi ja raja-alueiden alue- ja paikallisviranomaisten toimivallan, varojen lisäämiseksi ja riittävän liikkumavaran suomiseksi, jotta naapurimaiden kansallisia oikeus- ja hallintojärjestelmiä voidaan koordinoida paremmin rajojen yli töissä käyvien elämänlaadun parantamiseksi; korostaa tässä yhteydessä, miten tärkeää on soveltaa parhaita käytäntöjä kaikkialla unionissa ja tiedottaa niistä; korostaa, että nämä ongelmat ovat vielä mutkikkaampia, kun rajojen yli käydään töissä unioniin siten, että lähtö- tai kohdemaa on unioniin kuulumaton maa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että raja-alueilla harjoitettavalla liiketoiminnalla on monia haasteita, jotka liittyvät erityisesti työ- ja kauppaoikeuden, verotuksen, julkisten hankintojen ja sosiaaliturvajärjestelmien hyväksymiseen ja täytäntöönpanoon; kehottaa jäsenvaltioita ja alueita mukauttamaan asiaa koskevia oikeudellisia säännöksiä paremmin rajatylittävien alueiden aiheuttamiin haasteisiin ja yhdenmukaistamaan niitä ja lähentämään sääntelykehyksiä toisiinsa, jotta kansallisen lainsäädännön täytäntöönpano voisi olla oikeudellisesti johdonmukaisempaa ja joustavampaa; kehottaa myös parantamaan rajatylittävistä kysymyksistä tiedottamista esimerkiksi perustamalla keskitettyjä asiointipisteitä, jotta työntekijät ja yritykset voivat täyttää velvollisuutensa ja käyttää kaikkia oikeuksiaan täysipainoisesti ja sen jäsenvaltion oikeusjärjestelmän mukaisesti, jossa palveluja tarjotaan; edellyttää, että nykyisiä ratkaisuja hyödynnetään paremmin ja varmistetaan nykyisten yhteistyörakenteiden rahoitus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää valitettavana, että komission tiedonannossa ei arvioitu erityisesti pk-yrityksiä, mukaan lukien niille tarjottavissa oleva lisätuki; katsoo, että pk-yrityksillä on rajatylittävässä vuorovaikutuksessa erityisiä haasteita, joihin kuuluvat muun muassa kielelliset sekä hallinnollisia valmiuksia, kulttuurieroja ja oikeudellisia eroja koskevat haasteet; korostaa, että näiden haasteiden ratkaiseminen on erittäin tärkeää, koska pk-yritykset työllistävät 67 prosenttia rahoitusalan ulkopuolisista työntekijöistä ja tuottavat 57 prosenttia lisäarvosta (15); |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että raja-alueiden ja erityisesti alhaisen väestötiheyden raja-alueiden liikennepalvelut ja etenkään rajatylittävät julkisen liikenteen palvelut eivät osin puuttuvien tai käyttämättömien yhteyksien vuoksi ole vielä riittävän kehittyneitä tai koordinoituja, mikä haittaa rajatylittävää liikkuvuutta ja talouskehitysnäkymiä; korostaa lisäksi, että monimutkaiset sääntely- ja hallintojärjestelyt haittaavat erityisen paljon rajatylittävän liikenteen infrastruktuuria; korostaa nykyisiä mahdollisuuksia kestävän liikenteen kehittämiseen ensisijaisesti julkisen liikenteen perusteella ja odottaa siinä mielessä tulevaa komission tutkimusta puuttuvista rautatieyhteyksistä sisärajoilla; tähdentää, että jokaisen tällaisen tutkimuksen tai kaikkien tulevien suositusten olisi muun muassa perustuttava alue- ja paikallisviranomaisten ja kansallisten viranomaisten tietoihin ja kokemuksiin ja että olisi otettava huomioon kaikki rajatylittävää yhteistyötä ja nykyisten rajatylittävien yhteyksien parantamista koskevat ehdotukset; kehottaa rajatylittäviä alueviranomaisia ehdottamaan tapoja liikenneverkkojen nykyisten puutteiden poistamiseksi; toteaa, että osa nykyisestä rautatieinfrastruktuurista on käyttämättä tuen puuttumisen vuoksi; korostaa etuja, joita vesiväylien edelleen kehittämisestä voi koitua paikallisille ja alueellisille talouksille; kehottaa keskittämään Verkkojen Eurooppa -välineen yhden toimintalinjan raja-alueiden kestävän liikenteen infrastruktuurien puuttuvien yhteyksien toteuttamiseen ja osoittamaan siihen riittävän rahoituksen; korostaa, että on ratkaistava liikenteen pullonkaulat, jotka haittaavat taloudellista toimintaa, kuten kuljetuksia, matkailua ja kansalaisten matkantekoa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että raja-alueiden houkuttelevuus asuinpaikkana ja investointikohteena riippuu pitkälti elämänlaadusta, julkisten ja kaupallisten palvelujen saatavuudesta niin kansalaisten kuin yritysten kannalta sekä liikenteen laadusta; toteaa, että nämä edellytykset kyetään täyttämään ja säilyttämään ainoastaan tiiviissä yhteistyössä rajan kummallakin puolella toimivien kansallisten ja alue- ja paikallisviranomaisten ja yritysten kanssa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää valitettavana, että terveydenhuoltopalvelujen ja -menetelmien ja niiden maksamisen/korvaamisen ennakkohyväksyntää koskevat menettelyt ovat erilaisia ja mutkikkaita, että potilaille aiheutuu hallinnollista rasitetta heidän käydessään erikoislääkärien vastaanotolla rajojen yli, että teknologian käytössä ja potilastietojen jakamisessa on yhteensovittamattomia eroja eikä yhdennettyjä tietoja ole saatavilla; katsoo kaiken tämän paitsi rajoittavan saatavuutta kummallakin puolen rajaa ja haittaavan siten terveydenhuoltopalvelujen hyödyntämistä mahdollisimman hyvin myös haittaavan hätä- ja pelastuspalvelujen toimintaa rajatylittävissä tehtävissä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa unionin raja-alueiden mahdollista roolia ympäristöasioissa ja ympäristönsuojelussa, koska ympäristön pilaantuminen ja luonnonkatastrofit ovat usein rajat ylittäviä; kannattaa tässä yhteydessä unionin raja-alueiden rajatylittäviä ympäristönsuojeluhankkeita, koska näillä alueilla on usein ympäristöhaasteita, jotka johtuvat naapurimaiden ympäristönormien ja oikeudellisen sääntelyn eroista; edellyttää myös, että parannetaan koordinointia ja yhteistyötä sisävesien hoitamisen alalla, jotta voidaan ehkäistä luonnonkatastrofeja, kuten tulvia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota paneutumaan pikaisesti ongelmiin, jotka aiheutuvat raja-alueiden fyysisistä ja maantieteellisistä esteistä; |
| --- | --- |

12.

Yhteistyön ja luottamuksen tehostaminen

| 13. | katsoo, että edellä mainittujen itsepintaisten ongelmien ratkaisemisen kannalta on ratkaisevan tärkeää, että eri tasojen sidosryhmät saavuttavat vastavuoroisen luottamuksen, poliittisen tahdon ja joustavan lähestymistavan aina paikallisesta tasosta kansalliseen tasoon ja kansalaisyhteiskunta mukaan luettuna; katsoo, että raja-alueiden näkökulmasta koheesiopolitiikan arvo perustuu työllisyyden ja kasvun edistämistavoitteeseen ja että kyseinen toiminta on käynnistettävä unionin ja jäsenvaltioiden tasolla ja alue- ja paikallistasolla; edellyttää siksi koordinoinnin ja vuoropuhelun parantamista, tehokkaampaa tiedonvaihtoa ja parhaita käytänteitä koskevan viranomaisten keskinäisen vaihdon lisäämistä, erityisesti alue- ja paikallistasolla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan tällaista yhteistyötä ja järjestämään yhteistyön rakenteita varten rahoitusta, jotta voidaan varmistaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on riittävä toiminnallinen ja taloudellinen riippumattomuus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa koulutuksen ja kulttuurin merkitystä ja erityisesti mahdollisuuksia vauhdittaa monikielisyyden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämistä raja-alueilla; korostaa koulujen ja paikallisten joukkotiedotusvälineiden tarjoamia mahdollisuuksia näissä pyrkimyksissä ja kehottaa sisäraja-alueiden jäsenvaltioita, alueita ja kuntia sisällyttämään naapurimaiden kielten opettamisen opetussuunnitelmiinsa jo esikoulusta lähtien; korostaa lisäksi, että monikielistä lähestymistapaa on edistettävä hallinnon kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään todistusten, tutkintojen ja ammattipätevyyksien vastavuoroista tunnustamista ja niiden parempaa ymmärtämistä naapurialueiden välillä; kehottaa näin ollen sisällyttämään opetusohjelmaan erityistaitoja rajatylittävien työllistymismahdollisuuksien lisäämiseksi, taitojen validointi ja tunnustaminen mukaan luettuina; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kannattaa erilaisia toimenpiteitä, joilla pyritään torjumaan kaikenlaista syrjintää raja-alueilla ja purkamaan heikossa asemassa olevien ihmisten työnsaannin ja yhteiskuntaan integroitumisen esteitä; tukee tältä osin yhteisötalouden yritysten edistämistä ja kehittämistä raja-alueilla, koska siten mahdollistetaan työpaikkojen luominen varsinkin heikossa asemassa oleville ryhmille, kuten työttömille nuorille ja vammaisille; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää sähköisen hallinnon toimintaohjelmaa 2016–2020 (16) myönteisenä välineenä, jolla saadaan aikaan tehokas ja osallistava julkishallinto, ja ottaa huomioon tämän suunnitelman erityisen arvon raja-alueita koskevien yksinkertaistamistoimenpiteiden kannalta; toteaa, että sähköisen hallinnon nykyisten järjestelmien on oltava yhteentoimivia niin kansallisen hallinnon kuin alue- ja paikallishallinnon tasolla; on kuitenkin huolissaan siitä, että suunnitelman täytäntöönpano on takkuillut eräissä jäsenvaltioissa; on huolissaan myös viranomaisten sähköisten järjestelmien usein puutteellisesta yhteentoimivuudesta ja siitä, että verkossa ei ole juurikaan palveluja ulkomaisille yrittäjille, jotka haluavat aloittaa liiketoiminnan jossain muussa maassa; kehottaa siksi jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, mukaan lukien kielelliset välineet, joilla parannetaan digitaalisten palvelujen saatavuutta naapurialueiden mahdollisten käyttäjien kannalta; kehottaa raja-alueiden viranomaisia perustamaan portaaleja liiketoimintaa koskevien rajatylittävien aloitteiden kehittämistä varten; kehottaa jäsenvaltiota ja alue- ja paikallisviranomaisia vauhdittamaan sähköisen hallinnon hankkeita, jotka vaikuttavat myönteisesti rajaseudun asukkaiden elämään ja työhön; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että eräillä sisä- ja ulkoraja-alueilla on vakavia muuttoliikehaasteita, jotka usein ylittävät näiden raja-alueiden valmiudet, ja kannustaa hyödyntämään asianmukaisesti Interreg-ohjelmia sekä raja-alueiden alue- ja paikallisviranomaisten välistä hyvien käytäntöjen vaihtoa, kun on kyse kansainvälistä suojelua tarvitsevien pakolaisten kotouttamisesta; korostaa, että Euroopan tasolla tarvitaan tukea ja koordinointia ja että kansallisten hallitusten on tuettava alue- ja paikallisviranomaisia niiden reagoidessa näihin haasteisiin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota esittämään näkemyksensä siitä, miten reagoidaan unionin merten sisä- ja ulkoraja-alueiden haasteisiin; edellyttää lisätukea unionin ulkoraja-alueiden rajatylittäviin hankkeisiin, erityisesti kun hanke toteutetaan yhdessä sellaisten kolmansien maiden raja-alueiden kanssa, jotka ovat yhdentymässä unioniin; toteaa jälleen tässä yhteydessä, että kaikkien raja-alueiden piirteet ja haasteet ovat jossain määrin yhteisiä, vaikka ne edellyttävät eriytettyä räätälöityä lähestymistapaa; kehottaa ottamaan erityisesti huomioon syrjäisimmät alueet ja unionin ulkoraja-alueet ja antamaan niille riittävästi tukea; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että tulevassa koheesiopolitiikassa olisi otettava riittävän hyvin huomioon ne Euroopan alueet, joihin brexit vaikuttaa tuntuvimmin, ja erityisesti ne alueet, joista tulee brexitin myötä unionin (maa- tai meri)ulkorajoja, ja kohdennettava niille riittävästi tukea; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan raja-alueiden terveydenhuollon täydentävyyttä ja varmistamaan, että raja-alueiden pelastuspalvelussa, kuten terveydenhuollossa ja polisin ja palokunnan toiminnassa, tehdään aitoa yhteistyötä, jotta voidaan varmistaa potilaan oikeuksien kunnioittaminen siten kuin siitä on säädetty rajat ylittävää terveydenhuoltoa koskevassa direktiivissä sekä palvelujen saatavuuden ja laadun paraneminen; kehottaa jäsenvaltioita, alueita ja kuntia tekemään kahden- tai monenvälisiä puitesopimuksia terveydenhuollon rajatylittävästä yhteistyöstä ja muistuttaa tässä yhteydessä niin kutsutuista ZOAST-vyöhykkeistä, joilla kuuden raja-alueen asukkaat voivat saada terveydenhuoltoa kummankin puolen rajaa nimetyissä terveydenhuoltolaitoksissa ilman hallinnollisia tai taloudellisia esteitä; toteaa, että näistä vyöhykkeistä on tullut terveydenhuollon rajatylittävän yhteistyön vertailukohtia koko Euroopassa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota tarkastelemaan mahdollisuuksia tehostaa ulkorajoilla yhteistyötä ja poistaa aluekehityksen esteitä naapurialueiden kanssa, etenkin kun on kyse sellaisten maiden alueista, jotka valmistautuvat liittymään unioniin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa pienen mittakaavan hankkeiden ja rajatylittävien hankkeiden merkitystä, koska ne lähentävät ihmisiä toisiinsa ja luovat siten uusia mahdollisuuksia paikalliselle kehittämiselle; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, miten tärkeää on ottaa oppia eräiden raja-alueiden menestystarinoista ja hyödyntää edelleen niiden tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa urheilun merkitystä välineenä, jolla helpotetaan kotoutumista raja-alueiden yhteisöihin, ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota kohdentamaan riittävästi varoja alueellisen yhteistyön ohjelmiin, joilla rahoitetaan paikallista urheiluinfrastruktuuria; |
| --- | --- |

25.

Unionin välineiden käyttäminen johdonmukaisuuden parantamiseen

| 26. | korostaa Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmien ja erityisesti rajatylittävien yhteistyöohjelmien erittäin merkittävää ja myönteistä roolia raja-alueiden taloudellisessa ja sosiaalisessa kehittämisessä ja näiden alueiden, mukaan lukien meri- ja ulkoraja-alueet, yhteenkuuluvuuden lisäämisessä; pitää myönteisenä, että Euroopan alueellista yhteistyötä pidetään komission monivuotista rahoituskehystä 2021–2027 koskevassa ehdotuksessa edelleen merkittävänä tavoitteena, jolla on oltava näkyvämpi rooli vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikassa ja jonka talousarviota on lisättävä merkittävästi, erityisesti rajatylittävää ulottuvuutta varten; korostaa Euroopan alueellisen yhteistyön näkyvää eurooppalaista lisäarvoa ja kehottaa neuvostoa hyväksymään tähän tarkoitukseen ehdotetut määrärahat; korostaa samalla, että ohjelmia on yksinkertaistettava ja että on varmistettava Euroopan alueellisen yhteistyön parempi johdonmukaisuus unionin yleisten tavoitteiden kanssa ja ohjelmien joustavuus, jotta voidaan paneutua paremmin paikallisiin ja alueellisiin haasteisiin, vähentää edunsaajiin kohdistuvaa hallinnollista rasitusta ja edistää lisäinvestointien hankkimista kestävän infrastruktuurin hankkeisiin rajatylittävien yhteistyöohjelmien avulla; kehottaa raja-alueiden viranomaisia hyödyntämään tehokkaammin näistä ohjelmista saatavaa tukea; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota antamaan säännöllisesti parlamentille selonteon poistetuista rajatylittävän yhteistyön esteistä; kannustaa komissiota tehostamaan rajatylittävän yhteistyön käynnissä olevaa nykyaikaistamista ja syventämistä edistävien nykyisten innovatiivisten välineiden käyttöä ja jatkamaan uusien kehittämistä; toteaa, että tällaisia välineitä ovat esimerkiksi raja-alueiden yhteyspiste, tehostettu Solvit-järjestelmä ja yhteinen digitaalinen palveluväylä ja että niillä organisoidaan rajatylittäviä alueellisia seikkoja koskevaa asiantuntemusta ja neuvontapalveluja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään julkishallinnoistaan mahdollisimman pitkälle lähtökohtaisesti digitaalisia, jotta raja-alueiden asukkaille ja yrityksille voidaan varmistaa päästä päähän ulottuvat digitaaliset julkiset palvelut; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, miten tärkeää on, että komissio kerää tietoja rajatylittävästä vuorovaikutuksesta, jotta päätöksiä voidaan tehdä paremmin ja parempien tietojen varassa yhteistyössä jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien kanssa; katsoo, että tätä varten on tuettava ja rahoitettava pilottihankkeita, ohjelmia, tutkimuksia, analyysejä ja alueellista tutkimusta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa hyödyntämään paremmin mahdollisuuksia, joita unionin makroaluestrategiat voivat tarjota reagoitaessa raja-alueiden haasteisiin; |
| --- | --- |

29.

| 30. | katsoo, että koheesiopolitiikassa olisi painotettava enemmän investoimista ihmisiin, koska raja-alueiden taloutta voidaan elvyttää yhdistämällä tehokkaasti innovointia, inhimillistä pääomaa, hyvää hallintoa ja institutionaalisia valmiuksia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pitää valitettavana, että eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän mahdollisuuksia ei ole hyödynnetty kokonaisuudessaan, mikä saattaa johtua osittain alue- ja paikallisviranomaisten varautuneisuudesta ja osittain siitä, että nämä viranomaiset pelkäävät perusteettomasti toimivallan siirtymistä, sekä edelleen vaivaavasta toimivaltaa koskevan tiedon puutteellisuudesta; kehottaa selvittämään ripeästi mahdolliset muut syyt tähän tilanteeseen ja puuttumaan niihin; kehottaa komissiota ehdottamaan toimenpiteitä, joilla poistetaan tämän välineen tehokkaan soveltamisen esteet; muistuttaa, että Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmissa komission ensisijainen rooli on jäsenvaltioiden yhteistyön helpottamisessa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa ottamaan huomioon nykyisistä lukuisista unionin sisä- ja ulkorajoilla toimivista Euroregio-alueista saadut kokemukset, jotta voidaan lisätä taloudellisen ja sosiaalisen kehittämisen mahdollisuuksia ja parantaa raja-alueiden asukkaiden elämänlaatua; edellyttää, että arvioidaan Euroregio-alueiden toimintaa alueellisen yhteistyön saralla ja niiden suhdetta unionin raja-alueiden aloitteisiin ja toimintaan, jotta alan työtä voidaan koordinoida ja sen tulokset voidaan optimoida; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että alueellisten vaikutusten arvioinnilla saadaan parempi käsitys harjoitettujen politiikkojen alueellisista vaikutuksista; kehottaa komissiota harkitsemaan, että alueellisten vaikutusten arviointia painotetaan enemmän, kun unionissa ehdotetaan lainsäädäntöaloitteita; |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo vakaasti, että, rajatylittävyyden esteitä vähennettäisiin entisestään "eurooppalaisella rajatylittävällä yleissopimuksella"(ECBC), joka mahdollistaisi alueellisesti rajatun rajatylittävän infrastruktuurin tai palvelun (esimerkiksi sairaala tai raitiotie) tapauksessa sen, että sovelletaan vain yhden tai useamman asianomaisen maan kansallista normatiivista kehystä ja/tai vaatimuksia; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että äskettäin on julkaistu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismista (COM(2018)0373); |
| --- | --- |

34.

| 35. | odottaa mahdollista ehdotusta rajatylittävän yhteistyön hallinnointivälinettä koskevaksi komission asetukseksi, jotta voidaan arvioida sen hyödyllisyyttä asianomaisten alueiden kannalta; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille, alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259.

(3)  EUVL L 210, 31.7.2006, s. 19.

(4)  EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0067.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0105.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0254.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0245.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0222.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0053.

(11)  EUVL C 207, 30.6.2017, s. 19.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0320.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0321.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0211.

(15)  Eurooppalaisia pk-yrityksiä koskeva vuotuinen kertomus 2016/2017, s. 6.

(16)  Komission 19. huhtikuuta 2016 antama tiedonanto ”EU:n sähköisen hallinnon toimintaohjelma 2016–2020: Hallinnon digitalisaatiokehityksen vauhdittaminen”(COM(2016)0179).

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/31

---

P8_TA(2018)0331

Toimenpiteet kiusaamisen ja seksuaalisen häirinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi työpaikoilla, julkisissa tiloissa ja poliittisessa elämässä EU:ssa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 toimenpiteistä kiusaamisen ja seksuaalisen häirinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi työpaikoilla, julkisissa tiloissa ja poliittisessa elämässä EU:ssa (2018/2055(INI))

(2019/C 433/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8, 10, 19 ja 157 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8, 10, 19 ja 157 artiklan,

| — | ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen hyväksymisen yhteydessä joulukuussa 2009 voimaan tulleen Euroopan unionin perusoikeuskirjan (1) ja erityisesti sen 1, 20, 21, 23 ja 31 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen hyväksymisen yhteydessä joulukuussa 2009 voimaan tulleen Euroopan unionin perusoikeuskirjan (1) ja erityisesti sen 1, 20, 21, 23 ja 31 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) vuoden 2014 kertomuksen naisiin kohdistuvasta väkivallasta: ”Violence against women: an EU-wide survey” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) vuoden 2014 kertomuksen naisiin kohdistuvasta väkivallasta: ”Violence against women: an EU-wide survey” (2),

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (3),

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY, jossa määritellään ja tuomitaan häirintä ja seksuaalinen häirintä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY, jossa määritellään ja tuomitaan häirintä ja seksuaalinen häirintä (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) tasa-arvoindeksin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) tasa-arvoindeksin,

| — | ottaa huomioon EIGEn kesäkuussa 2017 ilmestyneen julkaisun ”Naisiin ja tyttöihin kohdistuva verkkoväkivalta”(”Cyber violence against women and girls”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIGEn kesäkuussa 2017 ilmestyneen julkaisun ”Naisiin ja tyttöihin kohdistuva verkkoväkivalta”(”Cyber violence against women and girls”),

| — | ottaa huomioon Viron, Bulgarian ja Itävallan 19. heinäkuuta 2017 antaman EU:n puheenjohtajatroikan julkilausuman naisten ja miesten tasa-arvosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Viron, Bulgarian ja Itävallan 19. heinäkuuta 2017 antaman EU:n puheenjohtajatroikan julkilausuman naisten ja miesten tasa-arvosta,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuksia ja erityisesti naisten oikeuksia koskevat eri asiakirjat, joita ovat Yhdistyneiden kansakuntien peruskirja, ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevat kansanväliset yleissopimukset, kaikkinaisen naisen syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus ja sen pöytäkirja sekä kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastainen yleissopimus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuksia ja erityisesti naisten oikeuksia koskevat eri asiakirjat, joita ovat Yhdistyneiden kansakuntien peruskirja, ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevat kansanväliset yleissopimukset, kaikkinaisen naisen syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus ja sen pöytäkirja sekä kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastainen yleissopimus,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien muut seksuaalista häirintää ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevat välineet, kuten maailman ihmisoikeuskonferenssin 25. kesäkuuta 1993 hyväksymän Wienin julistuksen ja toimintaohjelman, Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 20. joulukuuta 1993 antaman, naisiin kohdistuvan väkivallan poistamista koskevan julistuksen, 21. heinäkuuta 1997 annetun päätöslauselman rikosten estämisestä ja rikosoikeudellisista toimista naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi, naisiin kohdistuvaa väkivaltaa käsittelevien YK:n erityisedustajien raportit sekä naisten syrjinnän poistamista käsittelevän komitean yleisen suosituksen nro 19, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien muut seksuaalista häirintää ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevat välineet, kuten maailman ihmisoikeuskonferenssin 25. kesäkuuta 1993 hyväksymän Wienin julistuksen ja toimintaohjelman, Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 20. joulukuuta 1993 antaman, naisiin kohdistuvan väkivallan poistamista koskevan julistuksen, 21. heinäkuuta 1997 annetun päätöslauselman rikosten estämisestä ja rikosoikeudellisista toimista naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi, naisiin kohdistuvaa väkivaltaa käsittelevien YK:n erityisedustajien raportit sekä naisten syrjinnän poistamista käsittelevän komitean yleisen suosituksen nro 19,

| — | ottaa huomioon neljännessä naisten maailmankonferenssissa 15. syyskuuta 1995 hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä YK:n erityisistunnoissa Peking +5 (2000), Peking +10 (2005), Peking +15 (2010) ja Peking +20 (2015) hyväksytyt asiakirjat, joissa arvioidaan konferenssien tuloksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neljännessä naisten maailmankonferenssissa 15. syyskuuta 1995 hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä YK:n erityisistunnoissa Peking +5 (2000), Peking +10 (2005), Peking +15 (2010) ja Peking +20 (2015) hyväksytyt asiakirjat, joissa arvioidaan konferenssien tuloksia,

| — | ottaa huomioon rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (5) (uhrien oikeuksia koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (5) (uhrien oikeuksia koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä (naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä (naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi) (COM(2012)0614),

| — | ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2007 tehdyn ETUC/CES-, BUSINESSEUROPE-, UEAPME- ja CEEP-järjestöjen välisen puitesopimuksen työpaikalla tapahtuvasta häirinnästä ja väkivallasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2007 tehdyn ETUC/CES-, BUSINESSEUROPE-, UEAPME- ja CEEP-järjestöjen välisen puitesopimuksen työpaikalla tapahtuvasta häirinnästä ja väkivallasta,

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 julkaistun tasa-arvoelinten eurooppalaisen verkoston Equinetin raportin ”The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women. The work of equality bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 julkaistun tasa-arvoelinten eurooppalaisen verkoston Equinetin raportin ”The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women. The work of equality bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality”,

| — | ottaa huomioon Equinetin vuonna 2014 julkaiseman raportin ”Harassment on the Basis of Gender and Sexual Harassment: Supporting the Work of Equality Bodies”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Equinetin vuonna 2014 julkaiseman raportin ”Harassment on the Basis of Gender and Sexual Harassment: Supporting the Work of Equality Bodies”,

| — | ottaa huomioon naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehdyn Istanbulin yleissopimuksen ja erityisesti sen 2 ja 40 artiklan (6) sekä 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehdyn Istanbulin yleissopimuksen ja erityisesti sen 2 ja 40 artiklan (6) sekä 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (7),

| — | ottaa huomioon 20. syyskuuta 2001 antamansa päätöslauselman työpaikoilla tapahtuvasta häirinnästä (8), 26. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman naisiin kohdistuvan väkivallan poistamisesta (9), 5. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisiin kohdistuvan väkivallan torjumista koskevan EU:n politiikan painopistealueista ja yleispiirteistä (10), 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n työterveys- ja työturvallisuusstrategian 2007–2012 väliarvioinnista (11), 25. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnasta (12) ja siihen liitetyn Euroopan tason lisäarvon arvioinnin marraskuulta 2013 sekä 24. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehtyyn Istanbulin yleissopimukseen (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. syyskuuta 2001 antamansa päätöslauselman työpaikoilla tapahtuvasta häirinnästä (8), 26. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman naisiin kohdistuvan väkivallan poistamisesta (9), 5. huhtikuuta 2011 antamansa päätöslauselman naisiin kohdistuvan väkivallan torjumista koskevan EU:n politiikan painopistealueista ja yleispiirteistä (10), 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n työterveys- ja työturvallisuusstrategian 2007–2012 väliarvioinnista (11), 25. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnasta (12) ja siihen liitetyn Euroopan tason lisäarvon arvioinnin marraskuulta 2013 sekä 24. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehtyyn Istanbulin yleissopimukseen (13),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa vuosina 2014–2015 (14), 10. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon edistymisestä Euroopan unionissa vuonna 2013 (15) ja 24. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman legitiimeistä toimista yleisen edun hyväksi toimivien väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi heidän paljastaessaan luottamuksellisia tietoja yrityksistä ja julkisista elimistä (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa vuosina 2014–2015 (14), 10. maaliskuuta 2015 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvon edistymisestä Euroopan unionissa vuonna 2013 (15) ja 24. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman legitiimeistä toimista yleisen edun hyväksi toimivien väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi heidän paljastaessaan luottamuksellisia tietoja yrityksistä ja julkisista elimistä (16),

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman seksuaalisen häirinnän ja hyväksikäytön torjumisesta EU:ssa (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman seksuaalisen häirinnän ja hyväksikäytön torjumisesta EU:ssa (17),

| — | ottaa huomioon Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön raportin ”Safe at home, safe at work – Trade union strategies to prevent, manage and eliminate work-place harassment and violence against women”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön raportin ”Safe at home, safe at work – Trade union strategies to prevent, manage and eliminate work-place harassment and violence against women”,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön 3.–6. lokakuuta 2016 järjestämän, naisiin ja miehiin työelämässä kohdistuvaa väkivaltaa käsitelleen asiantuntijakokouksen raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön 3.–6. lokakuuta 2016 järjestämän, naisiin ja miehiin työelämässä kohdistuvaa väkivaltaa käsitelleen asiantuntijakokouksen raportin,

| — | ottaa huomioon parlamenttien välisen liiton tekemän tutkimuksen ”Sexism, harassment and violence against women parliamentarians”, joka julkaistiin vuonna 2016 (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamenttien välisen liiton tekemän tutkimuksen ”Sexism, harassment and violence against women parliamentarians”, joka julkaistiin vuonna 2016 (18),

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston maaliskuussa 2018 julkaiseman tutkimuksen, joka koskee kiusaamista ja seksuaalista häirintää työpaikoilla, julkisissa tiloissa ja poliittisessa elämässä EU:ssa (”Bullying and sexual harassment at the workplace, in public spaces, and in political life in the EU”) (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston maaliskuussa 2018 julkaiseman tutkimuksen, joka koskee kiusaamista ja seksuaalista häirintää työpaikoilla, julkisissa tiloissa ja poliittisessa elämässä EU:ssa (”Bullying and sexual harassment at the workplace, in public spaces, and in political life in the EU”) (19),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A8-0265/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A8-0265/2018),

| A. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi EU:n perusarvoista, jotka on tunnustettu perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa; ottaa huomioon, että sukupuoleen perustuva väkivalta johtuu miesten ja naisten välisten valta- ja vastuusuhteiden epätasapainosta ja liittyy patriarkaattiin ja jatkuvaan sukupuoleen perustuvaan syrjintään; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi EU:n perusarvoista, jotka on tunnustettu perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa; ottaa huomioon, että sukupuoleen perustuva väkivalta johtuu miesten ja naisten välisten valta- ja vastuusuhteiden epätasapainosta ja liittyy patriarkaattiin ja jatkuvaan sukupuoleen perustuvaan syrjintään;

| B. | katsoo, että iäkkäät ihmiset, erityisesti iäkkäät yksin elävät naiset, ovat psykologisen ja fyysisen häirinnän ja kiusaamisen osalta erityisen haavoittuvassa asemassa oleva yhteiskuntaryhmä; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että iäkkäät ihmiset, erityisesti iäkkäät yksin elävät naiset, ovat psykologisen ja fyysisen häirinnän ja kiusaamisen osalta erityisen haavoittuvassa asemassa oleva yhteiskuntaryhmä;

| C. | ottaa huomioon, että direktiivissä 2002/73/EY ”sukupuolinen häirintä”määritellään tilanteeksi, ”jossa ilmenee ei-toivottua sanallista, sanatonta tai fyysistä, luonteeltaan sukupuolista käytöstä, jolla tarkoituksellisesti tai tosiasiallisesti loukataan henkilön arvoa erityisesti luomalla uhkaava, vihamielinen, halventava, nöyryyttävä tai hyökkäävä ilmapiiri”; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että direktiivissä 2002/73/EY ”sukupuolinen häirintä”määritellään tilanteeksi, ”jossa ilmenee ei-toivottua sanallista, sanatonta tai fyysistä, luonteeltaan sukupuolista käytöstä, jolla tarkoituksellisesti tai tosiasiallisesti loukataan henkilön arvoa erityisesti luomalla uhkaava, vihamielinen, halventava, nöyryyttävä tai hyökkäävä ilmapiiri”;

| D. | katsoo, että määritelmä olisi muotoiltava uudelleen, koska yhteiskunta ja tekniikka ovat kehittyneet ja asenteet ovat muuttuneet; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että määritelmä olisi muotoiltava uudelleen, koska yhteiskunta ja tekniikka ovat kehittyneet ja asenteet ovat muuttuneet;

| E. | katsoo, että raskauteen ja äitiyteen perustuvan häirinnän torjuminen on välttämätöntä, jotta voidaan saavuttaa naisten todellinen työ- ja yksityiselämän tasapaino; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että raskauteen ja äitiyteen perustuvan häirinnän torjuminen on välttämätöntä, jotta voidaan saavuttaa naisten todellinen työ- ja yksityiselämän tasapaino;

| F. | ottaa huomioon, että seksuaalinen häirintä on yksi väkivallan muoto ja että se on äärimmäisin – ja kuitenkin itsepintaisesti vallalla oleva – sukupuoleen perustuvan syrjinnän muoto; ottaa huomioon, että noin 90 prosenttia seksuaalisen häirinnän uhreista on naisia ja noin 10 prosenttia heistä on miehiä; ottaa huomioon, että FRA:n vuonna 2014 tekemän EU:n laajuisen naisiin kohdistuvaa väkivaltaa käsitelleen tutkimuksen mukaan joka kolmas nainen on kokenut aikuisiällä fyysistä tai seksuaalista väkivaltaa; ottaa huomioon, että EU:ssa jopa 55 prosenttia naisista on kokenut seksuaalista häirintää; ottaa huomioon, että 32 prosenttia kaikista uhreista EU:ssa on ilmoittanut tekijän olleen esimies, työtoveri tai asiakas; ottaa huomioon, että 75 prosenttia erityistä pätevyyttä edellyttävissä ammateissa tai ylimmän johdon tehtävissä toimivista naisista on joutunut seksuaalisen häirinnän kohteeksi; ottaa huomioon, että 61 prosenttia palvelualalla työskentelevistä naisista on kokenut seksuaalista häirintää; ottaa huomioon, että 5–10 prosenttia Euroopan työvoimasta joutuu jossakin vaiheessa työpaikkakiusaamisen kohteeksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että seksuaalinen häirintä on yksi väkivallan muoto ja että se on äärimmäisin – ja kuitenkin itsepintaisesti vallalla oleva – sukupuoleen perustuvan syrjinnän muoto; ottaa huomioon, että noin 90 prosenttia seksuaalisen häirinnän uhreista on naisia ja noin 10 prosenttia heistä on miehiä; ottaa huomioon, että FRA:n vuonna 2014 tekemän EU:n laajuisen naisiin kohdistuvaa väkivaltaa käsitelleen tutkimuksen mukaan joka kolmas nainen on kokenut aikuisiällä fyysistä tai seksuaalista väkivaltaa; ottaa huomioon, että EU:ssa jopa 55 prosenttia naisista on kokenut seksuaalista häirintää; ottaa huomioon, että 32 prosenttia kaikista uhreista EU:ssa on ilmoittanut tekijän olleen esimies, työtoveri tai asiakas; ottaa huomioon, että 75 prosenttia erityistä pätevyyttä edellyttävissä ammateissa tai ylimmän johdon tehtävissä toimivista naisista on joutunut seksuaalisen häirinnän kohteeksi; ottaa huomioon, että 61 prosenttia palvelualalla työskentelevistä naisista on kokenut seksuaalista häirintää; ottaa huomioon, että 5–10 prosenttia Euroopan työvoimasta joutuu jossakin vaiheessa työpaikkakiusaamisen kohteeksi;

| G. | ottaa huomioon, että sekä seksuaalinen että psykologinen häirintä työssä on kielletty EU:n tasolla, että tämä pätee myös työhön pääsyyn, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen ja että häirintää käsitellään terveys- ja turvallisuusnäkökulmasta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sekä seksuaalinen että psykologinen häirintä työssä on kielletty EU:n tasolla, että tämä pätee myös työhön pääsyyn, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen ja että häirintää käsitellään terveys- ja turvallisuusnäkökulmasta;

| H. | katsoo, että EU:n toimielinten ja erillisvirastojen tehtävänä on jatkaa käytössä olevien mekanismien parantamista panemalla täytäntöön mahdollisimman tehokkaat säännöt lisätäkseen tietoisuutta seksuaalisen häirinnän määritelmästä ja suojellakseen työntekijöitä; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että EU:n toimielinten ja erillisvirastojen tehtävänä on jatkaa käytössä olevien mekanismien parantamista panemalla täytäntöön mahdollisimman tehokkaat säännöt lisätäkseen tietoisuutta seksuaalisen häirinnän määritelmästä ja suojellakseen työntekijöitä;

| I. | ottaa huomioon, että tapaukset, joissa on kyse seksuaalisesta häirinnästä, jäävät huomattavan usein ilmoittamatta, mikä johtuu vähäisestä asiaa koskevasta yhteiskunnallisesta tietoisuudesta, asiasta muille ihmisille puhumiseen liittyvästä pelosta ja häpeästä, irtisanotuksi tulemisen pelosta, todisteiden hankkimisen vaikeudesta, riittämättömistä raportoinnin, seurannan ja uhrien suojelun kanavista sekä väkivallan arkipäiväistymisestä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että tapaukset, joissa on kyse seksuaalisesta häirinnästä, jäävät huomattavan usein ilmoittamatta, mikä johtuu vähäisestä asiaa koskevasta yhteiskunnallisesta tietoisuudesta, asiasta muille ihmisille puhumiseen liittyvästä pelosta ja häpeästä, irtisanotuksi tulemisen pelosta, todisteiden hankkimisen vaikeudesta, riittämättömistä raportoinnin, seurannan ja uhrien suojelun kanavista sekä väkivallan arkipäiväistymisestä;

| J. | ottaa huomioon, että työpaikalla tapahtuvasta seksuaalisesta häirinnästä ilmoittaminen voi hyvin usein johtaa uhrin irtisanomiseen tai eristämiseen työpaikalla; katsoo, että jos vähemmän vakaviin rikoksiin ei puututa, se kannustaa tekemään vakavampia rikoksia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että työpaikalla tapahtuvasta seksuaalisesta häirinnästä ilmoittaminen voi hyvin usein johtaa uhrin irtisanomiseen tai eristämiseen työpaikalla; katsoo, että jos vähemmän vakaviin rikoksiin ei puututa, se kannustaa tekemään vakavampia rikoksia;

| K. | ottaa huomioon, että kiusaaminen ja seksuaalinen häirintä ovat yhä vakavia ongelmia monissa erilaisissa sosiaalisissa yhteyksissä, kuten työpaikoilla, julkisissa tiloissa, internetin kaltaisissa virtuaaliympäristöissä ja poliittisessa elämässä, ja että yhä useammin kiusaamista harjoitetaan uusien tekniikoiden välityksellä, kuten verkkosivuilla tai sosiaalisissa verkostoissa, joissa tällaiseen rikokseen syyllistyvät pystyvät piiloutumaan anonymiteetin taakse; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kiusaaminen ja seksuaalinen häirintä ovat yhä vakavia ongelmia monissa erilaisissa sosiaalisissa yhteyksissä, kuten työpaikoilla, julkisissa tiloissa, internetin kaltaisissa virtuaaliympäristöissä ja poliittisessa elämässä, ja että yhä useammin kiusaamista harjoitetaan uusien tekniikoiden välityksellä, kuten verkkosivuilla tai sosiaalisissa verkostoissa, joissa tällaiseen rikokseen syyllistyvät pystyvät piiloutumaan anonymiteetin taakse;

| L. | ottaa huomioon, että työn organisoinnin ja sosiaalisen elämän uudet muodot sekä yksityis-, työ- ja yhteiskuntaelämän välisten rajojen hämärtyminen voivat johtaa yksilöihin tai yhteiskuntaryhmiin kohdistuvan negatiivisen käyttäytymisen voimistumiseen; toteaa, että hyvin usein työpaikkakiusaamista voi ilmetä eri tavoin, sekä ylhäältä alaspäin (esimiehen alaisiinsa kohdistama kiusaaminen) että samalla tasolla (samalla tasolla työskentelevien kollegojen harjoittama kiusaaminen); |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että työn organisoinnin ja sosiaalisen elämän uudet muodot sekä yksityis-, työ- ja yhteiskuntaelämän välisten rajojen hämärtyminen voivat johtaa yksilöihin tai yhteiskuntaryhmiin kohdistuvan negatiivisen käyttäytymisen voimistumiseen; toteaa, että hyvin usein työpaikkakiusaamista voi ilmetä eri tavoin, sekä ylhäältä alaspäin (esimiehen alaisiinsa kohdistama kiusaaminen) että samalla tasolla (samalla tasolla työskentelevien kollegojen harjoittama kiusaaminen);

| M. | ottaa huomioon, että seksuaalinen ja psykologinen häirintä ovat ilmiöitä, joissa uhrit ja tekijät edustavat kaikenlaisia ikäryhmiä, koulutus- ja kulttuuritaustoja, tuloluokkia ja sosiaalisia taustoja, ja että näillä ilmiöillä on uhriin fyysisiä, seksuaalisia, emotionaalisia ja psykologisia vaikutuksia; ottaa huomioon, että sekä internetissä että sen ulkopuolella ilmenevät sukupuolistereotypiat ja seksismi samoin kuin seksistinen vihapuhe ovat monien väkivallan muotojen ja naisten syrjinnän perimmäisiä syitä ja estävät naisten voimaannuttamisen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että seksuaalinen ja psykologinen häirintä ovat ilmiöitä, joissa uhrit ja tekijät edustavat kaikenlaisia ikäryhmiä, koulutus- ja kulttuuritaustoja, tuloluokkia ja sosiaalisia taustoja, ja että näillä ilmiöillä on uhriin fyysisiä, seksuaalisia, emotionaalisia ja psykologisia vaikutuksia; ottaa huomioon, että sekä internetissä että sen ulkopuolella ilmenevät sukupuolistereotypiat ja seksismi samoin kuin seksistinen vihapuhe ovat monien väkivallan muotojen ja naisten syrjinnän perimmäisiä syitä ja estävät naisten voimaannuttamisen;

| N. | ottaa huomioon, että uhrien oikeuksia koskevassa direktiivissä sukupuoleen perustuva väkivalta ymmärretään uhrin perusvapauksien loukkaukseksi ja että siihen sisältyy seksuaalinen väkivalta (mukaan lukien raiskaus, seksuaaliset hyökkäykset ja seksuaalinen häirintä); toteaa, että sukupuoleen perustuvan väkivallan naisuhrit ja heidän lapsensa tarvitsevat usein erityistä tukea ja suojelua, koska tällaiseen väkivaltaan liittyy suuri toistuvan uhriksi joutumisen, pelottelun ja kostotoimien riski; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että uhrien oikeuksia koskevassa direktiivissä sukupuoleen perustuva väkivalta ymmärretään uhrin perusvapauksien loukkaukseksi ja että siihen sisältyy seksuaalinen väkivalta (mukaan lukien raiskaus, seksuaaliset hyökkäykset ja seksuaalinen häirintä); toteaa, että sukupuoleen perustuvan väkivallan naisuhrit ja heidän lapsensa tarvitsevat usein erityistä tukea ja suojelua, koska tällaiseen väkivaltaan liittyy suuri toistuvan uhriksi joutumisen, pelottelun ja kostotoimien riski;

| O. | ottaa huomioon, että työelämässä esiintyvää väkivaltaa käsitellään usein hajanaisesti keskittyen pääasiassa sen näkyvämpiin muotoihin, kuten fyysiseen väkivaltaan; ottaa huomioon, että seksuaalisella ja psykologisella häirinnällä voi kuitenkin olla jopa tuhoisampia vaikutuksia niiden kohteena olevaan henkilöön; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että työelämässä esiintyvää väkivaltaa käsitellään usein hajanaisesti keskittyen pääasiassa sen näkyvämpiin muotoihin, kuten fyysiseen väkivaltaan; ottaa huomioon, että seksuaalisella ja psykologisella häirinnällä voi kuitenkin olla jopa tuhoisampia vaikutuksia niiden kohteena olevaan henkilöön;

| P. | ottaa huomioon, että tapaukset, joissa on kyse seksismistä ja sen seurauksena tapahtuvasta seksuaalisesta häirinnästä, jonka kohteeksi naiset saattavat joutua työpaikoilla, vaikuttavat osaltaan heidän jäämiseensä pois työmarkkinoilta, mikä vaikuttaa kielteisesti heidän taloudelliseen riippumattomuuteensa ja perheen tuloihin; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että tapaukset, joissa on kyse seksismistä ja sen seurauksena tapahtuvasta seksuaalisesta häirinnästä, jonka kohteeksi naiset saattavat joutua työpaikoilla, vaikuttavat osaltaan heidän jäämiseensä pois työmarkkinoilta, mikä vaikuttaa kielteisesti heidän taloudelliseen riippumattomuuteensa ja perheen tuloihin;

| Q. | ottaa huomioon, että maaseudulla ja syrjäisillä alueilla EU:ssa häirinnän ja väkivallan uhriksi joutuneilla naisilla on tavallisesti enemmän vaikeuksia saada täysipainoista apua ja suojelua tekijöitä vastaan; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että maaseudulla ja syrjäisillä alueilla EU:ssa häirinnän ja väkivallan uhriksi joutuneilla naisilla on tavallisesti enemmän vaikeuksia saada täysipainoista apua ja suojelua tekijöitä vastaan;

| R. | ottaa huomioon, että fyysisen ja sanallisen, myös verkossa ilmenevän, väkivallan vaikutukset eivät vahingoita uhria vain välittömästi, vaan myös pitkällä aikavälillä, kuten silloin, jos uhri kärsii stressistä, masentuu vakavasti tai jopa tekee itsemurhan, mistä on osoituksena asiaa koskevien raportoitujen tapausten määrän lisääntyminen; katsoo, että terveyteen kohdistuvien kielteisten vaikutusten lisäksi kiusaaminen ja seksuaalinen häirintä työpaikalla vaikuttavat kielteisesti myös kyseisen henkilön uraan, organisaatioihin ja yhteiskuntaan esimerkiksi, kun niiden seurauksena poissaolot lisääntyvät, tuottavuus ja palvelun laatu heikkenevät ja menetetään inhimillistä pääomaa; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että fyysisen ja sanallisen, myös verkossa ilmenevän, väkivallan vaikutukset eivät vahingoita uhria vain välittömästi, vaan myös pitkällä aikavälillä, kuten silloin, jos uhri kärsii stressistä, masentuu vakavasti tai jopa tekee itsemurhan, mistä on osoituksena asiaa koskevien raportoitujen tapausten määrän lisääntyminen; katsoo, että terveyteen kohdistuvien kielteisten vaikutusten lisäksi kiusaaminen ja seksuaalinen häirintä työpaikalla vaikuttavat kielteisesti myös kyseisen henkilön uraan, organisaatioihin ja yhteiskuntaan esimerkiksi, kun niiden seurauksena poissaolot lisääntyvät, tuottavuus ja palvelun laatu heikkenevät ja menetetään inhimillistä pääomaa;

| S. | ottaa huomioon, että EU:n lainsäädännössä jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten ja erillisvirastojen edellytetään huolehtivan siitä, että niillä on tasa-arvoelin, joka tarjoaa häirinnän uhreille riippumatonta tukea, tekee riippumattomia tutkimuksia, kerää tarkoituksenmukaisia, eriteltyjä ja vertailukelpoisia tietoja, tutkii määritelmiä ja luokituksia, julkaisee riippumattomia raportteja ja antaa työhön ja koulutukseen sekä hyödykkeiden ja palvelujen saatavuuteen ja tarjontaan liittyviä sekä itsenäisiä ammatinharjoittajia koskevia suosituksia; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että EU:n lainsäädännössä jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten ja erillisvirastojen edellytetään huolehtivan siitä, että niillä on tasa-arvoelin, joka tarjoaa häirinnän uhreille riippumatonta tukea, tekee riippumattomia tutkimuksia, kerää tarkoituksenmukaisia, eriteltyjä ja vertailukelpoisia tietoja, tutkii määritelmiä ja luokituksia, julkaisee riippumattomia raportteja ja antaa työhön ja koulutukseen sekä hyödykkeiden ja palvelujen saatavuuteen ja tarjontaan liittyviä sekä itsenäisiä ammatinharjoittajia koskevia suosituksia;

| T. | ottaa huomioon, että EU:ssa ei suojella kaikkia naisia samalla tavoin sukupuoleen perustuvalta väkivallalta ja seksuaaliselta ja psykologiselta häirinnältä, koska jäsenvaltioiden toimintapolitiikoissa ja laeissa on eroja; katsoo, että oikeusjärjestelmät eivät aina tarjoa naisille riittävää tukea; toteaa, että sukupuoleen perustuvan väkivallan tekijä on usein uhrin jo tuntema henkilö, josta uhri on monissa tapauksissa riippuvainen, minkä vuoksi uhri pelkää vielä enemmän ilmoittaa väkivallasta; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että EU:ssa ei suojella kaikkia naisia samalla tavoin sukupuoleen perustuvalta väkivallalta ja seksuaaliselta ja psykologiselta häirinnältä, koska jäsenvaltioiden toimintapolitiikoissa ja laeissa on eroja; katsoo, että oikeusjärjestelmät eivät aina tarjoa naisille riittävää tukea; toteaa, että sukupuoleen perustuvan väkivallan tekijä on usein uhrin jo tuntema henkilö, josta uhri on monissa tapauksissa riippuvainen, minkä vuoksi uhri pelkää vielä enemmän ilmoittaa väkivallasta;

| U. | toteaa, että kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet Istanbulin yleissopimuksen, mutta kaikki eivät ole ratifioineet sitä, ja että ratifioinnin viivästyminen heikentää sopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet Istanbulin yleissopimuksen, mutta kaikki eivät ole ratifioineet sitä, ja että ratifioinnin viivästyminen heikentää sopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa;

| V. | ottaa huomioon, että seksismi ja naispuolisiin parlamentaarikkoihin kohdistuva seksuaalinen ja psykologinen häirintä on todellista ja yleistä; ottaa huomioon, että häirintään ja väkivaltaan syyllistyvät henkilöt eivät kuulu vain poliittisiin vastustajiin, vaan he voivat olla myös saman poliittisen puolueen jäseniä taikka uskonnollisia johtajia, paikallisviranomaisia tai jopa perheenjäseniä; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että seksismi ja naispuolisiin parlamentaarikkoihin kohdistuva seksuaalinen ja psykologinen häirintä on todellista ja yleistä; ottaa huomioon, että häirintään ja väkivaltaan syyllistyvät henkilöt eivät kuulu vain poliittisiin vastustajiin, vaan he voivat olla myös saman poliittisen puolueen jäseniä taikka uskonnollisia johtajia, paikallisviranomaisia tai jopa perheenjäseniä;

| W. | toteaa, että poliitikoilla on kansalaisten vaaleilla valitsemina edustajina keskeinen vastuu positiivisina roolimalleina toimimisesta ja seksuaalisen häirinnän estämisestä ja torjumisesta yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että poliitikoilla on kansalaisten vaaleilla valitsemina edustajina keskeinen vastuu positiivisina roolimalleina toimimisesta ja seksuaalisen häirinnän estämisestä ja torjumisesta yhteiskunnassa;

| X. | toteaa, että naisten poliittisen toiminnan oikeutus kyseenalaistetaan toisinaan vieläkin, että naiset ovat stereotypioiden uhreja ja että stereotypiat saavat heidät luopumaan poliittisesta toiminnasta, mikä on erityisen silmiinpistävää aina kun naiset ovat vähemmän edustettuina politiikassa; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että naisten poliittisen toiminnan oikeutus kyseenalaistetaan toisinaan vieläkin, että naiset ovat stereotypioiden uhreja ja että stereotypiat saavat heidät luopumaan poliittisesta toiminnasta, mikä on erityisen silmiinpistävää aina kun naiset ovat vähemmän edustettuina politiikassa;

| Y. | toteaa, että kaikilla kansallisilla ja alueellisilla parlamenteilla ja kunnanvaltuustoilla ei ole käytössä erityisiä järjestelyjä eikä sisäisiä sääntöjä, joilla olisi luotu asianmukaiset kanavat häirintää koskevien valitusten turvalliselle ja luottamukselliselle esittämiselle ja käsittelylle; katsoo, että seksuaalista ja psykologista häirintää koskevan koulutuksen tulisi olla pakollista kaikille parlamentin jäsenille ja henkilöstölle, Euroopan parlamentti mukaan lukien; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että kaikilla kansallisilla ja alueellisilla parlamenteilla ja kunnanvaltuustoilla ei ole käytössä erityisiä järjestelyjä eikä sisäisiä sääntöjä, joilla olisi luotu asianmukaiset kanavat häirintää koskevien valitusten turvalliselle ja luottamukselliselle esittämiselle ja käsittelylle; katsoo, että seksuaalista ja psykologista häirintää koskevan koulutuksen tulisi olla pakollista kaikille parlamentin jäsenille ja henkilöstölle, Euroopan parlamentti mukaan lukien;

| Z. | katsoo, että perheväkivalta on ongelma myös työpaikalla, koska se voi vaikuttaa uhrin työhön osallistumiseen, työsuoritukseen ja turvallisuuteen; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että perheväkivalta on ongelma myös työpaikalla, koska se voi vaikuttaa uhrin työhön osallistumiseen, työsuoritukseen ja turvallisuuteen;

| AA. | ottaa huomioon, että seksuaalista ja psykologista häirintää ei ilmene ainoastaan työpaikoilla, vaan myös julkisissa tiloissa, kuten virallista ja epävirallista koulutusta antavissa laitoksissa, terveydenhuollon laitoksissa, vapaa-ajan tiloissa, kaduilla ja julkisissa liikennevälineissä; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että seksuaalista ja psykologista häirintää ei ilmene ainoastaan työpaikoilla, vaan myös julkisissa tiloissa, kuten virallista ja epävirallista koulutusta antavissa laitoksissa, terveydenhuollon laitoksissa, vapaa-ajan tiloissa, kaduilla ja julkisissa liikennevälineissä;

| AB. | ottaa huomioon, että verkkoahdistelussa ja verkossa tapahtuvassa häirinnässä on kyse tieto- ja viestintätekniikan käytöstä toisen henkilön vainoamiseksi, häiritsemiseksi, kontrolloimiseksi tai manipuloimiseksi; ottaa huomioon, että verkossa tapahtuva häirintä on erityisesti nuorten naisten ongelma, koske he käyttävät enemmän tieto- ja viestintätekniikkaa; ottaa huomioon, että 28 jäsenvaltion EU:ssa 20 prosenttia nuorista (18–29-vuotiaista) naisista on kokenut verkossa tapahtuvaa häirintää; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että verkkoahdistelussa ja verkossa tapahtuvassa häirinnässä on kyse tieto- ja viestintätekniikan käytöstä toisen henkilön vainoamiseksi, häiritsemiseksi, kontrolloimiseksi tai manipuloimiseksi; ottaa huomioon, että verkossa tapahtuva häirintä on erityisesti nuorten naisten ongelma, koske he käyttävät enemmän tieto- ja viestintätekniikkaa; ottaa huomioon, että 28 jäsenvaltion EU:ssa 20 prosenttia nuorista (18–29-vuotiaista) naisista on kokenut verkossa tapahtuvaa häirintää;

| AC. | toteaa, että vuonna 2016 tehdyn tutkimuksen mukaan yli puolet kyselyihin vastanneista naisista oli kokenut jonkinlaista seksuaalista häirintää YK:n työpaikoilla mutta neljä viidestä ei ollut ilmoittanut häirinnästä työnantajalleen (20); |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että vuonna 2016 tehdyn tutkimuksen mukaan yli puolet kyselyihin vastanneista naisista oli kokenut jonkinlaista seksuaalista häirintää YK:n työpaikoilla mutta neljä viidestä ei ollut ilmoittanut häirinnästä työnantajalleen (20);

| AD. | ottaa huomioon, että uudet tekniikat voivat myös tarjota mahdollista tukea väkivaltailmiöiden analysoinnissa, ymmärtämisessä ja ennaltaehkäisemisessä; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että uudet tekniikat voivat myös tarjota mahdollista tukea väkivaltailmiöiden analysoinnissa, ymmärtämisessä ja ennaltaehkäisemisessä;

| AE. | ottaa huomioon, että naisiin ja erityisesti nuoriin naisiin kohdistuu kiusaamista ja seksuaalista häirintää, jossa käytetään uusia tekniikoita, kuten verkkosivuja ja sosiaalisia verkostoja, jotka joskus organisoidaan sosiaalisen median salaisten foorumien tai ryhmien kautta; ottaa huomioon, että tällaiseen toimintaan kuuluvat raiskausuhkaukset, tappouhkaukset, hakkerointiyritykset sekä henkilökohtaisten tietojen ja valokuvien julkaiseminen; ottaa huomioon, että verkon ja sosiaalisen median laajalti yleistyneen käytön yhteydessä arviolta joka kymmenes tyttö on 15:een ikävuoteen mennessä jo kokenut jonkinlaista verkkoväkivaltaa, kuten verkkoahdistelua ja häirintää; toteaa, että julkisessa roolissa olevat naiset, kuten toimittajat, ja varsinkin hlbti-naiset ja vammaiset naiset, ovat verkkokiusaamisen ja -väkivallan ensisijaisia kohteita ja että jotkut heistä ovat joutuneet niiden vuoksi poistumaan sosiaalisista verkostoista ja kokeneet fyysistä pelkoa, stressiä, keskittymisongelmia, pelkoa mennä kotiin sekä huolta läheisistään; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että naisiin ja erityisesti nuoriin naisiin kohdistuu kiusaamista ja seksuaalista häirintää, jossa käytetään uusia tekniikoita, kuten verkkosivuja ja sosiaalisia verkostoja, jotka joskus organisoidaan sosiaalisen median salaisten foorumien tai ryhmien kautta; ottaa huomioon, että tällaiseen toimintaan kuuluvat raiskausuhkaukset, tappouhkaukset, hakkerointiyritykset sekä henkilökohtaisten tietojen ja valokuvien julkaiseminen; ottaa huomioon, että verkon ja sosiaalisen median laajalti yleistyneen käytön yhteydessä arviolta joka kymmenes tyttö on 15:een ikävuoteen mennessä jo kokenut jonkinlaista verkkoväkivaltaa, kuten verkkoahdistelua ja häirintää; toteaa, että julkisessa roolissa olevat naiset, kuten toimittajat, ja varsinkin hlbti-naiset ja vammaiset naiset, ovat verkkokiusaamisen ja -väkivallan ensisijaisia kohteita ja että jotkut heistä ovat joutuneet niiden vuoksi poistumaan sosiaalisista verkostoista ja kokeneet fyysistä pelkoa, stressiä, keskittymisongelmia, pelkoa mennä kotiin sekä huolta läheisistään;

| AF. | katsoo, että häirintää voidaan estää työympäristössä vain, jos sekä yksityiset että julkiset yritykset luovat kulttuurin, jossa naisia kohdellaan tasavertaisesti ja työntekijät kohtelevat toisiaan kunnioittavasti; |
| --- | --- |

AF.

katsoo, että häirintää voidaan estää työympäristössä vain, jos sekä yksityiset että julkiset yritykset luovat kulttuurin, jossa naisia kohdellaan tasavertaisesti ja työntekijät kohtelevat toisiaan kunnioittavasti;

| AG. | toteaa tutkimusten osoittaneen, että häirintä on yleistä työpaikoilla, joissa johtoasemassa on enimmäkseen miehiä ja naisilla on vähän valtaa, kuten viihde- ja media-alalla, mutta sitä tapahtuu myös teknisen alan yrityksissä ja lakiyrityksissä, myyntialalla ja muilla aloilla, jos miesvaltaiset johtoryhmät sallivat työntekijöiden sukupuolittuneen kohtelun; toteaa, että yrityksissä, joiden johdossa on enemmän naisia, esiintyy vähemmän seksuaalista häirintää; |
| --- | --- |

AG.

toteaa tutkimusten osoittaneen, että häirintä on yleistä työpaikoilla, joissa johtoasemassa on enimmäkseen miehiä ja naisilla on vähän valtaa, kuten viihde- ja media-alalla, mutta sitä tapahtuu myös teknisen alan yrityksissä ja lakiyrityksissä, myyntialalla ja muilla aloilla, jos miesvaltaiset johtoryhmät sallivat työntekijöiden sukupuolittuneen kohtelun; toteaa, että yrityksissä, joiden johdossa on enemmän naisia, esiintyy vähemmän seksuaalista häirintää;

Yleiset suositukset

| 1. | tuomitsee jyrkästi kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan, jota on kuvattu CEDAW-sopimuksessa ja Istanbulin yleissopimuksessa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | painottaa, että seksuaalinen häirintä on ihmisoikeusrikkomus, joka liittyy patriarkaalisiin valtarakenteisiin, joita on pikaisesti muutettava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa kaikkien miesten keskeistä roolia häirinnän ja seksuaalisen väkivallan kaikenlaisten muotojen kitkemisessä; kehottaa komissiota ja kaikkia jäsenvaltioita osallistamaan miehet aktiivisesti sukupuolten tasa-arvoa koskeviin valistus-, ennaltaehkäisy- ja opetuskampanjoihin; painottaa, että myös lievempiin rikoksiin on kohdistettava ennaltaehkäisykampanjoita; |
| --- | --- |

3.

| 4. | painottaa, että tyttöihin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseen pyrkivien toimenpiteiden ja tietoisuudenedistämiskampanjoiden on katettava myös pojat ja että niitä on järjestettävä opetuksen alkuvaiheista alkaen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan seksuaalisen häirinnän kieltävien EU:n direktiivien asianmukaista täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevia kattavia kansallisia toimintasuunnitelmia ja lainsäädäntöä kiinnittäen asianmukaista huomiota siihen, että tasa-arvoelinten käyttöön tarjotaan riittävät resurssit, joihin kuuluvat henkilöstön koulutus ja riittävä rahoitus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota keräämään esimerkkejä parhaista käytännöistä seksuaalisen ja psykologisen häirinnän sekä raskauteen ja äitiyteen perustuvan häirinnän torjunnassa työpaikoilla ja muilla elämänaloilla ja levittämään kyseisen selvityksen tuloksia laajalti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan riittävistä rahoitusmekanismeista ohjelmille ja toimille, joilla pyritään torjumaan naisiin kohdistuvaa seksuaalista ja psykologista häirintää kaikilla tasoilla, kiinnittäen erityistä huomiota uusien tekniikoiden ja innovoinnin tarjoamien välineiden käyttöön, esimerkiksi investoimalla entistä enemmän ilmiön torjuntaan suunnattuihin tutkimus- ja innovointiprosesseihin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Euroopan oikeusasianaista keräämään tietoja erilaisista EU:n toimielimissä ja erillisvirastoissa voimassa olevista suojelusäännöistä ja antamaan sitovia johtopäätöksiä sääntöjen yhdenmukaistamiseksi parhaiden standardien kanssa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää valitettavana, että eräät jäsenvaltiot eivät vielä ole ratifioineet Istanbulin yleissopimusta; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole sitä tehneet, ratifioimaan sen ja panemaan sen viipymättä kaikilta osin täytäntöön; kehottaa lisäksi niitä jäsenvaltioita, jotka ovat jo ratifioineet Istanbulin yleissopimuksen, panemaan sen kaikilta osin täytäntöön; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kartoittamaan tarkemmin kaikkialla EU:ssa ilmenevää seksuaalista häirintää paremmilla ja tieteellisesti vakuuttavammilla tutkimuksilla ottaen huomioon myös verkkokiusaamisen kaltaiset uudet haasteet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää tervetulleena uutta laajaa julkista keskustelua, jota käydään myös sosiaalisessa mediassa ja joka vaikuttaa osaltaan rajankäyntiin siitä, mikä on seksuaalista häirintää ja mikä hyväksyttävää käytöstä; suhtautuu erityisen myönteisesti #MeToo-kampanjan kaltaisiin aloitteisiin, ja tukee voimakkaasti kaikkia naisia ja tyttöjä, jotka ovat osallistuneet kampanjaan, myös niitä, jotka ovat paljastaneet tekijöitä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen työpaikoilla, julkisissa tiloissa ja poliittisessa elämässä ilmenevän kiusaamisen ja seksuaalisen väkivallan torjumiseksi ja kehottaa sitä sisällyttämään siihen (seksuaalisen tai muun) väkivallan ja kiusaamisen ajantasaiset ja tyhjentävät määritelmät; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa tarvetta torjua työntekijöiden jatkuvaa ja pitkäaikaista häirintää tai pelottelua, jonka seurauksena tai tarkoituksena on työntekijän halventaminen tai pilkkaaminen, hänen eristämisensä tai hänen erottamisensa työntekijöiden ryhmästä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan ja edistämään yhteistyössä Eurostatin ja EIGEn kanssa tarkoituksenmukaisten, sukupuolen ja iän mukaan eriteltyjen ja vertailukelpoisten tietojen järjestelmällistä keräämistä ja varmistamaan niiden keräämisen tapauksissa, joissa on kyse seksuaalisesta ja sukupuoleen perustuvasta syrjinnästä ja psykologisesta häirinnästä, verkossa tapahtuva häirintä mukaan luettuna, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; kehottaa työnantajajärjestöjä, ammattiliittoja ja työnantajia osallistumaan aktiivisesti tietojen keräämisprosessiin tarjoamalla ala- ja ammattikohtaista asiantuntemusta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille, että vertailukelpoisten lukujen saamiseksi seksuaalisen häirinnän ja kiusaamisen vallitsevuudesta jäsenvaltioissa olisi asetettava etusijalle ongelmien parempi tiedostaminen ja tunnustaminen yhteensovitetuilla toimilla tiedon levittämiseksi ja koulutuksen tarjoamiseksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa komissiolle esittämästään kehotuksesta esittää naisiin ja tyttöihin kohdistuvan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan kaikkiin muotoihin puuttumista koskeva direktiiviehdotus, johon olisi sisällyttävä naisiin kohdistuvan väkivallan eri tyyppien yhteiset määritelmät mukaan lukien (seksuaalisen ja muunlaisen) häirinnän ja kiusaamisen ajantasaiset ja kattavat määritelmät sekä naisiin kohdistuvan väkivallan kriminalisointia koskevat yhteiset oikeudelliset kriteerit; kehottaa komissiota esittämään kattavan EU:n strategian, jolla torjutaan kaikkia sukupuoleen perustuvan väkivallan muotoja, naisiin ja tyttöihin kohdistuva seksuaalinen häirintä ja hyväksikäyttö mukaan luettuina, ja joka pohjautuu naisten kertomusten ja omakohtaisten kokemusten muodossa oleviin todistajalausuntoihin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan riittävästi julkista rahoitusta sen varmistamiseksi, että lainvalvontaviranomaiset, tuomarit ja kaikki virkamiehet, jotka käsittelevät kiusaamiseen ja seksuaaliseen häirintään liittyviä tapauksia, koulutetaan ymmärtämään työpaikoilla sekä muualla ilmenevää väkivaltaa ja häirintää; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita takaamaan korkealaatuiset, helposti saatavilla olevat ja asianmukaisesti rahoitetut erikoistuneet palvelut sukupuoleen perustuvan väkivallan ja seksuaalisen ja psykologisen häirinnän uhreille sekä tunnustamaan, että nämä naisiin kohdistuvan väkivallan muodot liittyvät toisiinsa ja että niihin on puututtava kokonaisvaltaista lähestymistapaa noudattaen, ottamalla huomioon sosiokulttuuriset tekijät, joiden puitteissa ilmiö syntyy, ja toisaalta antamalla erikoistuneista palveluista vastaaville tahoille mahdollisuus ottaa käyttöön teknisiä välineitä, joilla ilmiötä ennaltaehkäistään ja hallitaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita ja paikallis- ja aluehallintoja tarjoamaan asianmukaiset suunnitelmat ja resurssit sen varmistamiseen, että väkivallan ja häirinnän uhreiksi maaseudulla ja syrjäisillä alueilla joutuneiden avun ja suojelun saantia ei estetä tai rajoiteta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota torjumaan sukupuoleen perustuvan väkivallan uusia muotoja, kuten verkkohäirintää, ulottamalla EU:n lainsäädännössä eli puitepäätöksessä rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin vahvistetun laittoman vihapuheen määritelmän kattamaan naisvihan ja varmistamaan, että myös laittoman vihapuheen torjumista verkossa koskevat käytännesäännöt kattavat nämä rikokset; kehottaa kehittämään koulutusohjelmia, joilla naisia kannustetaan parantamaan taitojaan uusien tekniikoiden käytössä, jotta heillä olisi paremmat valmiudet seksuaalisen häirinnän ja kiusaamisen kaikkien muotojen kohtaamiseen verkossa, ja kehottaa erikoistuneista palveluista vastaavia tahoja yhteistyössä luomaan tieto- ja resurssijärjestelmät, joiden avulla sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan liittyvää ongelmaa voidaan seurata ja analysoida rikkomatta uutta yleistä tietosuoja-asetusta (asetus (EU) 2016/679); |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuomitsee myös seksuaalisen häirinnän ja muunlaisen häirinnän, joka on levinnyt laajalle ja erityisesti verkkopelaamiseen ja sosiaaliseen mediaan, ja kannustaa mediayhtiöitä ja operaattoreita valvomaan niitä ja ryhtymään viipymättä vastatoimiin kaikissa häirintätapauksissa; vaatii siksi toteuttamaan erilaisia toimenpiteitä, kuten tietoisuuden lisääminen, erityiskoulutukset ja rikkomuksiin syyllistyviin sovellettavia kurinpitoseuraamuksia koskevat sisäiset säännöt ja näiden käytäntöjen uhreille annettava henkinen ja/tai oikeudellinen tuki, työpaikkakiusaamisen ja työpaikalla sekä verkkoympäristöissä tapahtuvan seksuaalisen häirinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; |
| --- | --- |

22.

Väkivalta työpaikalla

| 23. | painottaa, että jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten, työnantajajärjestöjen ja ammattiliittojen on kiireellisesti selvitettävä, mitä esteitä naiset kohtaavat seksuaalisesta häirinnästä ja sukupuoleen perustuvasta syrjinnästä ja väkivallasta ilmoittaessaan, ja tuettava siksi naisia täysimääräisesti ja kannustettava heitä ilmoittamaan esimerkiksi seksuaalisesta häirinnästä, sukupuoleen perustuvasta syrjinnästä, raskauteen ja äitiyteen perustuvasta häirinnästä ja kiusaamisesta ilman pelkoa mahdollisista seurauksista sekä luotava mekanismeja, jotka voimaannuttavat naisia, tekevät väkivallasta ilmoittamisesta heille turvallista ja tukevat heitä siinä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan aktiivisia ja tehokkaita toimia, joilla voidaan ehkäistä ja torjua kaikkia naisiin kohdistuvan väkivallan muotoja, kuten seksuaalista häirintää, seksismiä ja kiusaamista, joiden kohteeksi suurin osa naisista joutuu työpaikalla; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että tarvitaan kiireellisesti työpaikkaväkivaltaa ja -häirintää koskevia normeja, joiden olisi toimittava lainsäädännöllisenä kehyksenä hallitusten, työnantajien, yritysten ja ammattiliittojen toimille kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee merkille, että väkivalta-alttiutta ilmenee enemmän joillakin aloilla ja joissakin ammateissa, kuten terveydenhuollossa, julkisissa hätäpalveluissa, politiikassa, koulutus- ja liikennealalla, kodinhoitopalveluissa, maataloudessa ja maaseututaloudessa sekä tekstiili-, vaatetus-, nahka- ja jalkinealalla; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille, että jotkin työntekijäryhmät saattavat kohdata muita enemmän työpaikkakiusaamista ja -väkivaltaa, kuten raskaana olevat naiset, vanhemmat, vammaiset naiset, maahanmuuttajanaiset, alkuperäiskansoihin kuuluvat naiset, hlbti-ihmiset ja osa-aikatyötä tekevät, harjoittelijat tai määräaikaisella työsopimuksella työskentelevät naiset; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee merkille, että ei-toivottu käyttäytyminen voi johtua samanaikaisesti useista eri syistä tai kohdistua samanaikaisesti ammatilliseen, yksityiseen tai yhteiskunnalliseen elämään vaikuttaen haitallisesti kaikilla näillä yksilön tai ammatillisen tai sosiaalisen ryhmän toiminnan alueilla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vaatii, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön toimenpiteitä, joilla ehkäistään ja torjutaan työpaikkaväkivaltaa ja -kiusaamista toimintapolitiikoilla, joilla otetaan käyttöön ehkäiseviä toimia, tehokkaita, läpinäkyviä ja luottamuksellisia valitusten käsittelymenettelyjä, tiukkoja ja varoittavia seuraamuksia syyllisille sekä kattavia tiedotustoimia ja koulutusta varmistamaan, että työntekijät ymmärtävät kyseiset toimintapolitiikat ja menettelyt, ja tuetaan yrityksiä toimintasuunnitelmien laatimisessa kaikkien näiden toimenpiteiden toteuttamista varten; korostaa, että näitä toimenpiteitä ei tulisi sisällyttää olemassa oleviin rakenteisiin, jos niissä jo on sisäänrakennetut sukupuoliesteet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita investoimaan yhteistyössä psykologian alan asiantuntijoiden kanssa työsuojelutarkastajien kouluttamiseen ja varmistamaan, että yritykset ja organisaatiot tarjoavat uhreille pätevää ammattimaista psykologista ja sosiaalista tukea; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia varmistamaan, että sekä julkiset että yksityiset yritykset ja organisaatiot järjestävät seksuaalista häirintää ja kiusaamista koskevaa pakollista koulutusta kaikille työntekijöille ja johdon edustajille; korostaa, että tehokkaan koulutuksen olisi oltava vuorovaikutteista, jatkuvaa, kutakin työpaikkaa varten räätälöityä ja ulkopuolisten asiantuntijoiden antamaa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että häirintätapauksista jätetään aivan liian usein ilmoittamatta, ja painottaa, että kaikissa organisaatioissa on oltava koulutettuja luottamuksellisia neuvonantajia, jotka tukevat uhreja, auttavat ilmoituksen tekemisessä ja antavat oikeusapua; |
| --- | --- |

32.

| 33. | painottaa, että yrityksillä tulisi olla nollatoleranssi seksuaaliseen häirintään ja sen mukaiset toimintaperiaatteet ja että yritysten on varmistettava, että kaikki työntekijät ovat tietoisia näistä toimintaperiaatteista, ilmoitusmenettelyistä sekä seksuaalista häirintää työpaikalla koskevista oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa mediayhtiöitä suojelemaan ja tukemaan verkkokiusaamisen uhreiksi joutuneita toimittajia ja toteuttamaan hyviä käytäntöjä, kuten tietoisuudenedistämiskampanjoita, johdon asianmukaista koulutusta muun muassa uhrien syyttämisen ja toissijaisen uhriksi joutumisen estämisessä, toimenpiteitä verkkoturvallisuuden parantamiseksi sekä oikeudellisen tuen tarjoamista asianomaiselle henkilölle valituksen tekemisessä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä naisten ja miesten välisen palkkatasa-arvon varmistamiseksi keinona välttää vallan väärinkäyttö ja edistää sukupuolten tasa-arvoa sekä ihmisarvon kunnioittamista, joka on naisiin kohdistuvan väkivallan torjumisen kannalta olennaisen tärkeää; korostaa, että palkkatasa-arvo olisi taattava palkkatietojen avoimuudella ja pitämällä kiinni oletettujen uhrien oikeudesta tiedonsaantiin, varmistamalla naisten ja miesten yhdenvertainen kohtelu ja tasapuoliset työllistymismahdollisuudet sekä naisten osallistuminen päätöksentekoon ja pääsy ylimpiin johtotehtäviin edistämällä niitä niin julkisella kuin yksityiselläkin sektorilla, jolloin varmistettaisiin naisten tasapuolinen johtokuntaedustus; kehottaa näin ollen komissiota ja neuvostoa lisäämään ponnistelujaan neuvostossa vuodesta 2013 saakka käsiteltävänä olevan naisten johtokuntapaikkoja koskevan direktiivin käsittelyn jatkamiseksi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | katsoo, että tarvitaan laaja-alainen lähestymistapa työpaikkaväkivaltaan ja että siihen olisi sisällyttävä sen tunnustaminen, että kiusaamisen, seksuaalisen häirinnän sekä raskauteen ja äitiyteen perustuvan häirinnän, virallisessa ja epävirallisessa taloudessa esiintyvien erilaisten palkattoman työn muotojen (kuten omavaraisviljely, ruuanvalmistus, lasten- ja vanhustenhoito) sekä erilaisten työharjoitteluohjelmien (kuten oppisopimus- ja harjoittelujaksojen sekä vapaaehtoistyön) välillä vallitsee yhteys; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa hyväksymään pikaisesti kirjallista ilmoitusta koskevan direktiivin (neuvoston direktiivi 91/533/ETY) tarkistamisen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että perheväkivalta heijastuu usein työpaikalle vaikuttaen kielteisesti työntekijöiden elämään ja yritysten tuottavuuteen ja että nämä heijastusvaikutukset voivat toimia myös päinvastaiseen suuntaan eli työpaikalta kotiin; kehottaakin komissiota laatimaan ohjeet eurooppalaisten suojelumääräysten sovellettavuudesta työpaikoilla sekä selventämään työnantajien vastuukysymyksiä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tunnustamaan raskauteen ja äitiyteen perustuvan häirinnän työpaikoilla; |
| --- | --- |

39.

Väkivalta poliittisessa elämässä

| 40. | kehottaa kaikkia poliitikkoja noudattamaan tiukimpia käyttäytymissääntöjä ja toimimaan vastuuntuntoisina roolimalleina seksuaalisen häirinnän ehkäisemisessä ja torjunnassa parlamenteissa ja niiden ulkopuolella; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tuomitsee kaikki naispoliitikkoihin sosiaalisessa mediassa trollauksen muodossa kohdistuvan häirinnän muodot, joihin liittyy seksististen ja hyökkäävien viestien, myös tappo- ja raiskausuhkausten, esittäminen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että on tärkeää ottaa käyttöön puoluerajat ylittäviä toimintapolitiikkoja ja menettelyjä poliittisiin tehtäviin valittujen henkilöiden sekä työntekijöiden suojelemiseksi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | toteaa, että pariteettiperiaatteen mukaiset ehdokasluettelot kaikilla tasoilla ovat keskeisessä asemassa naisten politiikkaan osallistumisen mahdollistamisessa ja naisia syrjivien valtarakenteiden uudistamisessa; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tällaisia luetteloja Euroopan parlamentin vaaleissa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa kaikkia poliittisia puolueita ja myös niitä, jotka ovat edustettuina Euroopan parlamentissa, ryhtymään konkreettisiin toimiin tämän ongelman ratkaisemiseksi myös ottamalla käyttöön toimintasuunnitelmia ja tarkistamalla puolueiden sisäisiä sääntöjä ja noudattamaan nollatoleranssia sekä ottamaan käyttöön ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä, valitusten käsittelymenettelyjä ja tarkoituksenmukaisia seuraamuksia seksuaaliseen häirintään ja naisten kiusaamiseen politiikassa syyllistyviä henkilöitä kohtaan; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa kansallisten ja alueellisten parlamenttien sekä kunnanvaltuustojen jäseniä tukemaan uhreja täysimääräisesti sisäisten menettelyjen puitteissa ja/tai poliisin kanssa, tutkimaan tapauksia, ylläpitämään ilmenneistä tapauksista luottamuksellista rekisteriä, varmistamaan muiden ihmisten kunnioittamista ja ihmisarvoa koskevan pakollisen koulutuksen antamisen koko henkilöstölle ja parlamenttien jäsenille sekä vahvistamaan parhaat käytännöt nollatoleranssin varmistamiseksi kunkin elimen kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa kaikkia asiaankuuluvia toimijoitaan varmistamaan sen vuonna 2017 seksuaalisen häirinnän ja hyväksikäytön torjumisesta EU:ssa antaman päätöslauselman kattavan ja nopean täytäntöönpanon; katsoo velvollisuutenaan olevan varmistaa nollatoleranssi seksuaalista häirintää kohtaan ja suojella ja tukea uhreja asianmukaisesti; kehottaa siksi






  — | asettamaan riippumattomien asiantuntijoiden työryhmän tutkimaan seksuaalisen häirinnän ja hyväksikäytön tilannetta parlamentissa, |
| --- | --- | --- |

46.

—

asettamaan riippumattomien asiantuntijoiden työryhmän tutkimaan seksuaalisen häirinnän ja hyväksikäytön tilannetta parlamentissa,

| — | arvioimaan ja tarvittaessa tarkistamaan parlamentin toimivaltaisten elinten kokoonpanoa niiden riippumattomuuden ja sukupuolijakauman tasapainon varmistamiseksi, |
| --- | --- |

—

arvioimaan ja tarvittaessa tarkistamaan parlamentin toimivaltaisten elinten kokoonpanoa niiden riippumattomuuden ja sukupuolijakauman tasapainon varmistamiseksi,

| — | antamaan kaikille työntekijöille ja jäsenille pakollista koulutusta, |
| --- | --- |

—

antamaan kaikille työntekijöille ja jäsenille pakollista koulutusta,

| — | laatimaan selkeän aikataulun kaikkien päätöslauselmassa esitettyjen vaatimusten kattavalle täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

—

laatimaan selkeän aikataulun kaikkien päätöslauselmassa esitettyjen vaatimusten kattavalle täytäntöönpanolle;

| 47. | kehottaa poliitikkoja kannustamaan johtajakoulutukseen ja osallistumaan itse tällaiseen koulutukseen, jotta vältetään johtajien välinpitämätön asenne ja pystytään tunnistamaan tilanteet, joissa naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ilmenee; |
| --- | --- |

47.

Väkivalta julkisissa tiloissa

| 48. | pyytää komissiota laatimaan julkisen tilan määritelmän, jossa otetaan huomioon viestintätekniikan kehitys, ja sisällyttämään määritelmään virtuaaliset julkiset tilat, joita sosiaaliset verkostot ja verkkosivustot ovat; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan, voisivatko ne hyväksyä häirintää julkisissa tiloissa koskevaa lainsäädäntöä, jonka myötä otettaisiin käyttöön myös interventio-ohjelmia, joissa keskitytään erityisesti sivullisten väliintulon merkitykseen; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tutkimaan tarkemmin julkisissa tiloissa ilmenevän seksuaalisen häirinnän syitä ja seurauksia, myös seksististen ja stereotyyppisten mainosten mahdollista vaikutusta väkivallan ja häirinnän esiintymiseen; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että tietoisuudenedistämiskampanjat, joilla torjutaan sukupuolistereotypioita ja patriarkaalisia valtasuhteita ja edistetään nollatoleranssia seksuaalisen häirinnän osalta, ovat parhaita välineitä julkisissa tiloissa ilmenevään sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan puuttumiseksi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että kaikilla tasoilla annettava sukupuolten tasa-arvoa koskeva koulutus on olennaisen tärkeä väline tällaisten häiriökäyttäytymisen muotojen ehkäisemiseksi ja poistamiseksi, ajattelutavan muuttamiseksi ja seksismin ja seksuaalisen häirinnän kulttuurisen toleranssin vähentämiseksi; painottaa, että kouluissa on järjestettävä tätä aihetta käsitteleviä koulutusohjelmia ja keskusteluja; toteaa, että näihin yhteistyössä asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen ja tasa-arvoelinten kanssa järjestettäviin ohjelmiin ja keskusteluihin olisi silloin, kun se on tarpeen ja asianmukaista, kuuluttava tiedottamista sekä keskusteluja seksuaalisen häirinnän ennaltaehkäisystä ja vastatoimista, jotta voidaan lisätä tietoisuutta uhrien oikeuksista ja muistuttaa ihmisiä seksuaalisen häirinnän yhteyksistä naisten esineellistämiseen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään valistuskampanjoita keskiasteen kouluissa ja sisällyttämään verkkokiusaamista koskevan ongelman koulujen ja yliopistojen opetussuunnitelmiin; kehottaa erityisesti jatkamaan menestyksekästä ”Delete Cyberbullying”-kampanjaa ja ”Safer Internet”-aloitetta kiusaamisen ja seksuaalisen häirinnän torjumiseksi, jotta nuoria, tulevia Euroopan kansalaisia, voidaan auttaa ymmärtämään tarvetta edistyä sukupuolten tasa-arvossa ja kunnioittaa naisia; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan kouluihin ilmoitusjärjestelmän kaikkien verkkokiusaamistapausten seuraamiseksi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | panee merkille, että jotkin jäsenvaltioissa toteutetut toimet, kuten virallinen valvonta (poliisien ja/tai henkilökunnan läsnäolon lisääminen julkisissa liikennevälineissä, kameravalvonta) ja luonnollinen valvonta (parempi näkyvyys ja valaistus) ovat osoittautuneet tehokkaiksi keinoiksi vähentää julkisissa tiloissa tapahtuvaa häirintää; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa jäsenvaltioita muistuttamaan internetpalveluiden tarjoajia niiden velvollisuudesta suojella asiakkaitaan verkossa puuttumalla tapauksiin, joissa ilmenee toistuvia hyökkäyksiä tai vainoamista, suojellakseen uhreja, tehdäkseen tekijöille selväksi, etteivät he voi toimia rangaistuksetta, ja saadakseen nämä siten muuttamaan käyttäytymistään; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa jäsenvaltioita valvomaan tietotekniikka-asiantuntijoiden ja erikoistuneiden valvontaelimien, kuten viestintäviranomaisten, avulla verkkosivuja entistä tehokkaammin, jotta voidaan suojella kiusaamisen ja seksuaalisen häirinnän uhreja ja tarvittaessa ehkäistä rikoksia ja määrätä niistä rangaistuksia; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tarvittavat välineet poistaakseen tiedotusvälineistä, politiikasta ja julkisesta diskurssista kielenkäytön, jossa yllytetään väkivaltaiseen käyttäytymiseen ja joka halventaa naisia ja heikentää heidän ihmisarvoaan; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan lainsäädäntöään ja sukupuoleen perustuvan väkivallan määritelmiään Istanbulin yleissopimuksen sisältämän naisiin kohdistuvan väkivallan määritelmän kanssa häirinnän ja kiusaamisen vastaisen lainsäädännön vaikuttavuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan seksuaalisen häirinnän kieltävän EU:n lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon seurantamekanismejaan ja varmistamaan, että kaikkien jäsenvaltioiden tasa-arvoelimillä on riittävät resurssit syrjinnän torjumiseen; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  EUVL C 326, 26.10.2012, s. 391.

(2)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/violence-against-women-eu-wide-survey-main-results-report

(3)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

(4)  EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37.

(5)  EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57.

(6)  https://rm.coe.int/168008482e

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0329.

(8)  EYVL C 77 E, 28.3.2002, s. 138.

(9)  EUVL C 285 E, 21.10.2010, s. 53.

(10)  EUVL C 296 E, 2.10.2012, s. 26.

(11)  EUVL C 168 E, 14.6.2013, s. 102.

(12)  EUVL C 285, 29.8.2017, s. 2.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0451.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0073.

(15)  EUVL C 316, 30.8.2016, s. 2.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0402.

(17)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0417.

(18)  https://www.ipu.org/resources/publications/reports/2016-10/sexism-harassment-and-violence-against-women-parliamentarians

(19)  Tutkimus – ”Bullying and sexual harassment at the workplace, in public spaces, and in political life in the EU”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikkö, maaliskuu 2018.

(20)  https://www.tuc.org.uk/sites/default/files/SexualHarassmentreport2016.pdf

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/42

---

P8_TA(2018)0332

Kielellinen tasa-arvo digitaaliajalla

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 kielellisestä tasa-arvosta digitaaliajalla (2018/2028(INI))

(2019/C 433/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklan 1 kohdan ja 22 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklan 1 kohdan ja 22 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuonna 2003 tehdyn Unescon yleissopimuksen aineettoman kulttuuriperinnön säilyttämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2003 tehdyn Unescon yleissopimuksen aineettoman kulttuuriperinnön säilyttämisestä,

| — | ottaa huomioon julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä 17. marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/98/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä 17. marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/98/EY (1),

| — | ottaa huomioon julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun neuvoston direktiivin 2003/98/EY muuttamisesta 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/37/EU (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun neuvoston direktiivin 2003/98/EY muuttamisesta 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/37/EU (2),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2015/2240 eurooppalaisia julkishallintoja, yrityksiä ja kansalaisia palvelevia yhteentoimivuusratkaisuja sekä yhteisiä toteutuspuitteita koskevasta ohjelmasta (ISA2-ohjelma) julkisen sektorin nykyaikaistamisen välineenä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2015/2240 eurooppalaisia julkishallintoja, yrityksiä ja kansalaisia palvelevia yhteentoimivuusratkaisuja sekä yhteisiä toteutuspuitteita koskevasta ohjelmasta (ISA2-ohjelma) julkisen sektorin nykyaikaistamisen välineenä (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan monikielisyysstrategiasta 21. marraskuuta 2008 annetun neuvoston päätöslauselman (2008/C 320/01) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan monikielisyysstrategiasta 21. marraskuuta 2008 annetun neuvoston päätöslauselman (2008/C 320/01) (4),

| — | ottaa huomioon tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020”(2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta ja päätösten 2006/971/EY, 2006/972/EY, 2006/973/EY, 2006/974/EY ja 2006/975/EY kumoamisesta 3. joulukuuta 2013 tehdyn neuvoston päätöksen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020”(2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta ja päätösten 2006/971/EY, 2006/972/EY, 2006/973/EY, 2006/974/EY ja 2006/975/EY kumoamisesta 3. joulukuuta 2013 tehdyn neuvoston päätöksen (5),

| — | ottaa huomioon EU:n vuonna 2010 ratifioiman YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n vuonna 2010 ratifioiman YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon 18. syyskuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”Monikielisyys: Euroopan voimavara ja samalla myös yhteinen sitoumus”(COM(2008)0566), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. syyskuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”Monikielisyys: Euroopan voimavara ja samalla myös yhteinen sitoumus”(COM(2008)0566),

| — | ottaa huomioon 26. elokuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalistrategia”(COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. elokuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalistrategia”(COM(2010)0245),

| — | ottaa huomioon 11. tammikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Johdonmukainen kehys luottamuksen lisäämiseksi sähköisen kaupankäynnin ja verkkopalvelujen digitaalisiin yhtenäismarkkinoihin”(COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. tammikuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Johdonmukainen kehys luottamuksen lisäämiseksi sähköisen kaupankäynnin ja verkkopalvelujen digitaalisiin yhtenäismarkkinoihin”(COM(2011)0942),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle”(COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle”(COM(2015)0192),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Euroopan digitaalistrategia”(COM(2010)0245) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Euroopan digitaalistrategia”(COM(2010)0245) (6),

| — | ottaa huomioon Unescon yleiskokouksen 32. täysistunnossa Pariisissa 15. lokakuuta 2003 hyväksytyn suosituksen monikielisyyden edistämisestä ja soveltamisesta sekä yleisestä pääsystä kyberavaruuteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Unescon yleiskokouksen 32. täysistunnossa Pariisissa 15. lokakuuta 2003 hyväksytyn suosituksen monikielisyyden edistämisestä ja soveltamisesta sekä yleisestä pääsystä kyberavaruuteen,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2012 eurooppalaisista ja heidän kielistään julkaistun erityiseurobarometrin 386. kertomuksen ”Europeans and their Languages”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2012 eurooppalaisista ja heidän kielistään julkaistun erityiseurobarometrin 386. kertomuksen ”Europeans and their Languages”,

| — | ottaa huomioon Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät (SN 100/1/02 REV 1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät (SN 100/1/02 REV 1),

| — | ottaa huomioon kuurojen viittomakielistä 17. kesäkuuta 1988 antamansa päätöslauselman (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuurojen viittomakielistä 17. kesäkuuta 1988 antamansa päätöslauselman (7),

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2004 antamansa päätöslauselman ”Kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja edistäminen: Euroopan alueiden rooli ja kansainvälisten järjestöjen, kuten UNESCOn ja Euroopan neuvoston rooli” (8) ja 4. syyskuuta 2003 antamansa päätöslauselman ”Alueelliset ja vähemmän käytetyt eurooppalaiset kielet – vähemmistökielet Euroopan unionissa laajentumiseen ja kulttuurin monimuotoisuuteen liittyen” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2004 antamansa päätöslauselman ”Kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja edistäminen: Euroopan alueiden rooli ja kansainvälisten järjestöjen, kuten UNESCOn ja Euroopan neuvoston rooli” (8) ja 4. syyskuuta 2003 antamansa päätöslauselman ”Alueelliset ja vähemmän käytetyt eurooppalaiset kielet – vähemmistökielet Euroopan unionissa laajentumiseen ja kulttuurin monimuotoisuuteen liittyen” (9),

| — | ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman ”Monikielisyys: Euroopan voimavara ja samalla myös yhteinen sitoumus” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman ”Monikielisyys: Euroopan voimavara ja samalla myös yhteinen sitoumus” (10),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman uhanalaisista eurooppalaisista kielistä ja kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman uhanalaisista eurooppalaisista kielistä ja kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa (11),

| — | ottaa huomioon 7. helmikuuta 2018 antamansa päätöslauselman vähemmistöjen suojelusta ja syrjimättömyydestä EU:n jäsenvaltioissa (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. helmikuuta 2018 antamansa päätöslauselman vähemmistöjen suojelusta ja syrjimättömyydestä EU:n jäsenvaltioissa (12),

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2017 julkaistun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) ja Tulevaisuuden ennakoinnin tutkimusyksikön (STOA) kielellisestä tasa-arvosta digitaaliajalla tekemän tutkimuksen ”Language equality in the digital age – Towards a Human Language Project”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2017 julkaistun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) ja Tulevaisuuden ennakoinnin tutkimusyksikön (STOA) kielellisestä tasa-arvosta digitaaliajalla tekemän tutkimuksen ”Language equality in the digital age – Towards a Human Language Project”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A8-0228/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A8-0228/2018),

| A. | ottaa huomioon, että kieliteknologiat voivat helpottaa kuurojen, kuulovammaisten, sokeiden, näkövammaisten ja lukihäiriöisten viestintää ja että tässä kertomuksessa ’kieliteknologialla’tarkoitetaan teknologiaa, jolla tuetaan puhuttujen kielien lisäksi myös viittomakieliä, sillä viittomakielet muodostavat merkittävän osan unionin kielellistä moninaisuutta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kieliteknologiat voivat helpottaa kuurojen, kuulovammaisten, sokeiden, näkövammaisten ja lukihäiriöisten viestintää ja että tässä kertomuksessa ’kieliteknologialla’tarkoitetaan teknologiaa, jolla tuetaan puhuttujen kielien lisäksi myös viittomakieliä, sillä viittomakielet muodostavat merkittävän osan unionin kielellistä moninaisuutta;

| B. | ottaa huomioon, että kieliteknologioiden kehittäminen kattaa useita tutkimusaloja ja tieteenaloja, joita ovat mm. tietokonelingvistiikka, tekoäly, tietojenkäsittely ja kielitiede, joita sovelletaan mm. luonnollisen kielen käsittelyssä, tekstianalyysissä, puheteknologiassa ja tiedonlouhinnassa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kieliteknologioiden kehittäminen kattaa useita tutkimusaloja ja tieteenaloja, joita ovat mm. tietokonelingvistiikka, tekoäly, tietojenkäsittely ja kielitiede, joita sovelletaan mm. luonnollisen kielen käsittelyssä, tekstianalyysissä, puheteknologiassa ja tiedonlouhinnassa;

| C. | ottaa huomioon, että eurooppalaisia ja heidän kieliään koskevan erityiseurobarometrin 386. kertomuksen ”Europeans and their Languages”mukaisesti vähän yli puolet eurooppalaisista (54 prosenttia) pystyy keskustelemaan ainakin yhdellä muulla kielellä kuin omallaan, neljäsosa (25 prosenttia) pystyy puhumaan vähintään kahdella muulla kielellä ja joka kymmenes (10 prosenttia) ainakin kolmella; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että eurooppalaisia ja heidän kieliään koskevan erityiseurobarometrin 386. kertomuksen ”Europeans and their Languages”mukaisesti vähän yli puolet eurooppalaisista (54 prosenttia) pystyy keskustelemaan ainakin yhdellä muulla kielellä kuin omallaan, neljäsosa (25 prosenttia) pystyy puhumaan vähintään kahdella muulla kielellä ja joka kymmenes (10 prosenttia) ainakin kolmella;

| D. | ottaa huomioon, että unionissa on 24 virallista kieltä ja yli 60 kansallista ja alueellista kieltä ja vähemmistökieltä maahanmuuttajien kielten lisäksi sekä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen nojalla useita valtion tunnustamia viittomakieliä; katsoo, että monikielisyys on yksi suurimmista Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden voimavaroista ja samanaikaisesti yksi merkittävimmistä aidosti yhdennetyn unionin luomisen haasteista; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että unionissa on 24 virallista kieltä ja yli 60 kansallista ja alueellista kieltä ja vähemmistökieltä maahanmuuttajien kielten lisäksi sekä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen nojalla useita valtion tunnustamia viittomakieliä; katsoo, että monikielisyys on yksi suurimmista Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden voimavaroista ja samanaikaisesti yksi merkittävimmistä aidosti yhdennetyn unionin luomisen haasteista;

| E. | ottaa huomioon, että paikallisten yhteisöjen, kuten alkuperäiskansojen ja maaseudun tai syrjäisten alueiden yhteisöjen, tukeminen laajakaistayhteyksien maantieteellisten, sosiaalisten ja taloudellisten esteiden poistamisessa on EU:n monikielisyyspolitiikan tehokkuuden keskeinen edellytys; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että paikallisten yhteisöjen, kuten alkuperäiskansojen ja maaseudun tai syrjäisten alueiden yhteisöjen, tukeminen laajakaistayhteyksien maantieteellisten, sosiaalisten ja taloudellisten esteiden poistamisessa on EU:n monikielisyyspolitiikan tehokkuuden keskeinen edellytys;

| F. | toteaa, että monikielisyys kuuluu useiden EU:n toiminta-alojen, kuten kulttuurin, koulutuksen, talouden, digitaalisten sisämarkkinoiden, elinikäisen oppimisen, työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden, kilpailukyvyn, nuorison, kansalaisyhteiskunnan, liikkuvuuden, tutkimuksen ja tiedotusvälineiden soveltamisalaan; katsoo, että kulttuurien ja kielten välisen vuoropuhelun esteiden poistamiseen ja keskinäisen ymmärryksen edistämiseen on kiinnitettävä enemmän huomiota; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että monikielisyys kuuluu useiden EU:n toiminta-alojen, kuten kulttuurin, koulutuksen, talouden, digitaalisten sisämarkkinoiden, elinikäisen oppimisen, työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden, kilpailukyvyn, nuorison, kansalaisyhteiskunnan, liikkuvuuden, tutkimuksen ja tiedotusvälineiden soveltamisalaan; katsoo, että kulttuurien ja kielten välisen vuoropuhelun esteiden poistamiseen ja keskinäisen ymmärryksen edistämiseen on kiinnitettävä enemmän huomiota;

| G. | toteaa komission tunnustavan, että digitaalisten sisämarkkinoiden on oltava monikieliset; ottaa huomioon, että EU:lla ei ole yhteistä toimintapolitiikkaa kielimuureista johtuvien ongelmien ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

G.

toteaa komission tunnustavan, että digitaalisten sisämarkkinoiden on oltava monikieliset; ottaa huomioon, että EU:lla ei ole yhteistä toimintapolitiikkaa kielimuureista johtuvien ongelmien ratkaisemiseksi;

| H. | ottaa huomioon, että kieliteknologioita sovelletaan lähes kaikkiin arjen digitaalisiin tuotteisiin ja -palveluihin, sillä suurimmassa osassa niistä käytetään kieltä jossakin määrin; toteaa, että erityisesti tämä pätee kaikkiin verkkotuotteisiin, joita ovat esimerkiksi hakukoneet, verkkoyhteisöt ja sähköisen kaupankäynnin palvelut; katsoo, että kieliteknologioiden käyttö vaikuttaa myös unionin kansalaisten päivittäisen hyvinvoinnin kannalta keskeisiin aloihin, kuten koulutukseen, kulttuuriin ja terveyteen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kieliteknologioita sovelletaan lähes kaikkiin arjen digitaalisiin tuotteisiin ja -palveluihin, sillä suurimmassa osassa niistä käytetään kieltä jossakin määrin; toteaa, että erityisesti tämä pätee kaikkiin verkkotuotteisiin, joita ovat esimerkiksi hakukoneet, verkkoyhteisöt ja sähköisen kaupankäynnin palvelut; katsoo, että kieliteknologioiden käyttö vaikuttaa myös unionin kansalaisten päivittäisen hyvinvoinnin kannalta keskeisiin aloihin, kuten koulutukseen, kulttuuriin ja terveyteen;

| I. | katsoo, että rajatylittävä sähköinen kaupankäynti on erittäin vähäistä, sillä ainoastaan 16 prosenttia unionin kansalaisista on tehnyt vuonna 2015 verkko-ostoksia muissa EU-maissa; ottaa huomioon, että kieliteknologialla voidaan edistää tulevaa eurooppalaista rajat ja kielirajat ylittävää viestintää, lisätä talouskasvua ja sosiaalista vakautta sekä vähentää luonnollisia esteitä ja että sen avulla voidaan siten tukea ja edistää yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä sekä vahvistaa unionin kilpailukykyä maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että rajatylittävä sähköinen kaupankäynti on erittäin vähäistä, sillä ainoastaan 16 prosenttia unionin kansalaisista on tehnyt vuonna 2015 verkko-ostoksia muissa EU-maissa; ottaa huomioon, että kieliteknologialla voidaan edistää tulevaa eurooppalaista rajat ja kielirajat ylittävää viestintää, lisätä talouskasvua ja sosiaalista vakautta sekä vähentää luonnollisia esteitä ja että sen avulla voidaan siten tukea ja edistää yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä sekä vahvistaa unionin kilpailukykyä maailmanlaajuisesti;

| J. | ottaa huomioon, että tekninen kehitys perustuu entistä enemmän kieleen ja vaikuttaa kasvuun ja yhteiskuntaan; katsoo, että tarvitaan kiireellisesti kielitietoisempaa politiikkaa sekä teknistä mutta myös aidosti monialaista tutkimusta ja koulutusta, joissa aiheena on digitaalinen viestintä ja kieliteknologia sekä niiden suhde kasvuun ja yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että tekninen kehitys perustuu entistä enemmän kieleen ja vaikuttaa kasvuun ja yhteiskuntaan; katsoo, että tarvitaan kiireellisesti kielitietoisempaa politiikkaa sekä teknistä mutta myös aidosti monialaista tutkimusta ja koulutusta, joissa aiheena on digitaalinen viestintä ja kieliteknologia sekä niiden suhde kasvuun ja yhteiskuntaan;

| K. | katsoo, että jos Barcelonan tavoite saavutettaisiin eli kansalaiset pystyisivät kommunikoimaan sujuvasti äidinkielellään ja kahdella muulla kielellä, heille tarjoutuisi digitaalisille sisämarkkinoille pääsyn lisäksi enemmän tilaisuuksia tutustua kulttuuria, koulutusta ja tiedettä koskevaan sisältöön digitaalimuodossa ja osallistua kansalaisina; katsoo, että eurooppalaisen monikielisyyden asianmukaisen hallinnoinnin ja yksilöiden monikielisyyden edistämisen kannalta keskeisessä asemassa ovat erityisesti kieliteknologian tarjoamat lisäresurssit ja välineet; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että jos Barcelonan tavoite saavutettaisiin eli kansalaiset pystyisivät kommunikoimaan sujuvasti äidinkielellään ja kahdella muulla kielellä, heille tarjoutuisi digitaalisille sisämarkkinoille pääsyn lisäksi enemmän tilaisuuksia tutustua kulttuuria, koulutusta ja tiedettä koskevaan sisältöön digitaalimuodossa ja osallistua kansalaisina; katsoo, että eurooppalaisen monikielisyyden asianmukaisen hallinnoinnin ja yksilöiden monikielisyyden edistämisen kannalta keskeisessä asemassa ovat erityisesti kieliteknologian tarjoamat lisäresurssit ja välineet;

| L. | ottaa huomioon, että tekoälyn alalla on tehty merkittäviä läpimurtoja ja että kieliteknologiat ovat kehittyneet nopeasti; ottaa huomioon, että kielikeskeinen tekoäly tarjoaa uusia mahdollisuuksia digitaaliseen viestintään, digitaalisesti tehostettuun viestintään, teknologian mahdollistamaan viestintään ja yhteistyöhön kaikilla unionin kielillä (ja muillakin kielillä) antamalla eri kielien puhujille tasavertaiset mahdollisuudet saada tietoa ja tietämystä sekä parantamalla tietoverkkotoimintoja; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että tekoälyn alalla on tehty merkittäviä läpimurtoja ja että kieliteknologiat ovat kehittyneet nopeasti; ottaa huomioon, että kielikeskeinen tekoäly tarjoaa uusia mahdollisuuksia digitaaliseen viestintään, digitaalisesti tehostettuun viestintään, teknologian mahdollistamaan viestintään ja yhteistyöhön kaikilla unionin kielillä (ja muillakin kielillä) antamalla eri kielien puhujille tasavertaiset mahdollisuudet saada tietoa ja tietämystä sekä parantamalla tietoverkkotoimintoja;

| M. | katsoo, että yhteisten eurooppalaisten arvojen eli yhteistyön, solidaarisuuden, tasa-arvon, tunnustamisen ja kunnioituksen olisi tarkoitettava, että kaikilla kansalaisilla on uusien teknologioiden yhtäläiset käyttömahdollisuudet kaikilta osin, ja toteaa, että tämä ei ainoastaan lisäisi Euroopan yhtenäisyyttä ja hyvinvointia vaan myös mahdollistaisi monikieliset digitaaliset sisämarkkinat; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että yhteisten eurooppalaisten arvojen eli yhteistyön, solidaarisuuden, tasa-arvon, tunnustamisen ja kunnioituksen olisi tarkoitettava, että kaikilla kansalaisilla on uusien teknologioiden yhtäläiset käyttömahdollisuudet kaikilta osin, ja toteaa, että tämä ei ainoastaan lisäisi Euroopan yhtenäisyyttä ja hyvinvointia vaan myös mahdollistaisi monikieliset digitaaliset sisämarkkinat;

| N. | ottaa huomioon, että videopelien tai opetussovelluksien kaltaisten teknisten välineiden saatavuus vähemmistökielillä ja vähemmän käytetyillä kielillä on ratkaisevassa asemassa erityisesti lasten kielitaidon kehityksessä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että videopelien tai opetussovelluksien kaltaisten teknisten välineiden saatavuus vähemmistökielillä ja vähemmän käytetyillä kielillä on ratkaisevassa asemassa erityisesti lasten kielitaidon kehityksessä;

| O. | katsoo, että vähemmän puhuttujen unionin kielten puhujien on voitava ilmaista itseään kulttuurisesti tarkoituksenmukaisilla tavoilla ja luoda oma kulttuurikontekstinsa paikallisilla kielillä; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että vähemmän puhuttujen unionin kielten puhujien on voitava ilmaista itseään kulttuurisesti tarkoituksenmukaisilla tavoilla ja luoda oma kulttuurikontekstinsa paikallisilla kielillä;

| P. | toteaa, että tehokkaampaan tietotekniikkaan ja valtavan tietomäärän saatavuuteen perustuvan syväoppimisen kaltaisten menetelmien ilmestymisen ansiosta kieliteknologia tarjoaa todellisen ratkaisun kielimuurien poistamiseen; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että tehokkaampaan tietotekniikkaan ja valtavan tietomäärän saatavuuteen perustuvan syväoppimisen kaltaisten menetelmien ilmestymisen ansiosta kieliteknologia tarjoaa todellisen ratkaisun kielimuurien poistamiseen;

| Q. | katsoo, että kielimuureilla on huomattava vaikutus unionin identiteetin muodostumiseen ja Euroopan yhdentymisprosessin tulevaisuuteen; katsoo, että EU:n päätöksenteosta ja toimintapolitiikoista olisi tiedotettava kansalaisille heidän äidinkielellään sekä verkossa että sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että kielimuureilla on huomattava vaikutus unionin identiteetin muodostumiseen ja Euroopan yhdentymisprosessin tulevaisuuteen; katsoo, että EU:n päätöksenteosta ja toimintapolitiikoista olisi tiedotettava kansalaisille heidän äidinkielellään sekä verkossa että sen ulkopuolella;

| R. | ottaa huomioon, että kieli muodostaa hyvin suuren osan jatkuvasti kasvavasta massadatasta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että kieli muodostaa hyvin suuren osan jatkuvasti kasvavasta massadatasta;

| S. | ottaa huomioon, että ihmiskielillä ilmaistaan valtava määrä tietoja; ottaa huomioon, että kieliteknologian hallinta voisi mahdollistaa laajan valikoiman innovatiivisia tietotekniikkatuotteita ja -palveluita teollisuuden, kaupan, viranomaistoiminnan, tutkimuksen, julkisten palvelujen ja hallinnon alalla ja vähentää luonnollisia esteitä ja markkinakustannuksia; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että ihmiskielillä ilmaistaan valtava määrä tietoja; ottaa huomioon, että kieliteknologian hallinta voisi mahdollistaa laajan valikoiman innovatiivisia tietotekniikkatuotteita ja -palveluita teollisuuden, kaupan, viranomaistoiminnan, tutkimuksen, julkisten palvelujen ja hallinnon alalla ja vähentää luonnollisia esteitä ja markkinakustannuksia;

Kielellisen tasa-arvon saavuttamisen nykyesteet digitaaliajalla Euroopassa

| 1. | pitää valitettavana, että unionin riittämättömät toimintapolitiikat aiheuttavat sen, että hyvistä resursseista nauttivien ja resursseiltaan puutteellisten kielten välinen teknologiakuilu laajenee riippumatta siitä, ovatko nämä resursseiltaan heikommat kielet EU:n virallisia, virallisen kielen asemassa olevia tai muita kuin virallisia kieliä; pitää lisäksi valitettavana, että yli 20 eurooppalaista kieltä on vaarassa hävitä digitaalisesti; panee merkille, että EU:n ja sen toimielinten velvollisuutena on lisätä, edistää ja ylläpitää Euroopan kielellistä monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille, että kymmenen viime vuoden aikana digitaalisella teknologialla on ollut merkittävä vaikutus kielten kehitykseen, ja toteaa, että sitä on edelleen vaikea arvioida; suosittaa, että poliittiset päättäjät kiinnittävät erityistä huomiota tutkimuksiin, jotka osoittavat, että digitaalinen viestintä heikentää nuorten lukutaitoa, johtaa kieliopin ja lukutaidon kohdalla sukupolvien välisiin kuiluihin ja yleiseen kielen köyhtymiseen: on sitä mieltä, että digitaalista viestintää olisi käytettävä laajentamaan, rikastamaan ja edistämään kieliä ja että nämä tavoitteet olisi otettava huomioon kansallisessa lukuopetuksessa ja lukutaitoa koskevassa politiikassa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että Euroopan vähemmän käytetyt kielet ovat erittäin epäedullisessa asemassa akuutin väline-, resurssi- ja tutkimusrahoituspulan takia, mikä estää ja rajoittaa tutkijoiden työtä, sillä vaikka heillä olisi tarvittavat teknologiset taidot, he eivät pysty hyödyntämään kieliteknologioita kaikilta osin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että laajalti käytettyjen ja vähemmän käytettyjen kielten välillä oleva digitaalinen juopa kasvaa, mikä johtaa eroihin erityisesti alhaisen osaamistason työntekijöiden, iäkkäiden, pienituloisten ja heikommista lähtökohdista tulevien ihmisten tiedonsaannissa; painottaa, että eriarvoisuus vähenisi, jos sisältö asetettaisiin saataville eri kielillä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille, että Euroopalla on vahva tieteellinen pohja tietokonelingvistiikassa ja kieliteknologiassa ja että kieliteknologia tarjoaa sille nyt valtavan tilaisuuden sekä talouden että kulttuurin kannalta, mutta toteaa, että siitä huolimatta Eurooppa on jäänyt paljon jälkeen markkinoiden pirstoutumisen, riittämättömien tietämykseen ja kulttuuriin tehtyjen investointien, huonosti koordinoidun tutkimuksen, riittämättömän rahoituksen ja oikeudellisten esteiden vuoksi; panee lisäksi merkille, että markkinoita hallitsevat tällä hetkellä muut kuin eurooppalaiset toimijat, jotka eivät täytä monikielisen Euroopan erityistarpeita; korostaa tarvetta muuttaa tätä ajattelutapaa ja vahvistaa Euroopan johtoasemaa kieliteknologioiden alalla luomalla sen tarpeiden ja kysynnän mukaan mitoitetun hankkeen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että kieliteknologia on ensiksi saatavilla englanniksi; on tietoinen siitä, että suuret maailmanlaajuiset ja eurooppalaiset valmistajat ja yritykset kehittävät kieliteknologiaa usein suurille eurooppalaisille kielille, joilla on suhteellisen laajat markkinat, kuten espanja, ranska ja saksa (näiden kielten resurssit ovat joillakin osa-alueilla jo niukat); painottaa kuitenkin, että olisi toteutettava yleisiä EU:n tason toimia (politiikka, rahoitus, tutkimus ja koulutus), joilla varmistetaan kieliteknologian kehittäminen vähemmän puhutuille EU:n virallisille kielille, sekä EU-tason erityistoimia (politiikka, rahoitus, tutkimus ja koulutus), joilla otetaan alueelliset kielet ja vähemmistökielet mukaan tällaiseen kehitystoimintaan ja kannustetaan sitä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | painottaa tarvetta hyödyntää entistä paremmin uusia teknisiä toimintamalleja, jotka perustuvat laskentatehon lisäämiseen ja suurehkojen tietomäärien saannin parantamiseen, jotta edistetään sellaisten syväoppimiseen perustuvien neuroverkkojen kehittämistä, joiden ansiosta luonnollisiin kieliin liittyvä teknologia voi tarjota todellisen ratkaisun kielimuuriongelmaan; kehottaa siksi komissiota turvaamaan riittävän rahoituksen tällaisen teknisen kehityksen tukemiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että sellaiset kielet, joiden käyttäjäpohja on pienempi, tarvitsevat asianmukaista tukea eri osapuolilta, kuten diakriittisten kirjakkeiden ja näppäimistöjen valmistajilta ja sisällönhallintajärjestelmiltä, jotta sisältöä on mahdollista tallentaa, käsitellä ja esittää näillä kielillä asianmukaisesti; pyytää komissiota arvioimaan, miten tällainen tuki voidaan ottaa käyttöön ja saada suositukseksi hankintamenettelyissä EU:n alueella; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pyytää jäsenvaltioita lisäämään digitaalisten palvelujen, kuten mobiilisovellusten monikielisyyttä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee huolestuneena merkille, että digitaaliset sisämarkkinat ovat useiden esteiden, kielimuurit mukaan luettuina, vuoksi edelleen pirstoutuneita, mikä vaikeuttaa verkkokauppaa, kommunikointia verkkoyhteisöissä ja muissa viestintäkanavissa ja rajatylittävää kulttuurillisen, luovan ja audiovisuaalisen sisällön vaihtoa sekä koko Euroopan kattavien julkisten palvelujen laajempaa käyttöönottoa; korostaa, että Euroopan kulttuurinen monimuotoisuus ja monikielisyys voisivat hyötyä rajatylittävästä sisällön saatavuudesta erityisesti koulutuksessa; pyytää komissiota kehittämään monikielisiä digitaalisia sisämarkkinoita koskevan vahvan ja koordinoidun strategian; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee merkille, että kieliteknologiat eivät nykyään näy unionin poliittisella esityslistalla, vaikka kielellinen monimuotoisuus on vahvistettu perussopimuksissa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää myönteisenä aiempien EU-rahoitteisten tutkimusverkostojen, (muun muassa FLaReNet, CLARIN, HBP ja META-NET (META-SHARE mukaan luettuna)) merkittävää johtavaa roolia eurooppalaisen kieliteknologiafoorumin luomisessa; |
| --- | --- |

12.

Kieliteknologiapolitiikkojen institutionaalisen kehyksen parantaminen EU:n tasolla

| 13. | kehottaa neuvostoa laatimaan suosituksen kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden suojelusta ja edistämisestä myös kieliteknologioiden alalla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | suosittaa kieliteknologian profiilin nostamiseksi Euroopassa, että komissio sisällyttäisi monikielisyyden ja kieliteknologian alan jonkun komission jäsenen tehtäviin; katsoo, että asiasta vastaavalle komission jäsenelle olisi annettava tehtäväksi edistää kielellistä monimuotoisuutta ja tasa-arvoa EU:n tasolla ottaen huomioon, miten merkittävä kielellinen monimuotoisuus on Euroopan tulevaisuudelle; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ehdottaa kattavan EU:n tason oikeudellisen suojan varmistamista 60 alue- ja vähemmistökielelle, kansallisten vähemmistöjen ja kielivähemmistöjen kollektiivisten oikeuksien tunnustamista digitaalisessa maailmassa ja äidinkielen opetusta EU:n virallisten ja muiden kuin virallisten kielten puhujille; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kannustaa niitä jäsenvaltioita, jotka ovat jo kehittäneet omia menestyksekkäitä toimintapoliittisia strategioita kieliteknologian alalla jakamaan kokemuksiaan ja hyviä käytäntöjä ja täten auttamaan muita kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia kehittämään omia strategioitaan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään kattavia kielipolitiikkoja ja kohdentamaan voimavaroja ja käyttämään asianmukaisia välineitä kielellisen monimuotoisuuden ja monikielisyyden edistämiseksi ja helpottamiseksi digitaalialalla; painottaa EU:n ja jäsenvaltioiden sekä korkeakoulujen ja muiden julkisten laitosten jaettua vastuuta pyrittäessä edistämään eri kielten säilymistä digitaalisessa ympäristössä ja kehitettäessä tietokantoja ja käännösteknologiaa kaikille EU-kielille, vähemmän puhutut kielet mukaan lukien; kehottaa koordinoimaan tutkimusta ja teollisuutta pitämällä yhteisenä tavoitteena kääntämiseen liittyvien digitaalisten mahdollisuuksien lisäämistä ja varmistamalla tekniikan kehityksen edellyttämien tietojen avoimen saatavuuden; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään strategioita ja politiikkatoimia monikielisyyden helpottamiseksi digitaalisilla markkinoilla; pyytää tältä osin komissiota ja jäsenvaltioita määrittelemään vähimmäiskieliresurssit, kuten tietoaineistot, sanakirjat, puhetallenteet, käännösmuistit, selityksin varustetut kieliaineistot ja tietosanakirjasisällöt, jotka kaikilla eurooppalaisilla kielillä olisi oltava, jotta ne eivät olisi digitaalisesti häviämässä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | suosittaa, että komissio harkitsisi kielellisen monimuotoisuuden keskuksen perustamista lisäämään tietoisuutta vähemmän käytettyjen kielten sekä alueellisten ja vähemmistökielten merkityksestä, myös kieliteknologian alalla; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pyytää komissiota tarkastelemaan uudelleen monikielisyyden puitestrategiaansa ja laatimaan selkeän toimintasuunnitelman kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi ja kielimuurien poistamiseksi digitaalialalla; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota pitämään kieliteknologiassa ensisijaisina niitä jäsenvaltioita, jotka ovat kooltaan pieniä ja joilla on oma kieli, jotta otetaan huomioon niiden kohtaamat kielelliset haasteet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | painottaa, että kieliteknologia auttaa videopelien ja ohjelmistosovellusten tekstitystä, jälkiäänitystä ja kääntämistä vähemmistökielille ja vähemmän käytetyille kielille; |
| --- | --- |

22.

| 23. | painottaa, että kielten välistä teknologiakuilua on kavennettava vahvistamalla tiedon ja teknologian siirtoa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään toimivia tapoja vahvistaa omia alkuperäiskieliään; |
| --- | --- |

24.

EU:n tutkimuspolitiikkoja koskevat suositukset

| 25. | pyytää komissiota laatimaan laaja-alaisen, koordinoidun, erityisesti unionin tarpeita ja kysyntää vastaavan pitkän aikavälin rahoitusohjelman unionin, kansalliselle ja alueelliselle tasolle kieliteknologian alan tutkimusta, kehittämistä ja innovointia varten; korostaa, että ohjelmalla olisi pyrittävä luonnollisten kielten syvätason ymmärtämiseen ja lisäämään tehokkuutta jakamalla tietämystä, infrastruktuureja ja resursseja innovatiivisten teknologioiden ja palvelujen kehittämiseksi, jotta alalla saataisiin aikaan seuraava tieteellinen läpimurto ja jotta voitaisiin kaventaa Euroopan kielten välistä teknologista kuilua; korostaa, että tämä olisi tehtävä yhteistyössä tutkimuskeskusten, tiedeyhteisön, yritysten (erityisesti pk-yritysten ja startup-yritysten) sekä muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa; korostaa, että hankkeen olisi oltava avoin, pilviperustainen ja yhteentoimiva ja että sen tuloksena olisi saatava erittäin skaalautuvia ja tehokkaita perustason työvälineitä useita kieliteknologisia sovelluksia varten; |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että EU:ssa toimiville tieto- ja viestintätekniikan alan integroijille olisi annettava taloudellisia kannustimia vauhdittamaan pilvipalvelujen tarjontaa, jotta mahdollistetaan luonnollisiin kieliin liittyvän teknologian sujuva sisällyttäminen niiden sähköisen kaupankäynnin sovelluksiin, jotta varmistetaan erityisesti, että pk-yritykset hyötyvät automatisoidusta kääntämisestä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | painottaa, että unionin on turvattava johtoasemansa kielikeskeisen tekoälyn alalla; muistuttaa, että unionissa toimivat yritykset ovat parhaassa asemassa kehittämään ratkaisuja, jotka on räätälöity unionin kulttuurisiin, yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin erityistarpeisiin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | katsoo, että nykyisiin rahoitusjärjestelmiin, kuten Horisontti 2020 -ohjelmaan, sisältyvillä erityisohjelmilla sekä niitä seuraavilla rahoitusohjelmilla olisi tehostettava pitkän aikavälin perustutkimusta sekä tietämyksen ja teknologian siirtoa maiden ja alueiden välillä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | suosittaa, että luodaan eurooppalainen kieliteknologiafoorumi, jossa on kaikkien eurooppalaisten kielten edustajia ja joka mahdollistaa kieliteknologiaan liittyvien resurssien, palvelujen ja avoimen lähdekoodin ohjelmapakettien jakamisen erityisesti yliopistojen ja tutkimuskeskusten välillä ja varmistaa samalla, että rahoitusjärjestelmä voi toimia sekä avoimen lähdekoodin yhteisön kanssa ja että avoimen lähdekoodin yhteisöllä on siihen pääsy; |
| --- | --- |

29.

| 30. | suosittaa, että perustetaan tai laajennetaan hankkeita, kuten kielellistä monimuotoisuutta koskeva digitaalinen hanke, joissa tutkitaan kaikkien Euroopan kielten, mukaan luettuna puhujakannaltaan erittäin pienten tai erittäin suurten kielten digitaalisia tarpeita, jotta ratkaistaan digitaaliseen kuiluun liittyvä ongelma ja autetaan näitä kieliä valmistautumaan kestävää digitaalista tulevaisuutta varten; |
| --- | --- |

30.

| 31. | suosittaa, että päivitetään MET-NET-verkoston valkoisten kirjojen sarja eli vuonna 2012 julkaistu Euroopan laajuinen kyselytutkimus, joka koskee kieliteknologian tilaa, resursseja kaikilla eurooppalaisilla kielillä, tietoja kielimuureista ja aiheeseen liittyvistä toimintalinjoista, jotta kieliteknologiapolitiikkaa voitaisiin arvioida ja kehittää; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komissiota perustamaan luonnollisiin kieliin liittyvän teknologian rahoitusalustan hyödyntämällä seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman, Horisontti 2020 -puiteohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanoa; katsoo lisäksi, että komission olisi painotettava tutkimusaloja, joita tarvitaan kielen syvätason ymmärtämisen varmistamiseksi ja joita ovat esimerkiksi tietokonelingvistiikka, kielitiede, tekoäly, kieliteknologia, tietojenkäsittely ja kognitiotiede; |
| --- | --- |

32.

| 33. | huomauttaa, että kieli voi olla esteenä tieteellisen tiedon siirrolle; panee merkille, että useimmat arvostetut tiedejulkaisut julkaistaan englanniksi, mikä muuttaa merkittävästi tutkimustiedon laatimisen ja jakelun painopistettä; korostaa, että nämä tiedontuotannon olosuhteet on otettava huomioon unionin tutkimus- ja innovointipolitiikassa ja -ohjelmissa; kehottaa komissiota kehittämään ratkaisuja, joilla varmistetaan, että tieteellinen tieto asetetaan saataville myös muilla kuin englannin kielellä, ja tukemaan luonnolliseen kieleen liittyvän tekoälyn kehittämistä; |
| --- | --- |

33.

Euroopan kieliteknologian tulevaisuutta parantavat koulutuspolitiikat

| 34. | katsoo, että nykytilanteessa muut kuin eurooppalaiset toimijat hallitsevat kieliteknologiamarkkinoita, ja katsoo, että eurooppalaisilla koulutuspolitiikoilla olisi pyrittävä pitämään lahjakkuudet Euroopassa, analysoitava kieliteknologiaan liittyviä koulutuksen nykytarpeita (kaikki alat ja tieteenalat mukaan luettuina) ja laadittava tämän perusteella suuntaviivoja yhtenäisen yhteisen toimen täytäntöönpanosta unionin tasolla ja lisättävä koululaisten ja opiskelijoiden tietoisuutta kieliteknologia-alan sekä kielikeskeisen tekoälyteollisuuden uramahdollisuuksista; |
| --- | --- |

34.

| 35. | katsoo, että tasavertaisten mahdollisuuksien ja tasavertaisen kohtelun varmistaminen edellyttää, että digitaalista opetusmateriaalia kehitetään myös vähemmistökielillä ja alueellisilla kielillä, mikä on syrjimättömyyden kannalta tärkeää; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toteaa, että tutkimuksen ja innovoinnin kehittämisen kannalta ratkaisevaa on edistää naisten aina vain suurempaa osallistumista kieliteknologiaa koskevaan eurooppalaiseen tutkimukseen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ehdottaa, että komissio ja jäsenvaltiot edistävät kieliteknologian käyttöä Erasmus+-ohjelman kaltaisessa Euroopan kansalaisten välisessä kulttuuri- ja koulutusvaihdossa (esimerkiksi Erasmus+-ohjelman kielivalmennuksen käyttöä verkossa) tarkoituksena vähentää esteitä, joita kielellinen monimuotoisuus voi asettaa kulttuurienväliselle vuoropuhelulle ja keskinäiselle ymmärrykselle erityisesti kirjallisessa ja audiovisuaalisessa ilmaisussa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | suosittaa, että jäsenvaltiot kehittävät myös digitaalisen lukutaidon ohjelmia Euroopan vähemmistökielillä ja alueellisilla kielillä ja ottavat käyttöön kieliteknologiakoulutusta ja -välineitä koulujensa, yliopistojensa ja ammatillisten oppilaitostensa opetussuunnitelmissa; korostaa toistamiseen sitä, että lukutaito on edelleen merkittävä tekijä ja ehdoton edellytys yhteisöjen digitaalisen osallisuuden edistymiselle; |
| --- | --- |

38.

| 39. | painottaa, että jäsenvaltioiden olisi tarjottava tukea, jota koulutuslaitokset tarvitsevat kielten digitalisoinnin parantamiseksi unionissa; |
| --- | --- |

39.

Kieliteknologiat: hyötyä sekä yrityksille että julkisille elimille

| 40. | painottaa tarvetta tukea sitä, että kehitetään investointivälineitä ja kehitystä nopeuttavia ohjelmia, joilla pyritään lisäämään kieliteknologian käyttöä kulttuurialalla ja luovalla alalla ja jotka kohdistetaan erityisesti resursseiltaan köyhempiin yhteisöihin ja joilla kannustetaan kehittämään kieliteknologiavalmiuksia aloilla, joilla kieliteknologia-ala on heikompi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa suunnittelemaan toimia ja asianmukaista rahoitusta, joiden tarkoituksena on lisätä eurooppalaisten pk-yritysten ja startup-yritysten valmiuksia ja resursseja hankkia ja käyttää kieliteknologiaa helposti, jotta ne voisivat kasvattaa liiketoimintaansa verkossa hankkiutuen uusille markkinoille ja luoden uusia kehitysmahdollisuuksia ja siten piristää innovointitoimintaansa ja luoda työpaikkoja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa EU:n toimielimiä lisäämään tietoisuutta siitä, mitä hyötyä yrityksille, julkisille elimille ja kansalaisille on monikielisten ja myös vähemmän käytetyillä ja alueellisilla kielillä ja vähemmistökielillä laadittujen verkkopalvelujen, -sisältöjen ja -tuotteiden saatavuudesta, jotta kielimuurit poistetaan ja autetaan kieliyhteisöjen kulttuuriperinnön säilyttämisessä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tukee monikielisten julkisten sähköisten palvelujen kehittämistä unionin, kansallisen ja tarvittaessa alueellisen ja paikallisen tason hallinnoissa innovatiivisella, osallistavalla ja avustavalla kieliteknologialla, mikä vähentää kielten ja kieliyhteisöjen välistä eriarvoisuutta, parantaa palvelujen yhtäläisiä käyttömahdollisuuksia, edistää yritysten, kansalaisten ja työntekijöiden liikkuvuutta Euroopassa ja takaa osallistavien monikielisten digitaalisten sisämarkkinoiden toteutumisen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pyytää hallintoja kaikilla tasoilla parantamaan pääsyä eri kielillä tarjottuihin verkkopalveluihin ja verkossa oleviin tietoihin erityisesti raja-alueiden palvelujen kohdalla ja kulttuuriin liittyvissä asioissa ja käyttämään jo olemassa olevaa maksutonta avoimen lähdekoodin kieliteknologiaa, kuten konekääntämistä, puheentunnistusta, tekstin puheeksi muuntavaa teknologiaa ja älykkäitä kielijärjestelmiä, kuten monikielistä tiedonhakua, tiivistelmien laatimista ja puheen ymmärrystä, jotta pääsy näihin palveluihin paranee; |
| --- | --- |

44.

| 45. | painottaa tekstin- ja tiedonlouhintatekniikan merkitystä kieliteknologian kehittämisessä; korostaa, että on tarpeen vahvistaa tämän alan ja tiedon omistajien välistä yhteistyötä; painottaa tarvetta mukauttaa sääntelykehystä ja varmistaa kieliresurssien avoimempi ja yhteentoimivampi käyttö ja keruu; toteaa, että arkaluonteisia tietoja ei saisi antaa kaupallisille yrityksille ja niiden ilmaisohjelmiin, koska on epäselvää, miten ne saattaisivat käyttää kerättyjä tietoja, kuten esimerkiksi terveyttä koskevia tietoja; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  EUVL L 345, 31.12.2003, s. 90.

(2)  EUVL L 175, 27.6.2013, s. 1.

(3)  EUVL L 318, 4.12.2015, s. 1.

(4)  EUVL C 320, 16.12.2008, s. 1.

(5)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 965.

(6)  EUVL C 54, 19.2.2011, s. 58.

(7)  EYVL C 187, 18.7.1988, s. 236.

(8)  EUVL C 92 E, 16.4.2004, s. 322.

(9)  EUVL C 76 E, 25.3.2004, s. 374.

(10)  EUVL C 117 E, 6.5.2010, s. 59.

(11)  EUVL C 93, 9.3.2016, s. 52.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0032.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/50

---

P8_TA(2018)0333

Luonnonvarojen avoin ja vastuullinen hallinta kehitysmaissa: esimerkkinä metsät

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 luonnonvarojen avoimesta ja vastuullisesta hallinnasta kehitysmaissa: esimerkkinä metsät (2018/2003(INI))

(2019/C 433/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa (FLEGT) koskevan toimintasuunnitelman (syyskuu 2001) sekä kolmansien maiden kanssa tehdyt vapaaehtoiset FLEGT-kumppanuussopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa (FLEGT) koskevan toimintasuunnitelman (syyskuu 2001) sekä kolmansien maiden kanssa tehdyt vapaaehtoiset FLEGT-kumppanuussopimukset,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja sen 208 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja sen 208 artiklan,

| — | ottaa huomioon puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta 20. lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 995/2010 (1) (unionin puutavara-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta 20. lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 995/2010 (1) (unionin puutavara-asetus),

| — | ottaa huomioon kehitystä edistävää tuloksellista yhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden vuodelta 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitystä edistävää tuloksellista yhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden vuodelta 2011,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteet vuosiksi 2015–2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteet vuosiksi 2015–2030,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP21) hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP21) hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon komission tutkimuksen loppuraportin ”The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation” (2013), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tutkimuksen loppuraportin ”The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation” (2013),

| — | ottaa huomioon komission ympäristön pääosaston vuonna 2017 vaihtoehdoista metsäkadon torjumista koskevien unionin toimien tehostamiseksi teettämän toteutettavuustutkimuksen luonnoksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ympäristön pääosaston vuonna 2017 vaihtoehdoista metsäkadon torjumista koskevien unionin toimien tehostamiseksi teettämän toteutettavuustutkimuksen luonnoksen,

| — | ottaa huomioon 17. lokakuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”Metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen torjuminen ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi” (COM(2008)0645), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. lokakuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”Metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen torjuminen ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi” (COM(2008)0645),

| — | ottaa huomioon vuoden 2010 kulutustavarafoorumin eli vähittäiskauppiaiden, valmistajien ja palveluntuottajien globaalin elinkeinoverkoston, joka asetti tavoitteeksi metsien nettokadon pysäyttämisen jäsentensä toimitusketjuissa vuoteen 2020 mennessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2010 kulutustavarafoorumin eli vähittäiskauppiaiden, valmistajien ja palveluntuottajien globaalin elinkeinoverkoston, joka asetti tavoitteeksi metsien nettokadon pysäyttämisen jäsentensä toimitusketjuissa vuoteen 2020 mennessä,

| — | ottaa huomioon vuoden 2011 Bonnin haasteen eli maailmanlaajuisen tavoitteen kunnostaa maa-alueita, joilta metsä on hävitetty tai joiden maaperä on huonontunut, 150 miljoonaa hehtaaria vuoteen 2020 mennessä ja 350 miljoonaa hehtaaria vuoteen 2030 mennessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2011 Bonnin haasteen eli maailmanlaajuisen tavoitteen kunnostaa maa-alueita, joilta metsä on hävitetty tai joiden maaperä on huonontunut, 150 miljoonaa hehtaaria vuoteen 2020 mennessä ja 350 miljoonaa hehtaaria vuoteen 2030 mennessä,

| — | ottaa huomioon Tropical Forest Alliance 2020 -kumppanuuden, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tropical Forest Alliance 2020 -kumppanuuden,

| — | ottaa huomioon metsiä koskevan New Yorkin julkilausuman ja toimintasuunnitelman vuodelta 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon metsiä koskevan New Yorkin julkilausuman ja toimintasuunnitelman vuodelta 2014,

| — | ottaa huomioon vuonna 2016 annetut neuvoston päätelmät metsälainsäädännön noudattamisesta, metsähallinnosta ja puukaupasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2016 annetut neuvoston päätelmät metsälainsäädännön noudattamisesta, metsähallinnosta ja puukaupasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan maiden maatalouden hyödykeketjujen aiheuttaman metsäkadon torjumisesta joulukuussa 2015 annetun Amsterdamin julkilausuman ”Towards Eliminating Deforestation from Agricultural Commodity Chains with European Countries”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan maiden maatalouden hyödykeketjujen aiheuttaman metsäkadon torjumisesta joulukuussa 2015 annetun Amsterdamin julkilausuman ”Towards Eliminating Deforestation from Agricultural Commodity Chains with European Countries”,

| — | ottaa huomioon komission ”Kaikkien kauppa” -strategian (2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ”Kaikkien kauppa” -strategian (2015),

| — | ottaa huomioon metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähentämistä koskevan YK:n yhteistyöohjelman (REDD+), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähentämistä koskevan YK:n yhteistyöohjelman (REDD+),

| — | ottaa huomioon YK:n metsästrategian 2017–2030 (UNSPF), jossa määritellään kuusi globaalia metsiin liittyvää tavoitetta ja 26 niiden alatavoitetta, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 2030 mennessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n metsästrategian 2017–2030 (UNSPF), jossa määritellään kuusi globaalia metsiin liittyvää tavoitetta ja 26 niiden alatavoitetta, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 2030 mennessä,

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 1994 hyväksytyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen aavikoitumisen estämiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 1994 hyväksytyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen aavikoitumisen estämiseksi,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) kehittämät kestävän hyödyketuotannon kansalliset foorumit (national sustainable commodity platforms), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) kehittämät kestävän hyödyketuotannon kansalliset foorumit (national sustainable commodity platforms),

| — | ottaa huomioon metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa ja metsähallintoa koskevan kahdenvälisen yhteistyömekanismin (BCM-FLEG) Kiinan kanssa (2009), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa ja metsähallintoa koskevan kahdenvälisen yhteistyömekanismin (BCM-FLEG) Kiinan kanssa (2009),

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1969 tehdyn Amerikan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1969 tehdyn Amerikan ihmisoikeussopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1987 annetun ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1987 annetun ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan,

| — | ottaa huomioon vuonna 1989 tehdyn alkuperäis- ja heimokansoja koskevan ILOn yleissopimuksen nro 169, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1989 tehdyn alkuperäis- ja heimokansoja koskevan ILOn yleissopimuksen nro 169,

| — | ottaa huomioon vuonna 2007 annetun alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan YK:n julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2007 annetun alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan YK:n julistuksen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) vuonna 2012 antamat vapaaehtoiset maaoikeuksien hyvää hallintaa koskevat ohjeistot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) vuonna 2012 antamat vapaaehtoiset maaoikeuksien hyvää hallintaa koskevat ohjeistot,

| — | ottaa huomioon FAOn vuonna 2014 esittämät vastuullista investointia maatalouteen ja elintarvikejärjestelmiin koskevat periaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FAOn vuonna 2014 esittämät vastuullista investointia maatalouteen ja elintarvikejärjestelmiin koskevat periaatteet,

| — | ottaa huomioon uusimman raportin planeettamme sietokyvystä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uusimman raportin planeettamme sietokyvystä,

| — | ottaa huomioon vuonna 1973 tehdyn villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1973 tehdyn villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES),

| — | ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen vuodelta 1992 sekä siihen liittyvät Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan vuodelta 2000 ja geenivarojen saantia ja saatavuutta sekä niiden käytöstä saatavien hyötyjen oikeudenmukaista ja tasapuolista jakoa koskevan Nagoyan pöytäkirjan vuodelta 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen vuodelta 1992 sekä siihen liittyvät Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan vuodelta 2000 ja geenivarojen saantia ja saatavuutta sekä niiden käytöstä saatavien hyötyjen oikeudenmukaista ja tasapuolista jakoa koskevan Nagoyan pöytäkirjan vuodelta 2010,

| — | ottaa huomioon korkean tason asiantuntijaryhmän loppuraportin kestävästä rahoituksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean tason asiantuntijaryhmän loppuraportin kestävästä rahoituksesta,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston vuonna 2011 hyväksymät ohjaavat periaatteet yritysten ihmisoikeusvastuusta sekä vuonna 2011 päivitetyt OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston vuonna 2011 hyväksymät ohjaavat periaatteet yritysten ihmisoikeusvastuusta sekä vuonna 2011 päivitetyt OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille,

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman palmuöljystä ja sademetsien metsäkadosta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman palmuöljystä ja sademetsien metsäkadosta (2),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman yritysten vastuusta kolmansissa maissa tehdyistä vakavista ihmisoikeusrikkomuksista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman yritysten vastuusta kolmansissa maissa tehdyistä vakavista ihmisoikeusrikkomuksista (3),

| — | ottaa huomioon kansalaisyhteiskunnan edustajien huhtikuussa 2018 antaman julkilausuman unionin roolista metsien suojelussa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisyhteiskunnan edustajien huhtikuussa 2018 antaman julkilausuman unionin roolista metsien suojelussa,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien huumausaine- ja kriminaalipolitiikan toimiston (UNODC) globaalin ohjelman luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin sekä metsään kohdistuvien rikoksien torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien huumausaine- ja kriminaalipolitiikan toimiston (UNODC) globaalin ohjelman luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin sekä metsään kohdistuvien rikoksien torjumiseksi,

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman kansainvälisen kaupan ja EU:n kauppapolitiikan vaikutuksesta globaaleihin arvoketjuihin (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman kansainvälisen kaupan ja EU:n kauppapolitiikan vaikutuksesta globaaleihin arvoketjuihin (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnot (A8-0249/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnot (A8-0249/2018),

| A. | ottaa huomioon, että biologisesti monimuotoiset metsät edistävät merkittävästi ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista sekä biologisen monimuotoisuuden säilymistä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että biologisesti monimuotoiset metsät edistävät merkittävästi ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista sekä biologisen monimuotoisuuden säilymistä;

| B. | toteaa, että metsissä asuu 300 miljoonaa ihmistä ja 1,6 miljardin ihmisen ja yli 2 000 alkuperäiskansan toimeentulo riippuu suoraan metsistä; toteaa, että metsillä on keskeinen asema paikallistalouden kehityksessä; ottaa huomioon, että noin 80 prosenttia kaikista maalla elävistä lajeista elää metsissä, jotka muodostavat näin merkittävän biologisen monimuotoisuuden varannon; toteaa, että FAOn mukaan vuosittain menetetään noin 13 miljoonaa hehtaaria metsää; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että metsissä asuu 300 miljoonaa ihmistä ja 1,6 miljardin ihmisen ja yli 2 000 alkuperäiskansan toimeentulo riippuu suoraan metsistä; toteaa, että metsillä on keskeinen asema paikallistalouden kehityksessä; ottaa huomioon, että noin 80 prosenttia kaikista maalla elävistä lajeista elää metsissä, jotka muodostavat näin merkittävän biologisen monimuotoisuuden varannon; toteaa, että FAOn mukaan vuosittain menetetään noin 13 miljoonaa hehtaaria metsää;

| C. | toteaa, että metsäkatoa ja metsien tilan huononemista tapahtuu etenkin eteläisellä pallonpuoliskolla ja trooppisissa metsissä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että metsäkatoa ja metsien tilan huononemista tapahtuu etenkin eteläisellä pallonpuoliskolla ja trooppisissa metsissä;

| D. | toteaa, että metsät estävät maaperän huononemista ja vähentävät siten tulvien, maanvyörymien ja kuivuuden riskiä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että metsät estävät maaperän huononemista ja vähentävät siten tulvien, maanvyörymien ja kuivuuden riskiä;

| E. | toteaa, että metsät ovat elintärkeitä kestävän maatalouden kannalta ja ne parantavat elintarviketurvaa ja ravitsemusta; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että metsät ovat elintärkeitä kestävän maatalouden kannalta ja ne parantavat elintarviketurvaa ja ravitsemusta;

| F. | toteaa metsien tuottavan myös keskeisiä ekosysteemipalveluita, jotka tukevat kestävää maataloutta säätelemällä vesivirtoja, vakauttamalla maaperää, pitämällä yllä maaperän hedelmällisyyttä, säätelemällä ilmastoa ja tarjoamalla elinkelpoisen ympäristön luonnonvaraisille pölyttäjille ja maatalouden tuholaisten saalistajille; |
| --- | --- |

F.

toteaa metsien tuottavan myös keskeisiä ekosysteemipalveluita, jotka tukevat kestävää maataloutta säätelemällä vesivirtoja, vakauttamalla maaperää, pitämällä yllä maaperän hedelmällisyyttä, säätelemällä ilmastoa ja tarjoamalla elinkelpoisen ympäristön luonnonvaraisille pölyttäjille ja maatalouden tuholaisten saalistajille;

| G. | toteaa, että metsätuotteiden osuus maailman BKT:stä on yksi prosentti; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että metsätuotteiden osuus maailman BKT:stä on yksi prosentti;

| H. | toteaa, että metsien ennallistaminen on osa välttämättömiä strategioita rajoitettaessa ilmaston lämpeneminen 1,5 asteeseen; katsoo, että kaikkien hallitusten on kannettava vastuunsa ja toteutettava toimia, joiden avulla ne vähentävät kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttamia kustannuksia omassa maassaan; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että metsien ennallistaminen on osa välttämättömiä strategioita rajoitettaessa ilmaston lämpeneminen 1,5 asteeseen; katsoo, että kaikkien hallitusten on kannettava vastuunsa ja toteutettava toimia, joiden avulla ne vähentävät kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttamia kustannuksia omassa maassaan;

| I. | ottaa huomioon, että metsäkato ja metsien tilan huononeminen ovat toiseksi merkittävin ihmisen aiheuttamista hiilidioksidipäästöjen syistä ja ne aiheuttavat lähes 20 prosenttia maailman hiilidioksidipäästöistä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että metsäkato ja metsien tilan huononeminen ovat toiseksi merkittävin ihmisen aiheuttamista hiilidioksidipäästöjen syistä ja ne aiheuttavat lähes 20 prosenttia maailman hiilidioksidipäästöistä;

| J. | toteaa, että puu on edelleen tärkein metsistä saatava tuote kehitysmaissa ja tärkein energianlähde monissa Afrikan ja Aasian maissa; toteaa, että Saharan eteläpuolisessa Afrikassa neljä viidestä ihmisestä käyttää edelleen puuta ruoanvalmistuksessa; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että puu on edelleen tärkein metsistä saatava tuote kehitysmaissa ja tärkein energianlähde monissa Afrikan ja Aasian maissa; toteaa, että Saharan eteläpuolisessa Afrikassa neljä viidestä ihmisestä käyttää edelleen puuta ruoanvalmistuksessa;

| K. | toteaa, että aarniometsissä on rikas biologinen monimuotoisuus ja ne sitovat 30–70 prosenttia enemmän hiiltä kuin hakatut metsät tai metsät, joiden tila on huonontunut; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että aarniometsissä on rikas biologinen monimuotoisuus ja ne sitovat 30–70 prosenttia enemmän hiiltä kuin hakatut metsät tai metsät, joiden tila on huonontunut;

| L. | toteaa, että selvät, yhdenmukaiset ja ajantasaiset tiedot metsäpeitteestä ovat keskeisiä tehokkaan valvonnan ja lakien täytäntöönpanon kannalta; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että selvät, yhdenmukaiset ja ajantasaiset tiedot metsäpeitteestä ovat keskeisiä tehokkaan valvonnan ja lakien täytäntöönpanon kannalta;

| M. | toteaa, että vaikka vapaaehtoiset FLEGT-kumppanuussopimukset ovat osoittautuneet arvokkaiksi metsien hallinnan parantamisen apukeinoiksi, niissä on edelleen monia puutteita; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että vaikka vapaaehtoiset FLEGT-kumppanuussopimukset ovat osoittautuneet arvokkaiksi metsien hallinnan parantamisen apukeinoiksi, niissä on edelleen monia puutteita;

| N. | toteaa, että vapaaehtoiset FLEGT-kumppanuussopimukset keskittyvät teollisuuden hakkuisiin, kun taas suurin osa laittomasta puusta on peräisin pienhakkuista ja tiloilta saatavasta puutavarasta; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että vapaaehtoiset FLEGT-kumppanuussopimukset keskittyvät teollisuuden hakkuisiin, kun taas suurin osa laittomasta puusta on peräisin pienhakkuista ja tiloilta saatavasta puutavarasta;

| O. | toteaa, että vapaaehtoisessa FLEGT-kumppanuussopimuksessa on liian kapea "laillisuuden" määritelmä, jonka ulkopuolella jäävät joskus keskeiset maanomistukseen ja paikallisväestön oikeuksiin liittyvät kysymykset; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että vapaaehtoisessa FLEGT-kumppanuussopimuksessa on liian kapea "laillisuuden" määritelmä, jonka ulkopuolella jäävät joskus keskeiset maanomistukseen ja paikallisväestön oikeuksiin liittyvät kysymykset;

| P. | toteaa, että vapaaehtoiset FLEGT-kumppanuussopimukset, REDD+ ja sertifiointi ovat edelleen erillisiä aloitteita ja niiden koordinointia olisi lisättävä; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että vapaaehtoiset FLEGT-kumppanuussopimukset, REDD+ ja sertifiointi ovat edelleen erillisiä aloitteita ja niiden koordinointia olisi lisättävä;

| Q. | toteaa, että FLEGT-kumppanuussopimuksen tavoitteiden toteutus riippuu suurimmista tuottavista, jalostavista ja kauppaa käyvistä maista, kuten Kiinasta, Venäjästä, Intiasta, Etelä-Koreasta ja Japanista, ja niiden sitoutumisesta laittomien hakkuiden ja laittomien puutavaratuotteiden kaupan torjuntaan, ja toteaa, että kahdenvälinen poliittinen vuoropuhelu näiden kumppanien kanssa on toistaiseksi tuonut vain rajallisia tuloksia; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että FLEGT-kumppanuussopimuksen tavoitteiden toteutus riippuu suurimmista tuottavista, jalostavista ja kauppaa käyvistä maista, kuten Kiinasta, Venäjästä, Intiasta, Etelä-Koreasta ja Japanista, ja niiden sitoutumisesta laittomien hakkuiden ja laittomien puutavaratuotteiden kaupan torjuntaan, ja toteaa, että kahdenvälinen poliittinen vuoropuhelu näiden kumppanien kanssa on toistaiseksi tuonut vain rajallisia tuloksia;

| R. | toteaa, että EU:n puutavara-asetuksen tarkoituksena on varmistaa, ettei laittomasti saatua puutavaraa päädy unionin markkinoille; panee merkille, että EU:n puutavara-asetuksen vuoden 2016 tarkastelussa todettiin, että asetuksen täytäntöönpano ja sen valvonta olivat puutteellisia; panee merkille, että vuoden alussa on käynnistetty julkinen kuuleminen puutavara-asetuksen soveltamisalan mahdollisesta muuttamisesta; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että EU:n puutavara-asetuksen tarkoituksena on varmistaa, ettei laittomasti saatua puutavaraa päädy unionin markkinoille; panee merkille, että EU:n puutavara-asetuksen vuoden 2016 tarkastelussa todettiin, että asetuksen täytäntöönpano ja sen valvonta olivat puutteellisia; panee merkille, että vuoden alussa on käynnistetty julkinen kuuleminen puutavara-asetuksen soveltamisalan mahdollisesta muuttamisesta;

| S. | toteaa, että kaikissa luonnonsuojeluun liittyvissä strategisissa toimissa on nostettava keskeiselle sijalle suojelualueet; katsoo, että niiden olisi toimittava turvattuina ja osallistavina talouskehityksen keskuksina, jotka perustuvat kestävään viljelyyn, energiaan, kulttuuriin ja matkailuun ja johtavat hyvän hallintotavan kehittymiseen; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että kaikissa luonnonsuojeluun liittyvissä strategisissa toimissa on nostettava keskeiselle sijalle suojelualueet; katsoo, että niiden olisi toimittava turvattuina ja osallistavina talouskehityksen keskuksina, jotka perustuvat kestävään viljelyyn, energiaan, kulttuuriin ja matkailuun ja johtavat hyvän hallintotavan kehittymiseen;

| T. | panee merkille julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien merkityksen Saharan eteläpuolisen Afrikan puistojen kestävän kehityksen kannalta, ja katsoo, että samalla on kunnioitettava metsissä asuvien yhteisöjen oikeuksia; |
| --- | --- |

T.

panee merkille julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien merkityksen Saharan eteläpuolisen Afrikan puistojen kestävän kehityksen kannalta, ja katsoo, että samalla on kunnioitettava metsissä asuvien yhteisöjen oikeuksia;

| U. | toteaa, että korruptio ja heikot instituutiot ovat merkittäviä esteitä metsien suojelussa ja säilyttämisessä; ottaa huomioon, että YK:n ympäristöohjelman (UNEP) ja Interpolin vuonna 2016 antaman yhteisen raportin (5) mukaan metsärikokset kuuluvat viiden tärkeimmän haasteen joukkoon kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta ja laittomien hakkuiden osuus on 15–30 prosenttia maailman laillisesta kaupasta; toteaa, että Maailmanpankin mukaan asianomaiset maat menettävät joka vuosi arviolta 15 miljardia dollaria laittomien hakkuiden ja puukaupan vuoksi; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että korruptio ja heikot instituutiot ovat merkittäviä esteitä metsien suojelussa ja säilyttämisessä; ottaa huomioon, että YK:n ympäristöohjelman (UNEP) ja Interpolin vuonna 2016 antaman yhteisen raportin (5) mukaan metsärikokset kuuluvat viiden tärkeimmän haasteen joukkoon kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta ja laittomien hakkuiden osuus on 15–30 prosenttia maailman laillisesta kaupasta; toteaa, että Maailmanpankin mukaan asianomaiset maat menettävät joka vuosi arviolta 15 miljardia dollaria laittomien hakkuiden ja puukaupan vuoksi;

| V. | toteaa, että metsiin liittyvillä rikoksilla voi olla monia muotoja, esimerkiksi arvokkaiden uhanalaisten (CITES-luetteloon kuuluvien) puulajien laittomat hakkuut, laittomat hakkuut rakennusmateriaaleja ja huonekaluja varten, puiden laiton hakkuu ja ”puutavaran pesu” istutuksista ja maanviljelystä vastaavien peiteyritysten toimesta tarkoituksena tuottaa sellua paperiteollisuudelle ja valtaosin sääntelemätön puupolttoaineen ja hiilen kauppa laittomien hakkuiden peittelemiseksi suojelluilla alueilla ja niiden ulkopuolella; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että metsiin liittyvillä rikoksilla voi olla monia muotoja, esimerkiksi arvokkaiden uhanalaisten (CITES-luetteloon kuuluvien) puulajien laittomat hakkuut, laittomat hakkuut rakennusmateriaaleja ja huonekaluja varten, puiden laiton hakkuu ja ”puutavaran pesu” istutuksista ja maanviljelystä vastaavien peiteyritysten toimesta tarkoituksena tuottaa sellua paperiteollisuudelle ja valtaosin sääntelemätön puupolttoaineen ja hiilen kauppa laittomien hakkuiden peittelemiseksi suojelluilla alueilla ja niiden ulkopuolella;

| W. | toteaa, että kaupungistuminen, huono hallinto ja laaja metsien hävitys maataloutta, kaivosteollisuutta ja infrastruktuurin kehittämistä varten aiheuttavat vakavia ihmisoikeusloukkauksia, joilla on metsissä asuvien kansojen ja paikallisyhteisöjen kannalta tuhoisia seurauksia, kuten maananastus, pakkomuutto, poliisin harjoittama ahdistelu, mielivaltaiset pidätykset sekä yhteisöjen johtajien, ihmisoikeuksien puolustajien ja aktivistien leimaaminen rikollisiksi; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että kaupungistuminen, huono hallinto ja laaja metsien hävitys maataloutta, kaivosteollisuutta ja infrastruktuurin kehittämistä varten aiheuttavat vakavia ihmisoikeusloukkauksia, joilla on metsissä asuvien kansojen ja paikallisyhteisöjen kannalta tuhoisia seurauksia, kuten maananastus, pakkomuutto, poliisin harjoittama ahdistelu, mielivaltaiset pidätykset sekä yhteisöjen johtajien, ihmisoikeuksien puolustajien ja aktivistien leimaaminen rikollisiksi;

| X. | ottaa huomioon, että YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmassa (Agenda 2030) asetettiin tavoitteeksi metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen pysäyttäminen ja korjaaminen vuoteen 2020 mennessä; toteaa, että tämä sitoumus toistetaan Pariisin ilmastosopimuksessa eikä sitä saa lykätä; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmassa (Agenda 2030) asetettiin tavoitteeksi metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen pysäyttäminen ja korjaaminen vuoteen 2020 mennessä; toteaa, että tämä sitoumus toistetaan Pariisin ilmastosopimuksessa eikä sitä saa lykätä;

| Y. | toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteessa 15 mainitaan nimenomaisesti metsien kestävä käyttö, ja metsät voivat auttaa saavuttamaan monia muita kestävän kehityksen tavoitteita; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteessa 15 mainitaan nimenomaisesti metsien kestävä käyttö, ja metsät voivat auttaa saavuttamaan monia muita kestävän kehityksen tavoitteita;

| Z. | ottaa huomioon, että REDD+-ohjelma on tuonut ympäristöön liittyviä sekä sosiaalisia etuja monissa kehitysmaissa ja edistänyt biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja maaseudun kehittämistä sekä parantanut metsien hallintaa; toteaa, että sitä on kuitenkin arvosteltu laajasti metsistä riippuvaisten yhteisöjen painostamisesta; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että REDD+-ohjelma on tuonut ympäristöön liittyviä sekä sosiaalisia etuja monissa kehitysmaissa ja edistänyt biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja maaseudun kehittämistä sekä parantanut metsien hallintaa; toteaa, että sitä on kuitenkin arvosteltu laajasti metsistä riippuvaisten yhteisöjen painostamisesta;

| AA. | ottaa huomioon, että on yhä enemmän näyttöä siitä, että yhteisöjen maanomistusoikeuksien turvaaminen vähentää metsäkatoa ja parantaa metsänhoidon kestävyyttä; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että on yhä enemmän näyttöä siitä, että yhteisöjen maanomistusoikeuksien turvaaminen vähentää metsäkatoa ja parantaa metsänhoidon kestävyyttä;

| AB. | ottaa huomioon, että 80 prosenttia maailman metsäkadosta aiheutuu maataloudesta; toteaa, että karjankasvatus ja erityisesti laajat teolliset soija- ja palmuöljyviljelmät ovat merkittäviä metsäkatoa edistäviä tekijöitä, erityisesti trooppisissa maissa, sillä näiden tuotteiden kysyntä kasvaa kehittyneissä maissa ja kehittyvissä talouksissa ja teollinen maanviljely laajenee kaikkialla maailmassa; toteaa, että komission vuoden 2013 tutkimuksessa havaittiin, että EU-27 oli maailman suurin metsäkadon nettotuoja (vuosina 1990–2008); toteaa, että EU:lla on tämän vuoksi ratkaiseva asema metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen torjunnassa erityisesti sen maataloushyödykkeiden kysynnän ja asianmukaista huolellisuutta koskevien vaatimusten osalta; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että 80 prosenttia maailman metsäkadosta aiheutuu maataloudesta; toteaa, että karjankasvatus ja erityisesti laajat teolliset soija- ja palmuöljyviljelmät ovat merkittäviä metsäkatoa edistäviä tekijöitä, erityisesti trooppisissa maissa, sillä näiden tuotteiden kysyntä kasvaa kehittyneissä maissa ja kehittyvissä talouksissa ja teollinen maanviljely laajenee kaikkialla maailmassa; toteaa, että komission vuoden 2013 tutkimuksessa havaittiin, että EU-27 oli maailman suurin metsäkadon nettotuoja (vuosina 1990–2008); toteaa, että EU:lla on tämän vuoksi ratkaiseva asema metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen torjunnassa erityisesti sen maataloushyödykkeiden kysynnän ja asianmukaista huolellisuutta koskevien vaatimusten osalta;

| AC. | toteaa, että soijanviljelyn laajeneminen on aiheuttanut sosiaalisia ongelmia ja ympäristöongelmia, kuten maaperän eroosiota, vesivarojen ehtymistä ja saastumista torjunta-aineiden vuoksi, ja pakottanut ihmisiä siirtymään asuinalueiltaan; toteaa tämän vaikuttaneen eniten alkuperäisyhteisöihin; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että soijanviljelyn laajeneminen on aiheuttanut sosiaalisia ongelmia ja ympäristöongelmia, kuten maaperän eroosiota, vesivarojen ehtymistä ja saastumista torjunta-aineiden vuoksi, ja pakottanut ihmisiä siirtymään asuinalueiltaan; toteaa tämän vaikuttaneen eniten alkuperäisyhteisöihin;

| AD. | toteaa, että palmuöljyviljelmien laajeneminen on johtanut laajoihin metsätuhoihin ja sosiaalisiin selkkauksiin, joissa vastakkain ovat olleet viljelyä harjoittavat yhtiöt sekä alkuperäisasukkaiden ryhmät ja paikalliset yhteisöt; |
| --- | --- |

AD.

toteaa, että palmuöljyviljelmien laajeneminen on johtanut laajoihin metsätuhoihin ja sosiaalisiin selkkauksiin, joissa vastakkain ovat olleet viljelyä harjoittavat yhtiöt sekä alkuperäisasukkaiden ryhmät ja paikalliset yhteisöt;

| AE. | toteaa, että viime vuosina yksityissektori on osoittanut yhä kasvavaa sitoutumista metsien suojeluun ja panee merkille, että yli 400 yritystä on sitoutunut torjumaan tuotteisiinsa ja toimitusketjuihinsa liittyvää metsäkatoa metsistä annetun New Yorkin julistuksen mukaisesti, mikä koskee erityisesti palmuöljyn, soijan, naudanlihan ja puutavaran kaltaisia hyödykkeitä; toteaa, että maataloustuotteita koskevat julkiset toimet ovat kuitenkin edelleen suhteellisen harvinaisia; |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että viime vuosina yksityissektori on osoittanut yhä kasvavaa sitoutumista metsien suojeluun ja panee merkille, että yli 400 yritystä on sitoutunut torjumaan tuotteisiinsa ja toimitusketjuihinsa liittyvää metsäkatoa metsistä annetun New Yorkin julistuksen mukaisesti, mikä koskee erityisesti palmuöljyn, soijan, naudanlihan ja puutavaran kaltaisia hyödykkeitä; toteaa, että maataloustuotteita koskevat julkiset toimet ovat kuitenkin edelleen suhteellisen harvinaisia;

| 1. | muistuttaa, että Agenda 2030:n mukaan biologisesti monimuotoiset metsät ovat ratkaisevassa asemassa kestävän kehityksen samoin kuin Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta; muistuttaa, että metsien kestävä ja osallistava hoito ja metsistä saatavien tuotteiden vastuullinen käyttö merkitsevät luonnossa olevan hiilidioksidin talteenotto- ja varastointijärjestelmää, joka on tehokkain ja hinnaltaan kilpailukykyisin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa unionia tukemaan metsien ja maan hallintaa koskevien tavoitteiden ottamista huomioon kehittyvien metsäisten maiden kansallisesti määritellyissä panoksissa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että Pariisin sopimus velvoittaa kaikki sopimuspuolet toteuttamaan toimia hiilinielujen, myös metsien, säilyttämiseksi ja vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että metsäkadon ja metsien tilan huononemisen pysäyttäminen ja metsien uudelleen kasvamisen salliminen muodostaisivat vähintään 30 prosenttia kaikista ilmaston lämpenemisen rajoittamiseksi 1,5 asteeseen tarvittavista hillitsevistä toimista (6); |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että metsäkato aiheuttaa 11 prosenttia ihmisen toiminnan aiheuttamista kasvihuonekaasupäästöistä, mikä on enemmän kuin kaikkien henkilöautojen yhteensä aiheuttamat päästöt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että kuten viimeaikaisissa tutkimuksissa on todettu, metsänhoidon tyypillä tropiikin maissa on merkitystä hiilitaseen kannalta (7) ja että tutkimusten mukaan vastoin aiempia oletuksia laajojen metsäkatojen lisäksi myös hienovaraisemmat metsien tilan huononemisen muodot synnyttävät todennäköisesti hyvin merkittäviä hiilipäästöjä, jotka muodostavat yli puolet päästöistä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | painottaa, että uudelleen metsittäminen, metsien heikentyneen tilan kunnostaminen ja maatalousmaisemien puuston määrän lisääminen peltometsäviljelyn avulla ovat ainoita negatiivisten päästöjen lähteitä, joilla on merkittävä potentiaali edistää Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palauttaa mieliin Bonnin haasteen (8), jossa pyritään metsittämään uudelleen 350 miljoonaa hehtaaria metsäkadosta ja heikentyneestä tilasta kärsiviä metsiä vuoteen 2030 mennessä ja josta voidaan saada vuosittain noin 170 miljardin Yhdysvaltain dollarin hyödyt valuma-alueiden suojeluna, parantuneina satoina ja metsätuotteina ja joka voi eristää jopa 1,7 gigatonnia hiilidioksidiekvivalenttia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota noudattamaan EU:n kansainvälisiä sitoumuksia, muun muassa Pariisin ilmastokonferenssin (COP21), YK:n metsäfoorumin (UNFF), biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen (UNCBD), metsiä koskevan New Yorkin julistuksen ja kestävän kehityksen tavoitteiden ja erityisesti tavoitteen 15.2 yhteydessä annettuja sitoumuksia, joiden tavoitteena on kaikentyyppisten metsien kestävän hoidon täytäntöönpanon edistäminen, metsäkadon pysäyttäminen, heikentyneiden metsien ennallistaminen ja metsityksen ja uudelleenmetsityksen lisääminen koko maailmassa vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa erityisesti, että EU on sitoutunut biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Aichin tavoitteisiin, jotka edellyttävät, että 17 prosenttia kaikista elinympäristöistä suojellaan, 15 prosenttia heikentyneistä ekosysteemeistä ennallistetaan ja metsäkato saatetaan lähes nollaan tai ainakin puolitetaan vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että lentoliikenne hyödyntää merkittävästi hiilidioksidipäästöjen kompensoimista esimerkiksi metsien avulla; korostaa kuitenkin, että kompensointi metsien avulla on kohdannut tiukkaa arvostelua, koska sitä on vaikea mitata ja mahdotonta taata; katsoo, että Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) olisi jätettävä kompensointi metsien avulla kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmän (CORSIA) ulkopuolelle; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että metsäkatoa edistävät tekijät ulottuvat metsäalaa laajemmalle ja liittyvät moniin kysymyksiin, kuten maanomistukseen, alkuperäiskansojen oikeuksien turvaamiseen, maatalouspolitiikkaan ja ilmastonmuutokseen; kehottaa komissiota tehostamaan toimiaan, jotka koskevat FLEGT-kumppanuussopimusten täysimääräistä ja tehokasta täytäntöönpanoa, ja torjumaan metsäkatoa kokonaisvaltaisesti johdonmukaisen politiikan avulla, toisin sanoen varmistamalla metsistä riippuvaisten yhteisöjen maanhallintaoikeuksien tosiasiallisen tunnustamisen ja kunnioittamisen, erityisesti EU:n kehitysrahoituksen yhteydessä ja FLEGT-kumppanuussopimusten seurantaprosessissa ja niin, että mahdollistetaan toimeentulo yhteisömetsänhoidossa ja samalla varmistetaan ekosysteemien säilyttäminen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota laatimaan kahden vuoden välein kertomuksen FLEGT-toimintasuunnitelman edistymisestä; korostaa, että siinä olisi käsiteltävä vapaaehtoisten kumppanuussopimusten täytäntöönpanoa, asetettuja määräaikoja, mahdollisesti kohdattuja vaikeuksia sekä toteutettuja tai suunniteltuja toimia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että vapaaehtoisten kumppanuussopimusten täytäntöönpanossa saavutetaan todennäköisemmin menestystä, jos siinä myönnetään kohdennetumpaa tukea haavoittuville ryhmille, jotka osallistuvat puuvarojen hoitoon (pienviljelijät, mikro- ja pk-yritykset, ”epävirallisen” alan riippumattomat toimijat); painottaa, että on tärkeää varmistaa, että sertifiointiprosesseissa otetaan huomioon metsänhoitoon osallistuvien haavoittuvampien ryhmien edut; |
| --- | --- |

14.

| 15. | painottaa, että on tärkeää torjua trooppisen puun laitonta kauppaa; ehdottaa komissiolle, että tulevissa neuvotteluissa, jotka koskevat vapaaehtoisten kumppanuussopimusten vientilisenssien myöntämistä EU:hun viedyille tarkastetuille laillisille puutuotteille, otetaan huomioon marraskuusta 2016 alkaen käytössä olleesta Indonesian järjestelmästä saadut kokemukset; pyytää komissiota toteuttamaan riippumattoman vaikutustenarviointitutkimuksen, joka koskee Indonesian puutavaran laillisuuden varmistusjärjestelmän täytäntöönpanoa ja joka olisi esitettävä kohtuullisen ajan kuluessa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käsittelemään konfliktialueilta tuotavan puutavaran riskiä sen varmistamiseksi, että tällainen puutavara katsotaan laittomaksi vapaaehtoisten kumppanuussopimusten koko prosessissa; katsoo, että puutavaran laillisuuden varmistusjärjestelmän lainmukaisuuden määritelmää olisi laajennettava niin, että se käsittää myös ihmisoikeudet ja erityisesti yhteisöjen omistusoikeudet kaikissa vapaaehtoisissa kumppanuussopimuksissa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään ehdotettua jäsenneltyä FLEGT-vuoropuhelua, jotta voidaan arvioida asianmukaisesti korruption riskiä metsäalalla ja kehittää toimia, joilla vahvistetaan osallistumista, avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja lahjomattomuutta korruption vastaisen strategian osina; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa unionia kehittämään vihreän puunhankintapolitiikan, jolla tuetaan metsien ekosysteemien suojelua ja ennallistamista koko maailmassa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee huolestuneena merkille, että metsäsektori on erityisen altis huonolle hallinnolle, kuten korruptiolle, petoksille ja järjestäytyneelle rikollisuudelle, johon liittyy usein merkittävässä määrin rankaisemattomuus; pitää valitettavana, että metsälainsäädännön täytäntöönpano on heikkoa sellaisissakin maissa, joissa lainsäädäntö on hyvä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että metsään kohdistuvien rikosten, kuten laittomien hakkuiden, on arvioitu olleen arvoltaan 50–152 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2016, kun niiden arvo vuonna 2014 oli 30–100 miljardia dollaria, ja että metsään kohdistuvat rikokset ovat tuottoisimpia ympäristörikoksia; toteaa, että laittomilla hakkuilla on merkittävä asema järjestäytyneen rikollisuuden rahoituksessa ja ne köyhdyttävät näin merkittävästi valtioita, kansakuntia ja paikallisyhteisöjä menetettyjen tulojen muodossa (9); |
| --- | --- |

20.

| 21. | on erittäin huolissaan siitä, että ihmisoikeusloukkaukset, maananastus ja alkuperäiskansojen maan haltuunotto ovat kiihtyneet, ja toteaa, että näitä ilmiöitä ovat edistäneet infrastruktuurien laajeneminen, elintarvikkeiden, polttoaineiden ja kuitujen tuotantoon käytettävät monokulttuuriviljelmät, metsien hakkuut sekä hiilidioksidipäästöjä hillitsevät toimet, kuten biopolttoaineiden ja maakaasun käyttö ja vesivoiman kehittäminen suuressa mittakaavassa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee huolestuneena merkille, että Keski-Afrikan sademetsissä noin 300 000 metsäkansoihin kuuluvaa ihmistä (”pygmit” tai ”batwat”) kohtaa ennenkokemattomia paineita, jotka liittyvät heidän maahansa, metsävaroihinsa sekä yhteisöihinsä, kun metsiä hakataan, raivataan maataloutta varten tai muutetaan yksinomaan luonnonvaraisten eläinten ja kasvien säilyttämiseen tarkoitetuiksi alueiksi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa ponnekkaasti komissiota seuraamaan yritysten vastuusta kolmansissa maissa tehdyistä vakavista ihmisoikeusrikkomuksista 25. lokakuuta 2016 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (10) esitettyjä seikkoja myös tällä alalla toimivien yritysten osalta; kehottaa erityisesti komissiota käynnistämään tässä päätöslauselmassa vaaditut toimenpiteet vastuullisten tahojen tunnistamiseksi ja rankaisemiseksi, kun tällaisista toimista ovat suoraan tai epäsuorasti vastuussa jäsenvaltion lainkäyttöalueella toimivat monikansalliset yritykset; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että laittomat hakkuut aiheuttavat verotulojen menetystä kehitysmaille; pitää erityisen valitettavana, että veroparatiiseja ja veronkiertojärjestelmiä käytetään metsäkatoon yhdistettyjen suurten sellu-, metsä- ja kaivosyhtiöiden pöytälaatikko- ja tytäryhtiöiden rahoittamiseen, kuten Panama-papereista ja paratiisipapereista on käynyt ilmi tilanteessa, jossa rahoitusalan sääntelemättömän globalisaation vaikutukset voivat haitata metsien suojelua ja ympäristön kestävyyttä; kehottaa jälleen unionia osoittamaan vahvaa poliittista tahtoa ja päättäväisyyttä veronkierron ja verojen välttämisen torjumisessa unionin sisällä sekä kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on tyytyväinen kauan odotettuun, komission ympäristön pääosaston tilaamaan toteutettavuustutkimukseen vaihtoehdoista EU:n toimien tehostamiseksi metsäkadon torjumiseksi (11); panee merkille, että kyseisessä tutkimuksessa keskitytään pääasiassa seitsemään metsien kannalta riskejä aiheuttavaan hyödykkeeseen, eli palmuöljyyn, soijaan, kumiin, naudanlihaan, maissiin, kaakaoon ja kahviin, ja todetaan, että ”EU on selkeästi osa maailmanlaajuisen metsäkadon ongelmaa”; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota käynnistämään välittömästi perinpohjaisen vaikutustenarvioinnin ja sidosryhmien aidon kuulemisen, joihin otetaan mukaan erityisesti paikalliset asukkaat ja naiset, jotta voidaan laatia metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä koskeva merkityksellinen unionin toimintasuunnitelma, joka sisältäisi konkreettisia ja yhdenmukaisia sääntelytoimenpiteitä sekä seurantamekanismin sen varmistamiseksi, etteivät mitkään unioniin liittyvät toimitusketjut tai liiketoimet aiheuta metsäkatoa, metsien tilan heikkenemistä tai ihmisoikeusloukkauksia; kehottaa edistämään tässä toimintasuunnitelmassa tehostetun taloudellisen ja teknisen avun tarjoamista tuottajamaille erityisesti metsien ja kriittisten ekosysteemien suojelemiseksi, ylläpitämiseksi ja ennallistamiseksi sekä metsistä riippuvaisten yhteisöjen elinkeinojen tukemiseksi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille alkuperäiskansoihin kuuluvien naisten ja maaseudun naisten keskeisen aseman metsien ekosysteemejä puolustettaessa; panee kuitenkin huolestuneena merkille, että naisten osallistaminen ja voimaannuttaminen puuttuvat luonnonvarojen hallintaprosessista; pitää valitettavana metsäalaa koskevan koulutuksen puutetta; katsoo, että sukupuolten tasa-arvo metsäalaa koskevassa koulutuksessa on metsien kestävän hoidon kannalta avainasemassa, mikä olisi otettava huomioon EU:n toimintasuunnitelmassa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee merkille puutavara-asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tuotteita koskevan julkisen kuulemisen käynnistämisen; katsoo, että mahdollisuus valita kyselylomakkeessa asetuksen soveltamisalan kaventamista koskeva vaihtoehto ei ole perusteltu, koska laiton kauppa kukoistaa asetuksen nykyisen soveltamisalan puitteissa; toteaa lisäksi, että Euroopan puutuoteteollisuuden keskusjärjestö suhtautuu myönteisesti puutavara-asetuksen soveltamisalan laajentamiseen kaikkiin puutuotteisiin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että vuonna 2016 toteutetun EU:n puutavara-asetuksen tarkistamisen (SWD(2016)0034) yhteydessä ei ollut mahdollista arvioida, ovatko jäsenvaltioiden määräämät seuraamukset tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia, koska tähän mennessä sovellettuja seuraamuksia on hyvin vähän; kyseenalaistaa sen, että joissakin jäsenvaltioissa sovelletaan säädettyihin seuraamuksiin ”kansallisia taloudellisia olosuhteita”, koska kyseisillä rikoksilla on kansainvälinen ulottuvuus ja koska ne on luokiteltu maailman yleisimmiksi ympäristörikoksiksi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan EU:n puutavara-asetuksen täysimääräisesti täytäntöön ja valvomaan sen täytäntöönpanoa, ja katsoo, että EU:n puutavara-asetuksen on katettava kaikki tuotteet, jotka valmistetaan tai voidaan valmistaa puusta tai jotka sisältävät tai voivat sisältää puuta; korostaa vaatimusta, jonka mukaan on toteutettava riittäviä ja tehokkaita tarkastuksia, jotka kohdistuvat myös monimutkaisiin toimitusketjuihin ja valmistusmaista tapahtuvaan tuontiin, ja vaatii ottamaan käyttöön vankkoja ja varoittavia seuraamuksia kaikille taloudellisille toimijoille, koska kyseessä on kansainvälinen rikollisuus, joka on ympäristörikosten alalla kaikista tuottoisinta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | panee merkille, että FLEGT-vientilupien on todettu mahdollistaneen sen, että laiton puutavara on yhdistetty lailliseen puutavaraan ja että tällaista puutavaraa voidaan näin ollen tuoda EU:hun EU:n puutavara-asetuksen mukaisesti (12); |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komissiota päivittämään EU:n puutavara-asetusta koskevia ohjeita puuttuakseen konfliktipuutavaraan sekä suosittelemaan yksityiskohtaisempia riskienvähentämistoimenpiteitä valvonnan vahvistamiseksi, myös vaatimaan asianmukaisen huolellisuuden järjestelmän vahvistamista toimijoilta, jotka tuovat tuotteita konfliktialueilta tai suuririskisiltä alueilta, lahjonnan torjuntaa koskevia ehtoja tavarantoimittajien kanssa tehtäviin sopimuksiin, tilinpäätösten tarkastamista ja korruption vastaisia tarkastuksia; |
| --- | --- |

32.

Metsien ja maan hallinta

| 33. | antaa tunnustusta tärkeälle työlle, jota on tehty YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) ja YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) johdolla ja joka liittyy maailmanlaajuiseen kestävään metsänhoitoon, ja toteaa, että tämä on keskeisessä asemassa alan kestävän kaupankäynnin kannalta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa EU:ta vahvistamaan yhteistyötä ja tehostamaan kumppanuuksia suurten puutavaraa kuluttavien maiden ja kansainvälisten sidosryhmien, kuten Yhdistyneiden kansakuntien (YK), erityisesti elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO), sekä Kansainvälisen metsäntutkimuskeskuksen (CIFOR) ja Maailmanpankin metsäohjelman (PROFOR), kanssa, jotta vähennetään vaikuttavammin laittomasti hakatulla puutavaralla käytävää kauppaa maailmanlaajuisesti ja parannetaan metsien hallintaa kokonaisvaltaisesti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | painottaa, että sekundaarimetsät, jotka syntyvät pääosin luonnollisten prosessien avulla merkittävän primäärimetsään kohdistuneen ihmisen tai luonnon aiheuttaman tuhon jälkeen, tarjoavat primäärimetsien lisäksi tärkeitä ekosysteemipalveluita, elinkeinoja paikalliselle väestölle sekä puutavaraa; katsoo, että koska myös niitä uhkaavat laittomat hakkuut, kaikkien metsänhoidon avoimuutta ja vastuullisuutta koskevien toimien olisi kohdistuttava primäärimetsien lisäksi myös sekundaarimetsiin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa tarvetta edistää osallistavaa ja yhteisöihin perustuvaa metsänhoitoa vahvistamalla kansalaisyhteiskunnan osallistumista metsänhoitopolitiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon; kehottaa parantamaan tietämystä ja varmistamaan, että paikallisyhteisöt jakavat metsäresurssien hyödyn; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee huolestuneena merkille, että yhden metsäkadon torjunnan keskeisistä esteistä muodostaa se, että metsistä riippuvaisia kansoja edustavien yhteisöjen maanomistusoikeudet ovat epävarmat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | muistuttaa, että vastuullinen maan ja metsien hallinta on keskeisessä asemassa, jotta varmistetaan yhteiskunnallinen vakaus, ympäristön kestävä käyttö ja vastuullinen investointi kestävään kehitykseen; |
| --- | --- |

38.

| 39. | panee merkille yhteisömetsänhoitoa / kollektiivista tapaoikeudellista maanomistusjärjestelmää koskevat mallit, joista voi seurata useita hyötyjä (13), kuten metsäalueiden ja saatavilla olevien vesivarojen lisääntyminen, laittomien hakkuiden väheneminen selkeiden puutavaran saantia koskevien sääntöjen avulla sekä vahva metsäseurantajärjestelmä; ehdottaa, että toteutetaan enemmän tutkimusta ja tarjotaan lisätukea yhteisömetsänhoidon oikeuskehyksen kehittämiseksi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa kumppanimaita tunnustamaan metsien paikallisten heimoväestöjen ja etenkin alkuperäiskansojen ja varsinkin alkuperäiskansoihin kuuluvien naisten oikeuden omistaa ja hallita maitaan, alueitaan ja luonnonvarojaan ja suojelemaan tätä oikeutta erilaisten kansainvälisten ihmisoikeussopimusten, kuten sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen ja ILOn yleissopimuksen nro 169 mukaisesti; pyytää unionia tukemaan kumppanimaita tässä suojelussa ja vapaan ja tietoon perustuvan ennakkosuostumuksen periaatteen tinkimättömässä soveltamisessa laajamittaisten maahankintojen yhteydessä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tuomitsee kansalaisyhteiskunnan ja yhteisöjen metsien hallintaan liittyvän sananvapauden kutistuvan tilan ja siihen kohdistetut lisääntyneet hyökkäykset; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota tekemään FAOn vapaaehtoisista maaoikeuksien hyvää hallintaa koskevista ohjeistoista sitovia ulkoisen investointiohjelman yhteydessä; korostaa, että maaoikeuksien hyvää hallintaa koskevien vapaaehtoisten ohjeistojen noudattaminen edellyttää tehokasta riippumatonta seurantaa ja täytäntöönpanon valvontaa, mukaan lukien asianmukaiset riidanratkaisu- ja valitusmenettelyt; vaatii, että maanomistusta koskevat normit otetaan huomioon hankkeiden suunnittelussa, valvonnassa sekä vuotuisessa raportoinnissa ja niistä tehdään sitovia kaikissa virallisen kehitysavun avulla rahoitetuissa unionin ulkoisissa toimissa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan välittömästi ihmisoikeusloukkausten ja muiden virallisesta kehitysavusta rahoitettavien toimien aiheuttamien haitallisten vaikutusten uhreille tehokkaan hallinnollisen valitusmekanismin, jotta tutkinta- ja sovittelumenettelyt voidaan aloittaa; korostaa, että tällaisessa mekanismissa on oltava standardoidut menettelyt, sen on oltava luonteeltaan hallinnollinen ja siten täydentävä oikeudellisiin mekanismeihin nähden ja että EU:n edustustot voisivat toimia mekanismin väylinä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa unionia säätämään, että on pakollista antaa metsäkatoa koskevia tietoja, joista käyvät ilmi rahoitusinvestoinnit, jotka liittyvät metsäriskejä aiheuttavien hyödykkeiden tuotantoon tai jalostukseen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | muistuttaa, että komission on määrä antaa avoimuusdirektiivin 2013/50/EU toiminnasta 27. marraskuuta 2018 parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa otetaan käyttöön kaivannaisteollisuutta ja aarniometsien (luonnontilaisten tai puolittain luonnontilaisten metsien) puunkorjuuta harjoittavien pörssinoteerattujen ja suurten muiden kuin pörssinoteerattujen yritysten hallituksille suorittamien maksujen paljastamista koskevia vaatimuksia; toteaa lisäksi, että kertomukseen olisi liitettävä lainsäädäntöehdotus; kehottaa komissiota mahdollisen tarkistuksen osalta harkitsemaan velvoitteen laajentamista muihin teollisuudenaloihin, joilla on vaikutusta metsiin, sekä muihin kuin aarniometsiin; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pitää valitettavana, että puutteellinen paikallinen osallistuminen ja metsäyhteisösopimusten puuttuminen maankäyttösuunnitelmissa ja lupien myöntämisessä on yleistä monissa maissa; katsoo, että puutavaran laillisuuden varmistusjärjestelmiin (TLAS) olisi sisällytettävä menettelytakeita, jotka lisäävät yhteisöjen vaikutusvaltaa, jotta voidaan vähentää korruption ja epäoikeudenmukaisuuden riskiä maankäyttölupien myöntämisessä ja maata koskevien oikeuksien siirtämisessä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että tietojen avoimuus, parempi kartoitus, riippumaton seuranta, tarkastusvälineet ja tiedonvaihto ovat välttämättömiä, jotta voidaan parantaa hallintaa ja kansainvälistä yhteistyötä sekä helpottaa metsäkadon pysäyttämistä koskevien sitoumusten noudattamista; kehottaa unionia antamaan kumppanuusvaltioille entistä enemmän rahallista ja teknistä apua näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja niiden auttamiseksi kehittämään asiantuntemusta paikallisten metsien hallintarakenteiden ja vastuuvelvollisuuden kehittämiseksi; |
| --- | --- |

47.

Vastuulliset toimitusketjut ja rahoitus

| 48. | toteaa, että puun ja puutuotteiden tuonnin tarkastuksia olisi tehostettava EU:n rajoilla sen varmistamiseksi, että maahantuodut tuotteet todella täyttävät kriteerit, jotka ovat EU:hun tuonnin edellytyksenä; |
| --- | --- |

48.

| 49. | toteaa, että yli puolet tuotetuista ja maailmanmarkkinoille tuoduista hyödykkeistä on saatu laittomasti aiheutettua metsäkatoa hyväksi käyttäen; huomauttaa, että kun tarkastellaan metsien kannalta riskejä aiheuttavia maataloushyödykkeitä, arviolta 65 prosenttia Brasilian naudanlihan viennistä, 9 prosenttia Argentiinan naudanlihan viennistä, 41 prosenttia Brasilian soijan viennistä, 5 prosenttia Argentiinan soijan viennistä ja 30 prosenttia Paraguayn soijan viennistä liittyy todennäköisesti laittomaan metsien hävitykseen; toteaa myös, että EU:n tuottajat tuovat merkittäviä määriä rehua ja proteiinia kehitysmaista (14); |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa yksityisen sektorin keskeistä merkitystä kansainvälisten metsätavoitteiden saavuttamisessa, myös metsien ennallistamisessa; korostaa kuitenkin tarvetta varmistaa, että toimitusketjut ja rahoitusvirrat tukevat vain laillista ja kestävää tuotantoa, joka ei aiheuta metsäkatoa eikä johda ihmisoikeusloukkauksiin; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on tyytyväinen siihen, että merkittävät yksityisen sektorin toimijat (joista monet ovat EU:sta) ovat sitoutuneet poistamaan metsäkadon toimitusketjuistaan ja investoinneistaan; toteaa kuitenkin, että EU:n on vastattava haasteeseen ja tuettava yksityisen sektorin pyrkimyksiä politiikalla ja asianmukaisilla toimenpiteillä yhteisen perustason ja yhdenvertaisten toimintaedellytysten aikaansaamiseksi; katsoo, että siten voitaisiin tehostaa sitoumuksia, kehittää luottamusta ja saada yritykset vastuullisemmiksi sitoumuksistaan; |
| --- | --- |

51.

| 52. | muistuttaa, että yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevia YK:n suuntaviivoja on noudatettava; tukee parhaillaan käytäviä neuvotteluja, joissa pyritään luomaan velvoittava YK:n väline, joka koskee monikansallisia yhtiöitä ja muita yrityksiä sekä ihmisoikeuksia, ja painottaa, että EU:n on tärkeää osallistua aktiivisesti tähän prosessiin; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa yhtiöitä toteuttamaan toimia, joiden avulla estetään niiden liiketoimintaan liittyvä korruptio erityisesti liittyen maan omistusoikeuksien jakamiseen; kehottaa niitä laajentamaan työnormien valvontajärjestelmiään kattamaan entistä laajemmat metsäkatoa koskevat sitoumukset; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa unionia ottamaan käyttöön pakolliset vaatimukset, jotka velvoittavat rahoitusalaa noudattamaan perusteellista asianmukaista huolellisuutta arvioidessaan ympäristöriskejä, sosiaalisia riskejä ja hallintaa koskevia riskejä, jotka liittyvät rahoitukseen ja muihin seikkoihin kuin rahoitukseen; kehottaa myös julkistamaan asianmukaista huolellisuutta koskevan menettelyn vähintään vuosittaisen sijoittajaraportoinnin avulla; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa unionia puuttumaan globaaliin metsäkatoon sääntelemällä metsäriskejä aiheuttavien hyödykkeiden, kuten soijan, palmuöljyn, eukalyptuksen, naudanlihan, nahan ja kaakaon, kauppaa ja kulutusta unionissa niiden kokemusten perusteella, joita on saatu FLEGT-toimintasuunnitelmasta, puutavara-asetuksesta, konfliktimineraaleja koskevasta asetuksesta, muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevasta direktiivistä, laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta koskevasta lainsäädännöstä ja muista unionin aloitteista, joilla säännellään toimitusketjuja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | katsoo, että tässä sääntelykehyksessä olisi






  a) | vahvistettava pakolliset kriteerit kestäville tuotteille, jotka eivät aiheuta metsäkatoa; |
| --- | --- | --- |

56.

a)

vahvistettava pakolliset kriteerit kestäville tuotteille, jotka eivät aiheuta metsäkatoa;

| b) | asetettava pakolliset asianmukaista huolellisuutta koskevat velvoitteet, jotka koskevat sekä tuotantoketjun alku- että loppupään toimijoita metsäriskejä aiheuttavien hyödykkeiden tuotantoketjuissa; |
| --- | --- |

b)

asetettava pakolliset asianmukaista huolellisuutta koskevat velvoitteet, jotka koskevat sekä tuotantoketjun alku- että loppupään toimijoita metsäriskejä aiheuttavien hyödykkeiden tuotantoketjuissa;

| c) | säädettävä hyödykkeiden jäljitettävyyden ja avoimuuden täytäntöönpanosta koko toimitusketjussa; |
| --- | --- |

c)

säädettävä hyödykkeiden jäljitettävyyden ja avoimuuden täytäntöönpanosta koko toimitusketjussa;

| d) | edellytettävä, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tutkivat ja asettavat syytteeseen unionin kansalaisia tai unionissa toimivia yrityksiä, jotka käyttävät hyväkseen tuottajamaissa toteutettuja laittomia maankäytön muutoksia; |
| --- | --- |

d)

edellytettävä, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tutkivat ja asettavat syytteeseen unionin kansalaisia tai unionissa toimivia yrityksiä, jotka käyttävät hyväkseen tuottajamaissa toteutettuja laittomia maankäytön muutoksia;

| e) | noudatettava ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta, noudatettava perinteisiä oikeuksia, jotka on esitetty vapaaehtoisissa maaoikeuksien hyvää hallintaa koskevissa ohjeistoissa, ja taattava kaikkien yhteisöjen, joihin vaikutukset mahdollisesti kohdistuvat, vapaa ja tietoon perustuva ennakkosuostumus tuotteen elinkaaren kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

e)

noudatettava ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta, noudatettava perinteisiä oikeuksia, jotka on esitetty vapaaehtoisissa maaoikeuksien hyvää hallintaa koskevissa ohjeistoissa, ja taattava kaikkien yhteisöjen, joihin vaikutukset mahdollisesti kohdistuvat, vapaa ja tietoon perustuva ennakkosuostumus tuotteen elinkaaren kaikissa vaiheissa;

| 57. | kehottaa EU:ta varmistamaan, että toteutetut toimenpiteet ja sääntelykehys eivät aiheuta kohtuuttomia rasitteita pienille ja keskisuurille tuottajille eivätkä estä heidän pääsyään markkinoille ja kansainväliseen kauppaan; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa unionia myös edistämään vastaavaa ja sitovaa kehystä kansainvälisellä tasolla ja sisällyttämään metsädiplomatian ilmastopolitiikkaansa, jotta voidaan kannustaa sellaisia maita, jotka jalostavat ja/tai tuovat merkittäviä määriä trooppista puutavaraa ja joihin lukeutuvat esimerkiksi Kiina ja Vietnam, ottamaan käyttöön tehokasta lainsäädäntöä laittomasti hakatun puutavaran tuonnin kieltämiseksi ja vaatimaan toimijoita noudattamaan asianmukaista huolellisuutta (EU:n puutavara-asetusta vastaavalla tavalla); kehottaa komissiota tätä varten parantamaan avoimuutta, joka koskee Kiinan kanssa kahdenvälisen yhteistyömekanismin (BCM-FLEG) alaisuudessa käytyjä keskusteluja ja toteutettuja toimia; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pitää valitettavana, että Kongon demokraattisen tasavallan hallitus on asettanut kyseenalaiseksi Kongon demokraattisen tasavallan trooppisten metsien uusien hakkuulupien myöntämisen keskeyttämisen kahden kiinalaisen yrityksen tapauksessa; kehottaa jatkamaan keskeyttämisen voimassaoloa niin kauan kuin metsätalouden harjoittajat, hallitus ja metsistä riippuvaiset paikallisväestöt eivät pääse sopimukseen menettelyistä, joilla taataan ympäristön ja yhteiskunnan kannalta tyydyttävä hallinta; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa unionia ottamaan yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä käyttöön rehuja koskevia täydentäviä ehtoja, joiden tavoitteena on varmistaa, että julkista tukea myönnetään vain kestäville elintarvikkeille, jotka eivät aiheuta metsäkatoa, vähentää rehuvalkuaiskasvien ja karjan tuontia ja kannustaa kotimaisen valkuaiskasvien tuotannon monipuolistamiseen ja tehostamiseen ja poistaa EU:n tulevassa elintarvike- ja maatalouspolitiikassa metsien kannalta riskejä aiheuttavien hyödykkeiden (esimerkiksi soijan ja maissin) tuonnin suora tai välillinen tukeminen; |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa, että tulevan yhteisen maatalouspolitiikan on vastattava unionin kansainvälisiä sitoumuksia ja myös kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaa sekä ilmastonmuutosta koskevaa Pariisin sopimusta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa käyttämään kestävän kehityksen tavoitteita indikaattoreina arvioitaessa yhteisen maatalouspolitiikan ulkoisia vaikutuksia, kuten OECD on ehdottanut; |
| --- | --- |

62.

| 63. | muistuttaa, että Malesia ja Indonesia ovat palmuöljyn suurimmat tuottajat noin 85–90 prosentin osuudella koko maailman tuotannosta ja että tähän hyödykkeeseen kohdistuva kasvava kiinnostus johtaa metsien hävittämiseen, aiheuttaa painetta maankäyttöön ja vaikuttaa merkittävästi paikallisyhteisöihin, terveyteen ja ilmastonmuutokseen; painottaa tässä yhteydessä, että Indonesian ja Malesian kanssa käytäviä kauppasopimusneuvotteluja olisi hyödynnettävä tilanteen kohentamiseksi paikan päällä; |
| --- | --- |

63.

| 64. | toteaa, että palmuöljyn osalta nykyisillä sertifiointijärjestelmillä on ollut myönteinen vaikutus, mutta panee huolestuneena merkille, että kestävää palmuöljyä koskeva organisaatio (RSPO), Indonesian kestävää palmuöljyä koskeva organisaatio (ISPO), Malesian kestävää palmuöljyä koskeva organisaatio (MSPO) ja kaikki muut merkittävät tunnustetut sertifiointijärjestelmät eivät tehokkaasti estä jäseniään muuntamasta sademetsiä tai turvesoita palmuviljelmiksi; katsoo näin ollen, että tällaiset merkittävät sertifiointijärjestelmät eivät onnistu tuloksellisesti rajoittamaan kasvihuonekaasupäästöjä viljelmien perustamisen ja toiminnan aikana, joten niillä ei ole kyetty estämään laajoja metsä- ja turvepaloja; kehottaa komissiota huolehtimaan näiden sertifiointijärjestelmien riippumattomasta tarkastamisesta ja seurannasta sen varmistamiseksi, että EU:n markkinoille saatettu palmuöljy täyttää kaikki tarvittavat vaatimukset ja on kestävästi tuotettua; toteaa, että kestävyyttä koskevaa kysymystä ei voida palmuöljyn alalla lähestyä yksinomaan vapaaehtoisin toimenpitein ja politiikoin vaan olisi lisäksi otettava käyttöön palmuöljyä tuottavia yrityksiä koskevia sitovia sääntöjä ja niitä koskeva pakollinen sertifiointijärjestelmä; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa tarvetta parantaa vapaaehtoisten sertifiointijärjestelmien luotettavuutta merkintöjen avulla, jotta taataan, että unionin markkinoille tulee ainoastaan sellaista palmuöljyä, jonka tuotanto ei aiheuta metsäkatoa tai metsien tilan heikkenemistä ja jonka tuotantoon ei liity laitonta maananastusta ja muita ihmisoikeusloukkauksia yritysten vastuusta kolmansissa maissa tehdyistä vakavista ihmisoikeusrikkomuksista 25. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman (15) mukaisesti, ja että RSPO-järjestelmän kaltaisiin järjestelmiin sisällytetään kaikki palmuöljyn käyttötarkoitukset; korostaa myös tarvetta parantaa kuluttajille tiedottamista palmuöljyn kestämättömän tuotannon kielteisistä ympäristövaikutuksista niin, että lopullisena tavoitteena on palmuöljyn käytön merkittävä vähentäminen; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa painokkaasti komissiota ja kaikkia niitä EU:n jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole tätä tehneet, toteuttamaan toimia, joilla otetaan käyttöön EU:n laajuinen sitoumus, jonka mukaan vuoteen 2020 mennessä hankitaan yksinomaan sertifioitua vastuullisesti tuotettua palmuöljyä, esimerkiksi allekirjoittamalla ja panemalla täytäntöön Euroopan maiden maatalouden hyödykeketjujen aiheuttaman metsäkadon torjumisesta annettu Amsterdamin julkilausuma, ja kehottaa pyrkimään siihen, että otetaan käyttöön teollisuutta koskeva sitoumus, esimerkiksi allekirjoittamalla ja panemalla täytäntöön täysin kestävästä palmuöljyn toimitusketjusta annettu Amsterdamin julkilausuma; |
| --- | --- |

66.

Kehitystä tukeva politiikkajohdonmukaisuus

| 67. | palauttaa mieliin, että kestävän kehityksen tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos toimitusketjut muuttuvat kestäviksi ja luodaan synergiaa toimintapolitiikkojen välillä; on erittäin huolissaan siitä, että unioni on erittäin riippuvainen soijapapujen muodossa olevan eläinten rehun tuonnista, sillä soijapavut aiheuttavat metsäkatoa ulkomailla; on huolissaan biomassan yhä kasvavan tuonnin ja puun kysynnän kasvun ympäristövaikutuksista unionissa etenkin, kun otetaan huomioon uusiutuvia energialähteitä koskevien unionin tavoitteiden saavuttaminen; kehottaa unionia noudattamaan kehitystä tukevan politiikkajohdonmukaisuuden periaatetta, joka on vahvistettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklassa, koska se on olennainen osa Agenda 2030:n, Pariisin sopimuksen ja kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen toteuttamista; kehottaa siksi takaamaan johdonmukaisuuden sen kehitys-, kauppa-, maatalous- ja ilmastopolitiikan kesken; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa komissiota rationalisoimaan ja koordinoimaan paremmin toimiaan erilaisissa unionin toimintalinjoissa ja mukana olevissa yksiköissä laittomien hakkuiden torjumiseksi; kehottaa komissiota neuvottelemaan puutavaran tuontia koskevista normeista tulevissa kahdenvälisissä tai monenvälisissä kauppaan liittyvissä sopimuksissa, jotta ei tehdä tyhjäksi FLEGT-toimintasuunnitelman avulla puutavarantuottajamaiden kanssa saavutettua edistystä; |
| --- | --- |

68.

| 69. | muistuttaa, että 80 prosenttia metsistä on alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen perinteistä maata ja aluetta; panee huolestuneena merkille, että alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan mukaan hänelle on raportoitu yhä enemmän tilanteista, joissa ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi toteutetut hankkeet ovat vaikuttaneet kielteisesti alkuperäiskansojen oikeuksiin, ja hankkeet ovat liittyneet esimerkiksi uusiutuviin energialähteisiin, kuten biopolttoaineen tuotantoon ja vesivoimapatojen rakentamiseen; korostaa tarvetta turvata paikallisten metsistä riippuvaisten yhteisöjen maanomistusoikeudet ja vakiintuneet oikeudet; korostaa tuloksiin perustuvia maksuja ja REDD+-ohjelmaa mahdollisuutena parantaa metsien hallintaa, maanomistusoikeuksia ja toimeentuloa; |
| --- | --- |

69.

| 70. | korostaa alkuperäiskansojen tärkeää roolia luonnonvarojen kestävän hoidon ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämisessä; muistuttaa, että ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sopimusvaltioita pyydetään kunnioittamaan alkuperäiskansojen osaamista ja oikeuksia REDD+-ohjelman täytäntöönpanon takaamiseksi; kehottaa kumppanimaita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla alkuperäiskansat saadaan tosiasiallisesti osallistumaan ilmastonmuutokseen sopeutumista ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskeviin toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita lisäämään synergiavaikutuksia vapaaehtoisen FLEGT-kumppanuussopimuksen ja REDD+ -ohjelman välillä; |
| --- | --- |

71.

| 72. | on erittäin huolestunut siitä, että monokulttuuriviljelyyn perustuva metsien laajamittainen teollinen käyttö energiantuotannon tarpeisiin yleistyy jatkuvasti ja vauhdittaa maailmanlaajuista biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä ja ekosysteemipalvelujen heikkenemistä; |
| --- | --- |

72.

| 73. | muistuttaa, että unionin biopolttoainepolitiikan olisi oltava yhdenmukainen kestävän kehityksen tavoitteiden ja kehitystä tukevan politiikkajohdonmukaisuuden periaatteen kanssa; toistaa, että unionin olisi poistettava asteittain kaikki maatalousperäisten polttoaineiden kannustimet vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pitää valitettavana, että uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin (RED II) meneillään olevassa tarkistamisessa ei oteta käyttöön kestävyyteen liittyviä kriteereitä ja muita maankäytön epäsuoria seurauksia eikä oteta huomioon maakaappausriskejä; palauttaa mieliin, että direktiivin olisi oltava maanomistusoikeuksia koskevien kansainvälisten vaatimusten ja esimerkiksi ILOn yleissopimuksen 169 ja FAOn maanomistusta koskevien vapaaehtoisten suuntaviivojen ja vastuullista investointia maatalouteen ja elintarvikejärjestelmiin koskevien periaatteiden mukainen; korostaa samoin tarvetta ottaa käyttöön entistä tiukemmat metsäbiomassaa koskevat vaatimukset, jotta voidaan välttää tilanne, jossa bioenergian tukeminen saa aikaan metsäkatoa ulkomailla; |
| --- | --- |

74.

| 75. | toteaa, että on kiistatonta, että trooppisten metsien muuntaminen maanviljelyyn, viljelmiin ja muuhun maankäyttöön aiheuttaa merkittävää lajien ja erityisesti metsälajien häviämistä; korostaa, että luonnollisia, biologisesti monimuotoisia metsiä on ennallistettava ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi Agenda 2030:n tavoitteiden ja erityisesti tavoitteen 15 mukaisesti; katsoo, että metsien ennallistamisohjelmissa olisi tunnustettava paikalliset perinteiset maaoikeudet, niiden on oltava osallistavia ja paikallisiin oloihin mukautettuja ja että niiden on edistettävä luontoon perustuvia ratkaisuja, kuten metsämaisemien ennallistamista maankäytön tasapainottamiseksi, myös suojelluilla alueilla, agroekologisia käytäntöjä, viljelyjärjestelmiä, pienen mittakaavan viljelmiä sekä asuinyhdyskuntia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n kulutuksen vaikutusta metsäkatoon ulkomailla käsitellään vuoteen 2020 ulottuvassa biologista monimuotoisuutta koskevassa EU:n strategiassa asetettujen tavoitteiden valossa; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa EU:ta tukemaan runsasmetsäisten kehitysmaiden aloitteita, joilla pyritään tasapainottamaan hillittömästi laajenevia maatalouskäytäntöjä ja kaivannaistoimintaa, joilla on ollut kielteinen vaikutus metsänhoitoon ja alkuperäiskansojen elinkeinoon ja kulttuurin eheyteen sekä haitallisia vaikutuksia sosiaaliseen vakauteen ja maanviljelijöiden elintarvikeomavaraisuuteen; |
| --- | --- |

76.

| 77. | tunnustaa, että puun kestävät arvoketjut, kun puu saadaan kestävästi hoidetuista metsistä ja kestävistä metsäistutuksista sekä perheiden harjoittamasta puunkasvatuksesta, voivat antaa merkittävän panoksen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen ja ilmastositoumusten noudattamiseen; toteaa, että tilanteessa, jossa metsien tilan huononeminen ja häiriytyminen aiheuttaa 68,9 prosenttia kaikista hiilen menetyksistä trooppisissa ekosysteemeissä (16), mitään julkista rahoitusta ilmastonmuutokseen liittyvästä rahoituksesta ja kehitysrahoituksesta ei pitäisi käyttää tukeen, jolla laajennetaan maataloutta, teollisen mittakaavan hakkuita, kaivostoimintaa, luonnonvarojen hyödyntämistä tai infrastruktuurin kehittämistä koskemattomilla metsäalueilla, ja julkiseen rahoitukseen olisi yleisemminkin sovellettava tiukkoja kestävyysvaatimuksia; kehottaa myös EU:ta ja sen jäsenvaltioita koordinoimaan avunantajien politiikkaa tässä suhteessa (17); |
| --- | --- |

77.

| 78. | katsoo, että metsäkadon pysäyttämistoimiin on sisällyttävä nykyisten viljelymaiden mahdollisimman tehokkaan käytön tukeminen, joka on toteutettava älykkäitä kyliä koskevan lähestymistavan yhteydessä; toteaa, että ekologisia menetelmiä noudattavalla maataloudella on vahva potentiaali ekosysteemitoimintojen maksimoimiseen erittäin monipuolisen sekaistutusjärjestelmän, peltometsäviljelyn ja permakulttuuritekniikoiden avulla myös palmuöljyn, kaakaon ja kumin kaltaisten kasvien tapauksessa ja että nämä tekniikat voivat tuottaa myös lisähyötyjä sosiaalisten vaikutusten, tuotannon monipuolistamisen ja tuottavuuden muodossa ilman, että jouduttaisiin muuttamaan enempiä metsiä muuhun käyttöön; |
| --- | --- |

78.

Metsärikokset

| 79. | panee merkille, että YK:n ympäristöohjelman ja Interpolin mukaan laiton metsänhakkuu ja laiton puutavarakauppa ovat yksi viidestä tärkeimmästä ympäristörikollisuuden alasta; toteaa, että niihin liittyy yhä enemmän kansainvälisiä järjestyneen rikollisuuden ryhmiä; |
| --- | --- |

79.

| 80. | korostaa, että kansainvälisen laittoman kaupan torjuminen edellyttää yhdistettyjä ja osallistavia toimia, jotta voidaan pysäyttää tuhoutuminen, metsäkato ja laiton puunkorjuu ja jotta voidaan torjua metsistä saataviin tuotteisiin ja luonnonvaraisiin lajeihin liittyviä petoksia, tappamista ja kysyntää; |
| --- | --- |

80.

| 81. | korostaa, että metsiin liittyvillä rikoksilla, jotka ulottuvat hiilen sääntelemättömästä tai laittomasta polttamisesta aina yritysten tekemiin suuren mittakaavan rikoksiin, jotka liittyvät puutavaraan, paperiin ja selluun, on merkittävä vaikutus globaaleihin ilmastopäästöihin, vesivaroihin sekä sademäärien kehitykseen; |
| --- | --- |

81.

| 82. | panee huolestuneena merkille, että UNEPin ja Interpolin mukaan ympäristörikosten torjumiseen tarkoitettua lainsäädäntöä pidetään puutteellisena monissa maissa, mikä johtuu esimerkiksi asiantuntemuksen ja henkilöstön puutteesta, sakkojen pienuudesta tai rikosoikeudellisten seuraamusten puuttumisesta, ja tämä vaikeuttaa näiden rikosten tehokasta torjumista; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pitää tärkeänä, että tuottajamaissa otetaan käyttöön todella varoittavia ja tehokkaita seuraamuksia puun laittomien hakkuiden ja laittoman kaupan torjumiseksi; |
| --- | --- |

83.

| 84. | vaatii komissiota laajentamaan ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin annetun direktiivin 2008/99/EY (18) soveltamisalaa niin, että siihen sisällytetään laittomasti hankittu puutavara; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kehottaa unionia antamaan apua metsäkadon ja laittoman toiminnan valvonnan vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | korostaa tarvetta puuttua ympäristörikosten perussyihin, kuten köyhyyteen, korruptioon ja huonoon hallintotapaan, integroidusti ja kokonaisvaltaisesti, edistämällä rajat ylittävää taloudellista yhteistyötä ja käyttämällä kaikkia asiaankuuluvia välineitä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi, mukaan lukien rikollisesti hankittujen varojen takavarikoiminen ja menetetyksi tuomitseminen ja rahanpesun torjunta; |
| --- | --- |

86.

| 87. | korostaa tarvetta vahvistaa kansallisia oikeudellisia kehyksiä, tukea kansallisten lain soveltamista käsittelevien verkkojen perustamista ja parantaa avoimen ja vastuullisen metsänhoidon edistämisen kannalta merkityksellisen kansainvälisen oikeuden täytäntöönpanoa ja sen valvontaa muun muassa parhaita käytäntöjä vaihtamalla, tiukoilla tiedonantovaatimuksilla ja tarkoilla kestävyyttä koskevilla vaikutustenarvioinneilla sekä seuranta- ja raportointijärjestelmillä, ottaen huomioon tarpeen suojella metsänvartijoita; kehottaa toteuttamaan monialaista ja eri virastoja käsittävää yhteistyötä sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla ja varsinkin Interpolissa ja UNODC:ssä, mukaan lukien tietojen jakaminen ja oikeudellinen yhteistyö, ja kehottaa laajentamaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen mandaattia niin, että se käsittää myös ympäristörikollisuuden; |
| --- | --- |

87.

| 88. | muistuttaa, että unioniin tuotavien tuotteiden tullitietojen parempi saatavuus parantaisi globaalien arvoketjujen avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; kehottaa komissiota laajentamaan tullitietoja koskevia vaatimuksia ja sisällyttämään viejän ja valmistajan pakollisiin tullitietoihin, mikä parantaisi globaalien arvoketjujen avoimuutta ja jäljitettävyyttä; |
| --- | --- |

88.

Kauppaa koskevat kysymykset

| 89. | painottaa, että unionin kauppaneuvottelujen on vastattava unionin sitoumuksia toteuttaa toimia metsäkadon ja metsien tilan huononemisen vähentämiseksi sekä metsien hiilivarantojen vahvistamiseksi kehitysmaissa; |
| --- | --- |

89.

| 90. | painottaa tarvetta laajentaa ja vahvistaa järjestelyjä, joilla torjutaan, seurataan ja tarkastetaan EU:n kahden- ja monenvälisten vapaakauppa- ja investointisopimusten vaikutusta ympäristöön ja ihmisoikeuksiin, myös todennettavissa olevien indikaattoreiden ja riippumattomien yhteisöperustaisten seuranta- ja raportointialoitteiden välityksellä; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kehottaa EU:ta sisällyttämään kaikkiin kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia määräyksiä, joilla voidaan pysäyttää laiton puunkorjuu, metsäkato, maananastukset ja muut ihmisoikeusloukkaukset, joihin sovelletaan asianmukaisia ja tehokkaita riidanratkaisumekanismeja, ja harkitsemaan eri täytäntöönpanokeinoja, seuraamuksiin perustuvaa mekanismia ja määräyksiä, joilla taataan omistusoikeus, ennalta kuuleminen ja tietoon perustuva suostumus; kehottaa komissiota sisällyttämään tarkistuslausekkeella tällaisia määräyksiä jo tehtyihin vapaakauppasopimuksiin, kuten erityisesti sitoumukseen panna Pariisin ilmastosopimus tuloksellisesti täytäntöön; painottaa, että on tärkeää seurata näitä määräyksiä ja aloittaa viipymättä viranomaisten järjestämät kuulemismenettelyt tapauksissa, joissa kauppakumppanit eivät noudata näitä sääntöjä, ja käynnistää erityiset täytäntöönpanon valvontaa koskevat mekanismit, kuten riidanratkaisumekanismit, jotka on perustettu kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen yhteydessä; |
| --- | --- |

91.

| 92. | kehottaa komissiota sisällyttämään metsää koskevia kunnianhimoisia määräyksiä kaikkiin unionin kauppa- ja investointisopimuksiin; korostaa, että näiden määräysten on oltava sitovia, niiden täytäntöönpanoa on voitava valvoa tehokkaasti ja niihin on liitettävä seuraamusmekanismeja, joiden avulla henkilöt ja yhteisöt voivat hakea muutosta sekä unionissa että sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

92.

| 93. | korostaa, että laittomiin hakkuisiin liittyvään korruptioon olisi puututtava EU:n kauppapolitiikassa; kehottaa komissiota sisällyttämään vapaakauppasopimuksiinsa laittomiin hakkuisiin liittyvän korruption torjuntaa koskevat toteuttamiskelpoiset määräykset, jotka on pantava tuloksellisesti ja täysimääräisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

93.

| 94. | kehottaa painokkaasti komissiota sisällyttämään vapaakauppasopimusten korruption torjuntaa koskevien lukujen soveltamisalaan laittomat metsäalan käytännöt, kuten puun alihinnoittelu käyttöoikeussopimuksissa, kaupallisten yhtiöiden toteuttama suojeltujen puulajien korjuu, metsätuotteiden salakuljetus yli rajojen, metsien raaka-aineiden laiton hakkuu ja jalostus ilman lisenssiä; |
| --- | --- |

94.

| 95. | toteaa, että yleisestä tullietuusjärjestelmästä annetussa asetuksessa taataan edelleen rajoitettu liikkumavara metsävarojen suojelemiseksi ja vastuulliseksi hoitamiseksi; kehottaa komissiota varmistamaan, että GSP- ja GSP+-järjestelmän kattamia metsäalan kannalta merkityksellisiä yleissopimuksia seurataan asianmukaisesti myös kansalaisyhteiskunnan järjestöjen taholta metsien suojelun takaamiseksi kumppanimaissa, esimerkiksi varmistamalla valitusmekanismin avulla, että osapuolien tekemät valitukset otetaan asianmukaisesti huomioon; korostaa, että mekanismissa on otettava erityisesti huomioon alkuperäiskansojen ja metsistä riippuvaisten yhteisöjen oikeudet sekä soveltuvilta osin oikeudet, jotka taataan alkuperäis- ja heimokansoja koskevassa ILOn yleissopimuksessa C 169; |
| --- | --- |

95.

| 96. | muistuttaa, että on tärkeää taata asianmukaisesti oikeussuojan saatavuus, oikeussuojakeinot ja väärinkäytösten paljastajien tehokas suojelu luonnonvaroja vievissä maissa, jotta varmistetaan kaikkien säädösten tai aloitteiden tehokkuus; |
| --- | --- |

96.

o

o o

| 97. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

97.

---

(1)  EUVL L 295, 12.11.2010, s. 23.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0098.

(3)  EUVL C 215, 19.6.2018, s. 125.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0330.

(5)  Nellemann, C. (päätoimittaja); Henriksen, R., Kreilhuber, A., Stewart, D., Kotsovou, M., Raxter, P., Mrema, E., ja Barrat, S. (toim.), The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment, Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma ja RHIPTO Rapid Response, Norwegian Center for Global Analyses, www.rhipto.org, 2016.

(6)  Goodman R. C. ja Herold M.: Why Maintaining Tropical Forests is Essential and Urgent for Maintaining a Stable Climate, Working Paper 385, Center for Global Development. McKinsey & Company, Pathways to a Low-Carbon Economy, 2009; McKinsey & Company, Pathways to a Low-Carbon Economy: Version 2 of the Global Greenhouse Gas Abatement Cost Curve, 2013.

(7)  Baccini A. ja muut ”Tropical forests are a net carbon source based on aboveground measurements of gain and loss” Science, nro 358, julkaisu 6360, 2017, s. 230–234.

(8)  Ks. https://www.iucn.org/theme/forests/our-work/forest-landscape-restoration/bonn-challenge

(9)  Nellemann, C. (päätoimittaja); Henriksen, R., Kreilhuber, A., Stewart, D., Kotsovou, M., Raxter, P., Mrema, E., ja Barrat, S. (toim.), The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment, Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma ja RHIPTO Rapid Response, Norwegian Center for Global Analyses, www.rhipto.org, 2016.

(10)  EUVL C 215, 19.6.2018, s. 125.

(11)  http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/feasibility_study_deforestation_kh0418199enn_main_report.pdf

(12)  Environmental Investigation Agencyn (EIA) ja Indonesian metsäseurantaverkoston (Jaringan Pemantau Independen Kehutanan/JPIK) vuoden 2014 ”Permitting Crime” -raportissa todettiin, että tietyt TLAS-luvan (puutavaran laillisuuden varmistusjärjestelmä) saaneet yritykset osallistuvat ”puutavaran pesuun” ja sekoittavat laittomasti hankittua puutavaraa lailliseen puutavaraan. Nykyisin tällaista puutavaraa voidaan tuoda EU:hun FLEGT-luvalla. Saatavilla seuraavasta verkko-osoitteesta: http://www.wri.org/blog/2018/01/indonesia-has-carrot-end-illegal-logging-now-it-needs-stick; ensisijainen lähde: https://eia-international.org/wp-content/uploads/Permitting-Crime.pdf.

(13)  ClientEarthin esittelemä tapaus Nepalista, tutustuttavissa osoitteessa https://www.clientearth.org/what-can-we-learn-from-community-forests-in-nepal/.

(14)  Forest Trends Report Series: Consumer Goods and Deforestation: An Analysis of the Extent and Nature of Illegality in Forest Conversion for Agriculture and Timber Plantations, 2014.

(15)  EUVL C 215, 19.6.2018, s. 125.

(16)  Baccini, A. ja muut, Tropical forests are a net carbon source based on aboveground measurements of gain and loss” Science, nro 358, julkaisu 6360, 2017, s. 230-234. http://science.sciencemag.org/content/early/2017/09/27/science.aam5962

(17)  Baccini, A. ja muut, op. cit.

(18)  EUVL L 328, 6.12.2008, s. 28.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/66

---

P8_TA(2018)0340

Unkarin tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. syyskuuta 2018 ehdotuksesta, jolla neuvostoa pyydetään toteamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (2017/2131(INL))

(2019/C 433/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan ja 7 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 2 artiklan ja 7 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan neuvoston kansainväliset ihmisoikeussopimukset, kuten Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan neuvoston kansainväliset ihmisoikeussopimukset, kuten Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin sopimus),

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman Unkarin tilanteesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman Unkarin tilanteesta (1),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 (2) ja 10. kesäkuuta 2015 (3) antamansa päätöslauselmat Unkarin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 (2) ja 10. kesäkuuta 2015 (3) antamansa päätöslauselmat Unkarin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman perusoikeustilanteesta: standardit ja käytännöt Unkarissa (16. helmikuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman perusoikeustilanteesta: standardit ja käytännöt Unkarissa (16. helmikuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti) (4),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman Unkarin viimeaikaisesta poliittisesta kehityksestä (5) ja 10. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineitä koskevasta Unkarin lainsäädännöstä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman Unkarin viimeaikaisesta poliittisesta kehityksestä (5) ja 10. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineitä koskevasta Unkarin lainsäädännöstä (6),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (7),

| — | ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2004 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman komission tiedonannosta, joka koskee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklaa ja unionin perusarvojen kunnioittamista ja edistämistä (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2004 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman komission tiedonannosta, joka koskee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklaa ja unionin perusarvojen kunnioittamista ja edistämistä (8),

| — | ottaa huomioon 15. lokakuuta 2003 annetun komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklasta – Unionin perusarvojen kunnioittaminen ja edistäminen (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. lokakuuta 2003 annetun komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklasta – Unionin perusarvojen kunnioittaminen ja edistäminen (9),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) vuosikertomukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) vuosikertomukset,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 45, 52 ja 83 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 45, 52 ja 83 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön ja talousarvion valvontavaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A8-0250/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön ja talousarvion valvontavaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A8-0250/2018),

| A. | ottaa huomioon, että unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa määrätään ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja kansainvälissä ihmisoikeussopimuksissa todetaan, ja että nämä jäsenvaltioille yhteiset arvot, jotka kaikki jäsenvaltiot ovat vapaasti hyväksyneet, muodostavat unionissa asuvien henkilöiden oikeuksien perustan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa määrätään ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja kansainvälissä ihmisoikeussopimuksissa todetaan, ja että nämä jäsenvaltioille yhteiset arvot, jotka kaikki jäsenvaltiot ovat vapaasti hyväksyneet, muodostavat unionissa asuvien henkilöiden oikeuksien perustan;

| B. | toteaa, että mikä tahansa SEU 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen loukkaamista jäsenvaltiossa koskeva selvä vaara ei koske ainoastaan yksittäistä jäsenvaltiota, jossa riski on olemassa, vaan vaikuttaa muihin jäsenvaltioihin, niiden keskinäiseen luottamukseen, unionin koko luonteeseen ja sen kansalaisten unionin oikeuden mukaisiin oikeuksiin; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että mikä tahansa SEU 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen loukkaamista jäsenvaltiossa koskeva selvä vaara ei koske ainoastaan yksittäistä jäsenvaltiota, jossa riski on olemassa, vaan vaikuttaa muihin jäsenvaltioihin, niiden keskinäiseen luottamukseen, unionin koko luonteeseen ja sen kansalaisten unionin oikeuden mukaisiin oikeuksiin;

| C. | toteaa, että kuten komission vuoden 2003 tiedonannossa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklasta todetaan, SEU 7 artiklan soveltamisala ei rajoitu perussopimusten velvoitteisiin, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklaan, ja unioni voi arvioida yhteisten arvojen vakavan rikkomisen selvän vaaran olemassaoloa jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että kuten komission vuoden 2003 tiedonannossa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklasta todetaan, SEU 7 artiklan soveltamisala ei rajoitu perussopimusten velvoitteisiin, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklaan, ja unioni voi arvioida yhteisten arvojen vakavan rikkomisen selvän vaaran olemassaoloa jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla;

| D. | katsoo, että SEU 7 artiklan 1 kohta muodostaa ennalta ehkäisevän vaiheen, jossa unioni valtuutetaan toteuttamaan toimia, kun on olemassa selvä vaara, että yhteisiä arvoja loukataan vakavasti; toteaa, että ennalta ehkäiseviin toimiin kuuluu vuoropuhelun käyminen asianomaisen jäsenvaltion kanssa ja että niiden tavoitteena on välttää mahdolliset seuraamukset; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että SEU 7 artiklan 1 kohta muodostaa ennalta ehkäisevän vaiheen, jossa unioni valtuutetaan toteuttamaan toimia, kun on olemassa selvä vaara, että yhteisiä arvoja loukataan vakavasti; toteaa, että ennalta ehkäiseviin toimiin kuuluu vuoropuhelun käyminen asianomaisen jäsenvaltion kanssa ja että niiden tavoitteena on välttää mahdolliset seuraamukset;

| E. | ottaa huomioon, että vaikka Unkarin viranomaiset ovat johdonmukaisesti olleet valmiita keskustelemaan kaikkien yksittäisten toimenpiteiden laillisuudesta, tilannetta ei ole korjattu, ja monet huolenaiheet ovat edelleen ratkaisematta, millä on kielteinen vaikutus unionin imagoon sekä sen tehokkuuteen ja uskottavuuteen perusoikeuksien, ihmisoikeuksien ja demokratian puolustamisessa maailmanlaajuisesti ja mikä on tuonut esiin tarpeen puuttua ongelmiin unionin yhteisten toimien avulla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vaikka Unkarin viranomaiset ovat johdonmukaisesti olleet valmiita keskustelemaan kaikkien yksittäisten toimenpiteiden laillisuudesta, tilannetta ei ole korjattu, ja monet huolenaiheet ovat edelleen ratkaisematta, millä on kielteinen vaikutus unionin imagoon sekä sen tehokkuuteen ja uskottavuuteen perusoikeuksien, ihmisoikeuksien ja demokratian puolustamisessa maailmanlaajuisesti ja mikä on tuonut esiin tarpeen puuttua ongelmiin unionin yhteisten toimien avulla;

| 1. | toteaa, että parlamentin huolenaiheet liittyvät seuraaviin seikkoihin:






  — | perustuslakijärjestelmän ja vaalijärjestelmän toimivuus |
| --- | --- | --- |

1.

—

perustuslakijärjestelmän ja vaalijärjestelmän toimivuus

| — | oikeuslaitoksen ja muiden elinten riippumattomuus ja tuomareiden oikeudet |
| --- | --- |

—

oikeuslaitoksen ja muiden elinten riippumattomuus ja tuomareiden oikeudet

| — | korruptio ja eturistiriidat |
| --- | --- |

—

korruptio ja eturistiriidat

| — | yksityisyyden suoja ja tietosuoja |
| --- | --- |

—

yksityisyyden suoja ja tietosuoja

| — | sananvapaus |
| --- | --- |

—

sananvapaus

| — | akateeminen vapaus |
| --- | --- |

—

akateeminen vapaus

| — | uskonnonvapaus |
| --- | --- |

—

uskonnonvapaus

| — | yhdistymisvapaus |
| --- | --- |

—

yhdistymisvapaus

| — | oikeus yhdenvertaiseen kohteluun |
| --- | --- |

—

oikeus yhdenvertaiseen kohteluun

| — | vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet, romanit ja juutalaiset mukaan luettuina, ja suojelu tällaisiin vähemmistöihin kohdistuvilta vihamielisiltä lausunnoilta |
| --- | --- |

—

vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet, romanit ja juutalaiset mukaan luettuina, ja suojelu tällaisiin vähemmistöihin kohdistuvilta vihamielisiltä lausunnoilta

| — | maahanmuuttajien, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten perusoikeudet |
| --- | --- |

—

maahanmuuttajien, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten perusoikeudet

| — | taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet. |
| --- | --- |

—

taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet.

| 2. | katsoo, että tämän päätöslauselman liitteessä mainitut tosiseikat ja kehityssuuntaukset yhdessä merkitsevät järjestelmätason uhkaa SEU 2 artiklassa tarkoitetuille arvoille ja muodostavat selvän vaaran, että näitä arvoja loukataan vakavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille Unkarissa 8. huhtikuuta 2018 pidetyt parlamenttivaalit; korostaa, että Unkarin hallitus on vastuussa SEU 2 artiklan arvojen vakavan loukkaamisen aiheuttaman riskin poistamisesta, vaikka riski olisi pysyvä seuraus aikaisempien hallitusten ehdottamista tai hyväksymistä toimintapoliittisista päätöksistä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | antaa tästä syystä SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti liitteenä olevan perustellun ehdotuksen neuvostolle ja kehottaa neuvostoa toteamaan, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti SEU 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja, ja antamaan Unkarille tätä koskevia asianmukaisia suosituksia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja sen liitteenä olevan perustellun ehdotuksen neuvoston päätökseksi neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0216.

(2)  EUVL C 399, 24.11.2017, s. 127.

(3)  EUVL C 407, 4.11.2016, s. 46.

(4)  EUVL C 75, 26.2.2016, s. 52.

(5)  EUVL C 249 E, 30.8.2013, s. 27.

(6)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 154.

(7)  EUVL C 215, 19.6.2018, s. 162.

(8)  EUVL C 104 E, 30.4.2004, s. 408.

(9)  COM(2003)0606.

---

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla sen toteamiseksi, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin perustellun ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unioni perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU’, 2 artiklassa vahvistetuille arvoille, jotka ovat yhteisiä jäsenvaltioille ja joihin kuuluvat kansanvalta, oikeusvaltioperiaate ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen. SEU 49 artiklan mukaan unionin jäsenyys edellyttää SEU 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen kunnioittamista ja edistämistä. |
| --- | --- |

(1)

Unioni perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU’, 2 artiklassa vahvistetuille arvoille, jotka ovat yhteisiä jäsenvaltioille ja joihin kuuluvat kansanvalta, oikeusvaltioperiaate ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen. SEU 49 artiklan mukaan unionin jäsenyys edellyttää SEU 2 artiklassa tarkoitettujen arvojen kunnioittamista ja edistämistä.

| (2) | Unkarin liittyminen oli vapaaehtoinen teko, joka perustui suvereeniin päätökseen ja josta vallitsi laaja yhteisymmärrys Unkarin poliittisella kentällä. |
| --- | --- |

(2)

Unkarin liittyminen oli vapaaehtoinen teko, joka perustui suvereeniin päätökseen ja josta vallitsi laaja yhteisymmärrys Unkarin poliittisella kentällä.

| (3) | Perustellussa ehdotuksessaan Euroopan parlamentti esitti huolenaiheensa, jotka liittyvät Unkarin tilanteeseen. Pääasialliset huolenaiheet liittyvät perustuslakijärjestelmän ja vaalijärjestelmän toimivuuteen, oikeuslaitoksen ja muiden elinten riippumattomuuteen, tuomareiden oikeuksiin, korruptioon ja eturistiriitoihin, yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan, sananvapauteen, akateemiseen vapauteen, uskonnonvapauteen, yhdistymisvapauteen, oikeuteen yhdenvertaiseen kohteluun, vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksiin, romanit ja juutalaiset mukaan luettuina, ja suojeluun tällaisiin vähemmistöihin kohdistuvilta vihamielisiltä lausunnoilta, maahanmuuttajien, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten perusoikeuksiin sekä taloudellisiin ja sosiaalisiin oikeuksiin. |
| --- | --- |

(3)

Perustellussa ehdotuksessaan Euroopan parlamentti esitti huolenaiheensa, jotka liittyvät Unkarin tilanteeseen. Pääasialliset huolenaiheet liittyvät perustuslakijärjestelmän ja vaalijärjestelmän toimivuuteen, oikeuslaitoksen ja muiden elinten riippumattomuuteen, tuomareiden oikeuksiin, korruptioon ja eturistiriitoihin, yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan, sananvapauteen, akateemiseen vapauteen, uskonnonvapauteen, yhdistymisvapauteen, oikeuteen yhdenvertaiseen kohteluun, vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksiin, romanit ja juutalaiset mukaan luettuina, ja suojeluun tällaisiin vähemmistöihin kohdistuvilta vihamielisiltä lausunnoilta, maahanmuuttajien, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten perusoikeuksiin sekä taloudellisiin ja sosiaalisiin oikeuksiin.

| (4) | Euroopan parlamentti pani myös merkille, että Unkarin viranomaiset ovat jatkuvasti olleet valmiita keskustelemaan kaikkien yksittäisten toimenpiteiden laillisuudesta, mutta jättäneet toteuttamatta parlamentin aiemmissa päätöslauselmissa suosittelemat toimet. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentti pani myös merkille, että Unkarin viranomaiset ovat jatkuvasti olleet valmiita keskustelemaan kaikkien yksittäisten toimenpiteiden laillisuudesta, mutta jättäneet toteuttamatta parlamentin aiemmissa päätöslauselmissa suosittelemat toimet.

| (5) | Unkarin tilanteesta 17. toukokuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan parlamentti totesi, että Unkarin nykytilanteessa on selvä vaara, että SEU 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja loukataan vakavasti, ja että tilanne antaa aiheen käynnistää SEU 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(5)

Unkarin tilanteesta 17. toukokuuta 2017 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan parlamentti totesi, että Unkarin nykytilanteessa on selvä vaara, että SEU 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja loukataan vakavasti, ja että tilanne antaa aiheen käynnistää SEU 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (6) | Komissio luetteli vuonna 2003 antamassaan tiedonannossa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklasta monia tietolähteitä, jotka on otettava huomioon, kun seurataan yhteisten arvojen kunnioittamista ja edistämistä, kuten kansainvälisten järjestöjen kertomukset, kansalaisjärjestöjen raportit ja alueellisten ja kansainvälisten tuomioistuinten päätökset. Lukuisat Euroopan ja kansallisen ja kansainvälisen tason toimijat, mukaan luettuina unionin toimielimet ja elimet, Euroopan neuvosto, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (Etyj), Yhdistyneet kansakunnat sekä lukuisat kansalaisyhteiskunnan järjestöt, ovat ilmaisseet syvän huolensa demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien tilanteesta Unkarissa mutta niiden lausuntoja ei voida pitää oikeudellisesti sitovina, koska vain Euroopan unionin tuomioistuin voi tulkita perussopimusten määräyksiä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio luetteli vuonna 2003 antamassaan tiedonannossa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklasta monia tietolähteitä, jotka on otettava huomioon, kun seurataan yhteisten arvojen kunnioittamista ja edistämistä, kuten kansainvälisten järjestöjen kertomukset, kansalaisjärjestöjen raportit ja alueellisten ja kansainvälisten tuomioistuinten päätökset. Lukuisat Euroopan ja kansallisen ja kansainvälisen tason toimijat, mukaan luettuina unionin toimielimet ja elimet, Euroopan neuvosto, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (Etyj), Yhdistyneet kansakunnat sekä lukuisat kansalaisyhteiskunnan järjestöt, ovat ilmaisseet syvän huolensa demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien tilanteesta Unkarissa mutta niiden lausuntoja ei voida pitää oikeudellisesti sitovina, koska vain Euroopan unionin tuomioistuin voi tulkita perussopimusten määräyksiä.

Perustuslakijärjestelmän ja vaalijärjestelmän toimivuus

| (7) | Venetsian komissio on useaan otteeseen ilmaissut huolensa Unkarin perustuslakiprosessista, sekä itse perustuslaista että siihen tehdyistä muutoksista. Se oli tyytyväinen siihen, että uudella perustuslailla luodaan perustuslaillinen järjestys, jonka periaatteina ovat demokratia, oikeusvaltioperiaate sekä perusoikeuksien suojelu, ja tunnusti pyrkimykset luoda perustuslaillinen järjestys yhteisten eurooppalaisten demokraattisten arvojen ja normien mukaisesti ja säännellä perusoikeuksia ja -vapauksia sitovien kansainvälisten välineiden mukaisesti. Kritiikissä keskityttiin prosessin avoimuuden puutteeseen, kansalaisyhteiskunnan riittämättömään osallistumiseen, todellisen kuulemisen puuttumiseen, vallanjaon vaarantumiseen ja kansallisen valvontajärjestelmän heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(7)

Venetsian komissio on useaan otteeseen ilmaissut huolensa Unkarin perustuslakiprosessista, sekä itse perustuslaista että siihen tehdyistä muutoksista. Se oli tyytyväinen siihen, että uudella perustuslailla luodaan perustuslaillinen järjestys, jonka periaatteina ovat demokratia, oikeusvaltioperiaate sekä perusoikeuksien suojelu, ja tunnusti pyrkimykset luoda perustuslaillinen järjestys yhteisten eurooppalaisten demokraattisten arvojen ja normien mukaisesti ja säännellä perusoikeuksia ja -vapauksia sitovien kansainvälisten välineiden mukaisesti. Kritiikissä keskityttiin prosessin avoimuuden puutteeseen, kansalaisyhteiskunnan riittämättömään osallistumiseen, todellisen kuulemisen puuttumiseen, vallanjaon vaarantumiseen ja kansallisen valvontajärjestelmän heikkenemiseen.

| (8) | Unkarin perustuslakituomioistuimen toimivaltaa rajoitettiin perustuslakiuudistuksen tuloksena siten, että rajoitukset koskivat talousarvioasioita, yleisen kanteen (actio popularis) poistamista, tuomioistuimen mahdollisuutta viitata 1 päivää tammikuuta 2012 edeltävään aiempaan oikeuskäytäntöön ja tuomioistuimen mahdollisuutta tarkistaa perustuslakiin tehtyjen muiden kuin menettelyjä koskevien muutosten perustuslainmukaisuutta. Venetsian komissio ilmaisi vakavan huolensa näiden rajoitusten ja tuomarien nimittämismenettelyn vuoksi ja antoi suosituksia Unkarin viranomaisille tarvittavan valvonnan varmistamiseksi 19 päivänä kesäkuuta 2012 hyväksytyssä perustuslakituomioistuimesta annettua vuoden 2011 lakia N:o CLI koskevassa lausunnossaan ja 17 päivänä kesäkuuta 2013 hyväksytyssä Unkarin perustuslain neljättä muutosta koskevassa lausunnossaan. Venetsian komissio on lausunnoissaan havainnut uudistuksissa myös useita myönteisiä piirteitä, kuten talousarviotakuita koskevat säännökset, tuomareiden uudelleenvalinnan poissulkeminen ja perusoikeuksien komissaarille myönnetty oikeus käynnistää jälkikäteistarkastuksia. |
| --- | --- |

(8)

Unkarin perustuslakituomioistuimen toimivaltaa rajoitettiin perustuslakiuudistuksen tuloksena siten, että rajoitukset koskivat talousarvioasioita, yleisen kanteen (actio popularis) poistamista, tuomioistuimen mahdollisuutta viitata 1 päivää tammikuuta 2012 edeltävään aiempaan oikeuskäytäntöön ja tuomioistuimen mahdollisuutta tarkistaa perustuslakiin tehtyjen muiden kuin menettelyjä koskevien muutosten perustuslainmukaisuutta. Venetsian komissio ilmaisi vakavan huolensa näiden rajoitusten ja tuomarien nimittämismenettelyn vuoksi ja antoi suosituksia Unkarin viranomaisille tarvittavan valvonnan varmistamiseksi 19 päivänä kesäkuuta 2012 hyväksytyssä perustuslakituomioistuimesta annettua vuoden 2011 lakia N:o CLI koskevassa lausunnossaan ja 17 päivänä kesäkuuta 2013 hyväksytyssä Unkarin perustuslain neljättä muutosta koskevassa lausunnossaan. Venetsian komissio on lausunnoissaan havainnut uudistuksissa myös useita myönteisiä piirteitä, kuten talousarviotakuita koskevat säännökset, tuomareiden uudelleenvalinnan poissulkeminen ja perusoikeuksien komissaarille myönnetty oikeus käynnistää jälkikäteistarkastuksia.

| (9) | YK:n ihmisoikeuskomitea ilmaisi 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä huolensa siitä, että nykyinen perustuslakia koskeva valitusmenettely tarjoaa rajoitetummat mahdollisuudet vedota perustuslakituomioistuimeen, ei sisällä riittävää aikarajaa perustuslain tarkistamiselle eikä sillä ole lykkäävää vaikutusta kyseenalaistetulle lainsäädännölle. Se mainitsi myös, että uuden perustuslakituomioistuinta koskevan lain säännökset heikentävät tuomarinvirkojen turvallisuutta ja lisäävät hallituksen vaikutusta perustuslakituomioistuimen kokoonpanoon ja toimintaan muuttamalla oikeuslaitoksen nimitysmenettelyä, tuomioistuimen tuomareiden määrää ja heidän eläkeikäänsä. Ihmisoikeuskomitea oli huolissaan myös perustuslakituomioistuimen toimivallan ja valtuuksien rajoittamisesta, kun on kyse talousarvioasioihin vaikuttavan lainsäädännön tarkistamisesta. |
| --- | --- |

(9)

YK:n ihmisoikeuskomitea ilmaisi 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä huolensa siitä, että nykyinen perustuslakia koskeva valitusmenettely tarjoaa rajoitetummat mahdollisuudet vedota perustuslakituomioistuimeen, ei sisällä riittävää aikarajaa perustuslain tarkistamiselle eikä sillä ole lykkäävää vaikutusta kyseenalaistetulle lainsäädännölle. Se mainitsi myös, että uuden perustuslakituomioistuinta koskevan lain säännökset heikentävät tuomarinvirkojen turvallisuutta ja lisäävät hallituksen vaikutusta perustuslakituomioistuimen kokoonpanoon ja toimintaan muuttamalla oikeuslaitoksen nimitysmenettelyä, tuomioistuimen tuomareiden määrää ja heidän eläkeikäänsä. Ihmisoikeuskomitea oli huolissaan myös perustuslakituomioistuimen toimivallan ja valtuuksien rajoittamisesta, kun on kyse talousarvioasioihin vaikuttavan lainsäädännön tarkistamisesta.

| (10) | Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston rajoitettu vaalitarkkailuvaltuuskunta totesi 27. kesäkuuta 2018 hyväksymässään kertomuksessa, että vaalien tekninen hallinnointi oli ammattimaista ja avointa, perusoikeuksia ja -vapauksia kunnioitettiin yleisesti, mutta niitä käytettiin huonossa ilmapiirissä. Vaalihallinto suoritti tehtävänsä ammatillisella ja avoimella tavalla ja nautti sidosryhmien yleistä luottamusta, ja sitä pidettiin yleisesti puolueettomana. Kampanja oli vilkas, mutta vihamielinen ja pelotteleva. Kampanjaretoriikka rajoitti asiallisen keskustelun käymistä ja heikensi äänestäjien kykyä tehdä tietoon perustuvia valintoja. Julkisen kampanjarahoituksen ja menokattojen tavoitteena oli varmistaa kaikkien ehdokkaiden yhtäläiset mahdollisuudet. Ehdokkaiden mahdollisuuksia kilpailla yhdenvertaisesti heikensi kuitenkin merkittävästi se, että hallitus käytti valtavasti varoja julkiseen tiedottamiseen, joka vahvisti vallassa olevan koalition kampanjasanomaa. Koska mitään raportointivaatimuksia ei ollut ennen kuin vaalit oli jo pidetty, äänestäjiltä evättiin käytännössä tiedot kampanjarahoituksesta, joka on keskeinen tekijä tietoon perustuvan valinnan tekemisessä. Se ilmaisi myös huolensa yhden edustajan vaalipiirien muodostumisesta. Samankaltaisia huolenaiheita tuotiin esiin Venetsian komission ja Council for Democratic Elections -vaalineuvoston 18 päivänä kesäkuuta 2012 antamassa yhteisessä lausunnossa, jossa todettiin, että vaalipiirien määrittely on tehtävä avoimella ja ammattimaisella tavalla puolueettomasti ja siten, että vältetään lyhyen aikavälin poliittisia tavoitteita (vaalipiirien puolueellinen muuttelu). |
| --- | --- |

(10)

Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston rajoitettu vaalitarkkailuvaltuuskunta totesi 27. kesäkuuta 2018 hyväksymässään kertomuksessa, että vaalien tekninen hallinnointi oli ammattimaista ja avointa, perusoikeuksia ja -vapauksia kunnioitettiin yleisesti, mutta niitä käytettiin huonossa ilmapiirissä. Vaalihallinto suoritti tehtävänsä ammatillisella ja avoimella tavalla ja nautti sidosryhmien yleistä luottamusta, ja sitä pidettiin yleisesti puolueettomana. Kampanja oli vilkas, mutta vihamielinen ja pelotteleva. Kampanjaretoriikka rajoitti asiallisen keskustelun käymistä ja heikensi äänestäjien kykyä tehdä tietoon perustuvia valintoja. Julkisen kampanjarahoituksen ja menokattojen tavoitteena oli varmistaa kaikkien ehdokkaiden yhtäläiset mahdollisuudet. Ehdokkaiden mahdollisuuksia kilpailla yhdenvertaisesti heikensi kuitenkin merkittävästi se, että hallitus käytti valtavasti varoja julkiseen tiedottamiseen, joka vahvisti vallassa olevan koalition kampanjasanomaa. Koska mitään raportointivaatimuksia ei ollut ennen kuin vaalit oli jo pidetty, äänestäjiltä evättiin käytännössä tiedot kampanjarahoituksesta, joka on keskeinen tekijä tietoon perustuvan valinnan tekemisessä. Se ilmaisi myös huolensa yhden edustajan vaalipiirien muodostumisesta. Samankaltaisia huolenaiheita tuotiin esiin Venetsian komission ja Council for Democratic Elections -vaalineuvoston 18 päivänä kesäkuuta 2012 antamassa yhteisessä lausunnossa, jossa todettiin, että vaalipiirien määrittely on tehtävä avoimella ja ammattimaisella tavalla puolueettomasti ja siten, että vältetään lyhyen aikavälin poliittisia tavoitteita (vaalipiirien puolueellinen muuttelu).

| (11) | Viime vuosina Unkarin hallitus on käyttänyt laajalti kansallisia kuulemisia laajentaen suoraa demokratiaa kansallisella tasolla. Komissio huomautti 27. huhtikuuta 2017, että kansallisessa kuulemisessa ”Let’s stop Brussels” esitettiin useita väitteitä, jotka eivät olleet totuudenmukaisia tai olivat erittäin harhaanjohtavia. Unkarin hallitus järjesti myös kuulemisen maahanmuutosta ja terrorismista toukokuussa 2015 ja kuulemisen niin sanotun ”Sorosin suunnitelman” torjunnasta lokakuussa 2017. Kuulemisilla vedettiin yhtäläisyyksiä terrorismin ja maahanmuuton välille, lietsottiin vihaa siirtolaisia kohtaan ja ne kohdistuivat erityisesti George Sorosia ja Euroopan unionia vastaan. |
| --- | --- |

(11)

Viime vuosina Unkarin hallitus on käyttänyt laajalti kansallisia kuulemisia laajentaen suoraa demokratiaa kansallisella tasolla. Komissio huomautti 27. huhtikuuta 2017, että kansallisessa kuulemisessa ”Let’s stop Brussels” esitettiin useita väitteitä, jotka eivät olleet totuudenmukaisia tai olivat erittäin harhaanjohtavia. Unkarin hallitus järjesti myös kuulemisen maahanmuutosta ja terrorismista toukokuussa 2015 ja kuulemisen niin sanotun ”Sorosin suunnitelman” torjunnasta lokakuussa 2017. Kuulemisilla vedettiin yhtäläisyyksiä terrorismin ja maahanmuuton välille, lietsottiin vihaa siirtolaisia kohtaan ja ne kohdistuivat erityisesti George Sorosia ja Euroopan unionia vastaan.

Oikeuslaitoksen ja muiden elinten riippumattomuus ja tuomareiden oikeudet

| (12) | Vuonna 2011 hyväksyttyyn lainsäädäntökehykseen tehtyjen merkittävien muutosten tuloksena vasta perustetun kansallisen oikeusviraston (NJO) puheenjohtajalle annettiin laajat toimivaltuudet. Venetsian komissio kritisoi kyseisiä laajoja toimivaltuuksia lausunnossaan vuonna 2011 annetusta laista N:o CLXII tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkauksesta ja vuonna 2011 annetusta laista N:o CLXI tuomioistuimien organisaatiosta ja hallinnoinnista, jotka hyväksyttiin 19 päivänä maaliskuuta 2012, sekä lausunnossaan oikeuslaitosta koskevista päälaeista, joka hyväksyttiin 15. lokakuuta 2012. YK:n erityisraportoija on tuonut esiin vastaavia huolenaiheita tuomareiden ja juristien riippumattomuudesta 29. helmikuuta 2012 ja 3. heinäkuuta 2013 samoin kuin lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmä (GRECO) 27. maaliskuuta 2015 hyväksymässään raportissa. Kaikki kyseiset toimijat tähdensivät tarvetta edistää kollektiivisen elimen, kansallisen oikeusneuvoston, roolia valvontaelimenä, sillä Unkarin parlamentin valitsemaa kansallisen oikeusviraston (NJO) puheenjohtajaa ei voida pitää oikeudellisen itsehallinnon elimenä. Kansainvälisten suositusten mukaisesti kansallisen oikeusviraston puheenjohtajan asemaa muutettiin ja puheenjohtajan valtuuksia rajoitettiin paremman tasapainon varmistamiseksi puheenjohtajan ja kansallisen oikeusneuvoston välillä. |
| --- | --- |

(12)

Vuonna 2011 hyväksyttyyn lainsäädäntökehykseen tehtyjen merkittävien muutosten tuloksena vasta perustetun kansallisen oikeusviraston (NJO) puheenjohtajalle annettiin laajat toimivaltuudet. Venetsian komissio kritisoi kyseisiä laajoja toimivaltuuksia lausunnossaan vuonna 2011 annetusta laista N:o CLXII tuomareiden oikeudellisesta asemasta ja palkkauksesta ja vuonna 2011 annetusta laista N:o CLXI tuomioistuimien organisaatiosta ja hallinnoinnista, jotka hyväksyttiin 19 päivänä maaliskuuta 2012, sekä lausunnossaan oikeuslaitosta koskevista päälaeista, joka hyväksyttiin 15. lokakuuta 2012. YK:n erityisraportoija on tuonut esiin vastaavia huolenaiheita tuomareiden ja juristien riippumattomuudesta 29. helmikuuta 2012 ja 3. heinäkuuta 2013 samoin kuin lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmä (GRECO) 27. maaliskuuta 2015 hyväksymässään raportissa. Kaikki kyseiset toimijat tähdensivät tarvetta edistää kollektiivisen elimen, kansallisen oikeusneuvoston, roolia valvontaelimenä, sillä Unkarin parlamentin valitsemaa kansallisen oikeusviraston (NJO) puheenjohtajaa ei voida pitää oikeudellisen itsehallinnon elimenä. Kansainvälisten suositusten mukaisesti kansallisen oikeusviraston puheenjohtajan asemaa muutettiin ja puheenjohtajan valtuuksia rajoitettiin paremman tasapainon varmistamiseksi puheenjohtajan ja kansallisen oikeusneuvoston välillä.

| (13) | Unkari on ryhtynyt vuodesta 2012 alkaen myönteisiin toimiin siirtääkseen tiettyjä tehtäviä kansallisen oikeusviraston puheenjohtajalta kansalliselle oikeusvirastolle luodakseen näiden kahden elimen välille paremman tasapainon. Asiassa olisi kuitenkin saavutettava lisää edistystä. GRECO vaati 27. maaliskuuta 2015 hyväksymässään raportissa kansallisen oikeusviraston puheenjohtajan harkinnanvaraisiin päätöksiin liittyvien potentiaalisten riskien minimointia. Kansallisen oikeusviraston puheenjohtaja voi muun muassa siirtää ja nimittää tuomareita ja hänellä on rooli tuomioistuinlaitoksen kurinpitomenettelyissä. Kansallisen oikeusviraston puheenjohtaja tekee myös Unkarin presidentille suosituksen tuomioistuinten johtajien nimityksistä ja virasta poistamisista, muutoksenhakutuomioistuinten presidentit ja varapresidentit mukaan luettuina. GRECO piti myönteisinä äskettäin hyväksyttyjä perustuslakituomioistuimen tuomarien eettisiä sääntöjä, mutta katsoi, että niitä voitaisiin selkeyttää ja niihin olisi yhdistettävä sisäistä koulutusta. GRECO pani merkille myös tarkistukset, jotka Unkarissa tehtiin vuosina 2012–2014 oikeuslaitoksen henkilöstön palvelukseenottoa ja valintamenettelyä koskeviin sääntöihin ja joiden ansiosta kansallinen oikeusvirasto voi valvoa valintamenettelyä entistä paremmin. Kansallinen oikeusvirasto hyväksyi 2. toukokuuta 2018 pitämässään istunnossa yksimielisesti päätökset, jotka koskivat kansallisen oikeusviraston puheenjohtajan käytäntöä julistaa oikeuslaitoksen virkoja ja ylempiä johtotehtäviä koskevat hakumenettelyt tuloksettomiksi. Päätöksissä puheenjohtajan käytäntö todettiin laittomaksi. |
| --- | --- |

(13)

Unkari on ryhtynyt vuodesta 2012 alkaen myönteisiin toimiin siirtääkseen tiettyjä tehtäviä kansallisen oikeusviraston puheenjohtajalta kansalliselle oikeusvirastolle luodakseen näiden kahden elimen välille paremman tasapainon. Asiassa olisi kuitenkin saavutettava lisää edistystä. GRECO vaati 27. maaliskuuta 2015 hyväksymässään raportissa kansallisen oikeusviraston puheenjohtajan harkinnanvaraisiin päätöksiin liittyvien potentiaalisten riskien minimointia. Kansallisen oikeusviraston puheenjohtaja voi muun muassa siirtää ja nimittää tuomareita ja hänellä on rooli tuomioistuinlaitoksen kurinpitomenettelyissä. Kansallisen oikeusviraston puheenjohtaja tekee myös Unkarin presidentille suosituksen tuomioistuinten johtajien nimityksistä ja virasta poistamisista, muutoksenhakutuomioistuinten presidentit ja varapresidentit mukaan luettuina. GRECO piti myönteisinä äskettäin hyväksyttyjä perustuslakituomioistuimen tuomarien eettisiä sääntöjä, mutta katsoi, että niitä voitaisiin selkeyttää ja niihin olisi yhdistettävä sisäistä koulutusta. GRECO pani merkille myös tarkistukset, jotka Unkarissa tehtiin vuosina 2012–2014 oikeuslaitoksen henkilöstön palvelukseenottoa ja valintamenettelyä koskeviin sääntöihin ja joiden ansiosta kansallinen oikeusvirasto voi valvoa valintamenettelyä entistä paremmin. Kansallinen oikeusvirasto hyväksyi 2. toukokuuta 2018 pitämässään istunnossa yksimielisesti päätökset, jotka koskivat kansallisen oikeusviraston puheenjohtajan käytäntöä julistaa oikeuslaitoksen virkoja ja ylempiä johtotehtäviä koskevat hakumenettelyt tuloksettomiksi. Päätöksissä puheenjohtajan käytäntö todettiin laittomaksi.

| (14) | Unkarin hallitus esitti 29. toukokuuta 2018 seitsemännen kerran muutoksen perustuslakiin (T/332), joka hyväksyttiin 20. kesäkuuta 2018. Siinä otettiin käyttöön uusi hallintotuomioistuinten järjestelmä. |
| --- | --- |

(14)

Unkarin hallitus esitti 29. toukokuuta 2018 seitsemännen kerran muutoksen perustuslakiin (T/332), joka hyväksyttiin 20. kesäkuuta 2018. Siinä otettiin käyttöön uusi hallintotuomioistuinten järjestelmä.

| (15) | Euroopan unionin tuomioistuin antoi 6. marraskuuta 2012 asiassa C-286/12, komissio v. Unkari, tuomion (1), jossa todettiin, että hyväksymällä kansallisen järjestelmän, jonka mukaan 62 vuotta täyttäneiden tuomareiden, syyttäjien ja notaarien on siirryttävä pakolliselle eläkkeelle, Unkari ei noudattanut unionin oikeuden mukaista velvoitettaan, minkä jälkeen Unkarin parlamentti hyväksyi vuoden 2013 lain N:o XX, jossa säädettiin, että tuomareiden eläkeikä on vähitellen laskettava 65 ikävuoteen kymmenen vuoden aikana, ja vahvistettiin tehtävään palaamista tai korvausta koskevat edellytykset. Lain mukaan eläkkeellä oleville tuomareille tarjottiin mahdollisuus palata entisiin tehtäviinsä samaan tuomioistuimeen samoilla edellytyksillä kuin ennen eläkkeelle jäämistä koskeneita säädöksiä, tai, jos he eivät halunneet palata, heillä olisi oikeus 12 kuukauden palkan suuruiseen kertakorvaukseen ansionmenetyksistään sekä oikeus vaatia tuomioistuimelta lisäkorvauksia, mutta paluuta johtaviin hallinnollisiin tehtäviin ei taattu. Komissio kuitenkin hyväksyi Unkarin toimenpiteet eläkelainsäädännön saattamiseksi unionin lainsäädännön mukaiseksi. Lokakuussa 2015 julkaisemassaan raportissa asianajajien kansainvälisen liiton ihmisoikeusinstituutti totesi, että suurin osa syrjäytetyistä tuomareista ei palannut alkuperäisiin tehtäviinsä osittain siksi, että heidän aikaisemmat tehtävänsä oli jo täytetty. Se mainitsi myös, että Unkarin oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja puolueettomuutta ei voida taata ja että oikeusvaltioperiaate oli edelleen heikentynyt. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan unionin tuomioistuin antoi 6. marraskuuta 2012 asiassa C-286/12, komissio v. Unkari, tuomion (1), jossa todettiin, että hyväksymällä kansallisen järjestelmän, jonka mukaan 62 vuotta täyttäneiden tuomareiden, syyttäjien ja notaarien on siirryttävä pakolliselle eläkkeelle, Unkari ei noudattanut unionin oikeuden mukaista velvoitettaan, minkä jälkeen Unkarin parlamentti hyväksyi vuoden 2013 lain N:o XX, jossa säädettiin, että tuomareiden eläkeikä on vähitellen laskettava 65 ikävuoteen kymmenen vuoden aikana, ja vahvistettiin tehtävään palaamista tai korvausta koskevat edellytykset. Lain mukaan eläkkeellä oleville tuomareille tarjottiin mahdollisuus palata entisiin tehtäviinsä samaan tuomioistuimeen samoilla edellytyksillä kuin ennen eläkkeelle jäämistä koskeneita säädöksiä, tai, jos he eivät halunneet palata, heillä olisi oikeus 12 kuukauden palkan suuruiseen kertakorvaukseen ansionmenetyksistään sekä oikeus vaatia tuomioistuimelta lisäkorvauksia, mutta paluuta johtaviin hallinnollisiin tehtäviin ei taattu. Komissio kuitenkin hyväksyi Unkarin toimenpiteet eläkelainsäädännön saattamiseksi unionin lainsäädännön mukaiseksi. Lokakuussa 2015 julkaisemassaan raportissa asianajajien kansainvälisen liiton ihmisoikeusinstituutti totesi, että suurin osa syrjäytetyistä tuomareista ei palannut alkuperäisiin tehtäviinsä osittain siksi, että heidän aikaisemmat tehtävänsä oli jo täytetty. Se mainitsi myös, että Unkarin oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja puolueettomuutta ei voida taata ja että oikeusvaltioperiaate oli edelleen heikentynyt.

| (16) | Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 16. heinäkuuta 2015 asiassa Gaszó v. Unkari antamassaan tuomiossa, että oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin oli loukattu. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi, että loukkaukset olivat peräisin käytännöstä, jossa Unkari toistuvasti epäonnistui sen varmistamisessa, että kansalaisoikeuksia ja -velvollisuuksia määrittävät menettelyt saatetaan päätökseen kohtuuajassa, ja sellaisiin toimenpiteisiin ryhtymisessä, jotka mahdollistavat, että hakijat voivat vaatia korvausta liian pitkien kansallisten yksityisoikeudellisten menettelyjen yhteydessä. Kyseinen tuomio odottaa edelleen täytäntöönpanoa. Uudessa siviiliprosessilaissa, joka hyväksyttiin vuonna 2016, säädetään siviilioikeudellisten menettelyjen nopeuttamisesta ottamalla käyttöön kaksivaiheinen menettely. Unkari on ilmoittanut Euroopan neuvoston ministerikomitealle, että uusi laki, jolla puututaan tehokkaasti liian pitkiin menettelyihin, hyväksytään lokakuuhun 2018 mennessä. |
| --- | --- |

(16)

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 16. heinäkuuta 2015 asiassa Gaszó v. Unkari antamassaan tuomiossa, että oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin oli loukattu. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi, että loukkaukset olivat peräisin käytännöstä, jossa Unkari toistuvasti epäonnistui sen varmistamisessa, että kansalaisoikeuksia ja -velvollisuuksia määrittävät menettelyt saatetaan päätökseen kohtuuajassa, ja sellaisiin toimenpiteisiin ryhtymisessä, jotka mahdollistavat, että hakijat voivat vaatia korvausta liian pitkien kansallisten yksityisoikeudellisten menettelyjen yhteydessä. Kyseinen tuomio odottaa edelleen täytäntöönpanoa. Uudessa siviiliprosessilaissa, joka hyväksyttiin vuonna 2016, säädetään siviilioikeudellisten menettelyjen nopeuttamisesta ottamalla käyttöön kaksivaiheinen menettely. Unkari on ilmoittanut Euroopan neuvoston ministerikomitealle, että uusi laki, jolla puututaan tehokkaasti liian pitkiin menettelyihin, hyväksytään lokakuuhun 2018 mennessä.

| (17) | Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi 23. kesäkuuta 2016 asiassa Baka v. Unkari antamassaan tuomiossa, että András Bakan, joka oli valittu korkeimman oikeuden presidentiksi kuusivuotiskaudeksi kesäkuussa 2009 mutta jolla ei ollut enää tätä asemaa perustuslain siirtymämääräysten mukaisesti, joissa määrättiin, että Curia olisi korkeimman oikeuden oikeudellinen seuraaja, oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja sananvapautta oli rikottu. Kyseinen tuomio odottaa edelleen täytäntöönpanoa. Euroopan neuvoston ministerikomitea pyysi 10. maaliskuuta 2017 toimenpiteisiin ryhtymistä samoin perustein tapahtuvien tuomareiden tulevien ennenaikaisten syrjäyttämisten estämiseksi ja taatakseen, ettei asiaan liittyviä väärinkäytöksiä tapahdu. Unkarin hallitus totesi, että kyseiset toimenpiteet eivät liittyneet tuomion täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(17)

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi 23. kesäkuuta 2016 asiassa Baka v. Unkari antamassaan tuomiossa, että András Bakan, joka oli valittu korkeimman oikeuden presidentiksi kuusivuotiskaudeksi kesäkuussa 2009 mutta jolla ei ollut enää tätä asemaa perustuslain siirtymämääräysten mukaisesti, joissa määrättiin, että Curia olisi korkeimman oikeuden oikeudellinen seuraaja, oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja sananvapautta oli rikottu. Kyseinen tuomio odottaa edelleen täytäntöönpanoa. Euroopan neuvoston ministerikomitea pyysi 10. maaliskuuta 2017 toimenpiteisiin ryhtymistä samoin perustein tapahtuvien tuomareiden tulevien ennenaikaisten syrjäyttämisten estämiseksi ja taatakseen, ettei asiaan liittyviä väärinkäytöksiä tapahdu. Unkarin hallitus totesi, että kyseiset toimenpiteet eivät liittyneet tuomion täytäntöönpanoon.

| (18) | András Jóri nimitettiin 29. syyskuuta 2008 tietosuojavaltuutetuksi kuudeksi vuodeksi. Unkarin parlamentti päätti kuitenkin 1. tammikuuta 2012 uudistaa tietosuojajärjestelmää ja korvata valtuutetun kansallisella tietosuoja- ja tiedonvapausviranomaisella. Jórin oli luovuttava virasta ennen toimikauden päättymistä. Unionin tuomioistuin katsoi 8. huhtikuuta 2014, että valvontaviranomaisten riippumattomuuteen sisältyy ehdottomasti velvoite mahdollistaa, että he palvelevat täyden virkakautensa, ja totesi, että Unkari ei noudattanut Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY mukaisia velvoitteitaan (2). Unkari muutti valtuutetun nimittämistä koskevia sääntöjä, pahoitteli asiaa ja maksoi sovitun korvauksen. |
| --- | --- |

(18)

András Jóri nimitettiin 29. syyskuuta 2008 tietosuojavaltuutetuksi kuudeksi vuodeksi. Unkarin parlamentti päätti kuitenkin 1. tammikuuta 2012 uudistaa tietosuojajärjestelmää ja korvata valtuutetun kansallisella tietosuoja- ja tiedonvapausviranomaisella. Jórin oli luovuttava virasta ennen toimikauden päättymistä. Unionin tuomioistuin katsoi 8. huhtikuuta 2014, että valvontaviranomaisten riippumattomuuteen sisältyy ehdottomasti velvoite mahdollistaa, että he palvelevat täyden virkakautensa, ja totesi, että Unkari ei noudattanut Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY mukaisia velvoitteitaan (2). Unkari muutti valtuutetun nimittämistä koskevia sääntöjä, pahoitteli asiaa ja maksoi sovitun korvauksen.

| (19) | Venetsian komissio toi esiin useita puutteita lausunnossaan vuoden 2011 syyttäjälaitoksesta annetusta laista N:o CLXIII ja vuoden 2011 yleisen syyttäjän, syyttäjien ja muiden syyttäjälaitoksen työntekijöiden asemasta ja syyttäjän urasta annetusta laista N:o CLXIV, jotka hyväksyttiin 19. kesäkuuta 2012. GRECO kehotti 27. maaliskuuta 2015 antamassaan raportissa Unkarin viranomaisia ryhtymään lisätoimiin väärinkäytösten estämiseksi ja syyttäjälaitoksen riippumattomuuden lisäämiseksi muun muassa poistamalla mahdollisuus yleisen syyttäjän uudelleenvalintaan. Lisäksi GRECO vaati, että yleisiin syyttäjiin kohdistetuista kurinpitomenettelyistä tehdään avoimempia ja tiukkojen laillisten kriteerien ja perustelujen on ohjattava päätöksiä tapausten siirtämisestä syyttäjältä toiselle. Unkarin hallituksen mukaan GRECOn vuoden 2017 vaatimustenmukaisuuskertomuksessa katsottiin, että Unkari on edistynyt syyttäjiin liittyen (Unkarin viranomaiset eivät ole vielä hyväksyneet julkaisemista huolimatta GRECOn täysistuntojen vaatimuksista). Toista vaatimustenmukaisuuskertomusta laaditaan parhaillaan. |
| --- | --- |

(19)

Venetsian komissio toi esiin useita puutteita lausunnossaan vuoden 2011 syyttäjälaitoksesta annetusta laista N:o CLXIII ja vuoden 2011 yleisen syyttäjän, syyttäjien ja muiden syyttäjälaitoksen työntekijöiden asemasta ja syyttäjän urasta annetusta laista N:o CLXIV, jotka hyväksyttiin 19. kesäkuuta 2012. GRECO kehotti 27. maaliskuuta 2015 antamassaan raportissa Unkarin viranomaisia ryhtymään lisätoimiin väärinkäytösten estämiseksi ja syyttäjälaitoksen riippumattomuuden lisäämiseksi muun muassa poistamalla mahdollisuus yleisen syyttäjän uudelleenvalintaan. Lisäksi GRECO vaati, että yleisiin syyttäjiin kohdistetuista kurinpitomenettelyistä tehdään avoimempia ja tiukkojen laillisten kriteerien ja perustelujen on ohjattava päätöksiä tapausten siirtämisestä syyttäjältä toiselle. Unkarin hallituksen mukaan GRECOn vuoden 2017 vaatimustenmukaisuuskertomuksessa katsottiin, että Unkari on edistynyt syyttäjiin liittyen (Unkarin viranomaiset eivät ole vielä hyväksyneet julkaisemista huolimatta GRECOn täysistuntojen vaatimuksista). Toista vaatimustenmukaisuuskertomusta laaditaan parhaillaan.

Korruptio ja eturistiriidat

| (20) | GRECO vaati 27. maaliskuuta 2015 hyväksymässään raportissa, että Unkarin parlamentin jäseniä varten olisi laadittava menettelysäännöt, joissa annetaan eturistiriitatapauksia koskevia ohjeita. Lisäksi parlamentin jäsenillä olisi oltava velvollisuus raportoida eturistiriidoista tapauskohtaisesti ja tähän olisi liitettävä tiukempi velvoite toimittaa varallisuusilmoitukset. Lisäksi olisi otettava käyttöön säännöksiä, jotka mahdollistavat seuraamukset, jos toimitetut varallisuusilmoitukset ovat epätarkkoja. Varallisuusilmoitukset olisi myös julkaistava sähköisesti aidon kansalaisvalvonnan mahdollistamiseksi. Käyttöön olisi otettava vakiomuotoinen sähköinen tietokanta, jossa kaikki ilmoitukset ja niihin tehdyt muutokset olisivat avoimesti saatavilla. |
| --- | --- |

(20)

GRECO vaati 27. maaliskuuta 2015 hyväksymässään raportissa, että Unkarin parlamentin jäseniä varten olisi laadittava menettelysäännöt, joissa annetaan eturistiriitatapauksia koskevia ohjeita. Lisäksi parlamentin jäsenillä olisi oltava velvollisuus raportoida eturistiriidoista tapauskohtaisesti ja tähän olisi liitettävä tiukempi velvoite toimittaa varallisuusilmoitukset. Lisäksi olisi otettava käyttöön säännöksiä, jotka mahdollistavat seuraamukset, jos toimitetut varallisuusilmoitukset ovat epätarkkoja. Varallisuusilmoitukset olisi myös julkaistava sähköisesti aidon kansalaisvalvonnan mahdollistamiseksi. Käyttöön olisi otettava vakiomuotoinen sähköinen tietokanta, jossa kaikki ilmoitukset ja niihin tehdyt muutokset olisivat avoimesti saatavilla.

| (21) | Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston rajoitettu vaalitarkkailuvaltuuskunta totesi 27. kesäkuuta 2018 hyväksymässään kertomuksessa, että kampanjarahoituksen rajoitettu valvonta ja raportoinnin puuttuminen kampanjoiden rahoituslähteistä vaalien päättymiseen asti horjuttaa kampanjoinnin rahoituksen avoimuutta ja äänestäjien kykyä tehdä tietoon perustuvia valintoja, mikä on vastoin kansainvälisiä velvoitteita ja hyvää käytäntöä. Valtion tilintarkastusvirastolla on toimivalta seurata ja valvoa oikeudellisten vaatimusten noudattamista. Kertomukseen ei sisältynyt valtion tilintarkastusviraston virallista tarkastuskertomusta vuoden 2018 parlamenttivaaleista, koska kertomus ei vielä ollut valmistunut. |
| --- | --- |

(21)

Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston rajoitettu vaalitarkkailuvaltuuskunta totesi 27. kesäkuuta 2018 hyväksymässään kertomuksessa, että kampanjarahoituksen rajoitettu valvonta ja raportoinnin puuttuminen kampanjoiden rahoituslähteistä vaalien päättymiseen asti horjuttaa kampanjoinnin rahoituksen avoimuutta ja äänestäjien kykyä tehdä tietoon perustuvia valintoja, mikä on vastoin kansainvälisiä velvoitteita ja hyvää käytäntöä. Valtion tilintarkastusvirastolla on toimivalta seurata ja valvoa oikeudellisten vaatimusten noudattamista. Kertomukseen ei sisältynyt valtion tilintarkastusviraston virallista tarkastuskertomusta vuoden 2018 parlamenttivaaleista, koska kertomus ei vielä ollut valmistunut.

| (22) | Avoimen hallinnon kumppanuusohjelman (Open Government Partnership, OGP) ohjauskomitea sai 7. joulukuuta 2016 Unkarin hallitukselta kirjeen, jossa ilmoitettiin sen välittömästä vetäytymisestä kumppanuudesta, joka tuo yhteen vapaaehtoisesti 75 maata ja satoja kansalaisjärjestöjä. OPG oli seurannut Unkarin hallitusta heinäkuusta 2015 lähtien, sillä kansalaisyhteiskunnan järjestöt olivat tuoneet esiin erityisesti huolia toimintamahdollisuuksistaan Unkarissa. Kaikki EU:n jäsenvaltiot eivät ole OGP:n jäseniä. |
| --- | --- |

(22)

Avoimen hallinnon kumppanuusohjelman (Open Government Partnership, OGP) ohjauskomitea sai 7. joulukuuta 2016 Unkarin hallitukselta kirjeen, jossa ilmoitettiin sen välittömästä vetäytymisestä kumppanuudesta, joka tuo yhteen vapaaehtoisesti 75 maata ja satoja kansalaisjärjestöjä. OPG oli seurannut Unkarin hallitusta heinäkuusta 2015 lähtien, sillä kansalaisyhteiskunnan järjestöt olivat tuoneet esiin erityisesti huolia toimintamahdollisuuksistaan Unkarissa. Kaikki EU:n jäsenvaltiot eivät ole OGP:n jäseniä.

| (23) | Unkarin saaman unionin rahoituksen osuus BKT:sta on 4,4 prosenttia eli yli puolet julkisista investoinneista. Sellaisten julkisten hankintamenettelyjen seurauksena tehtyjen sopimusten osuus, joissa jätettiin vain yksi tarjous, oli jopa 36 prosenttia vuonna 2016. Unkari sai petostentorjuntavirastolta (OLAF) vuosina 2013–2017 prosentuaalisesti eniten rakenne- ja maatalousrahastoihin liittyviä rahoitussuosituksia koko unionissa. OLAF sai vuonna 2016 Unkarissa päätökseen tutkinnan 1,7 miljardin euron liikennehankkeesta, jossa pääasiallisina toimijoina oli useita kansainvälisiä erikoistuneita rakennusyrityksiä. Tutkimuksessa paljastui hyvin huolestuttavia sääntöjenvastaisuuksia sekä mahdollisia petoksia ja korruptiota hankkeen täytäntöönpanossa. Vuonna 2017 OLAF havaitsi tutkimuksissaan, jotka koskivat 35:tä katuvalaistusta koskevaa sopimusta tuolloin Unkarin pääministerin vävyn valvonnassa olleen Elios Innovativ ZRT -yrityksen kanssa, ”vakavia sääntöjenvastaisuuksia” ja ”eturistiriitoja”. OLAF lähetti loppuraporttinsa taloudellisine suosituksineen komission alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastolle 43,7 miljoonan euron takaisinperimiseksi ja oikeudelliset suosituksensa Unkarin yleiselle syyttäjälle. OLAFin vuonna 2017 tekemään rajat ylittävään tutkintaan liittyi väitteitä, jotka koskivat unionin varojen mahdollista väärinkäyttöä 31 tutkimus- ja kehityshankkeessa. Unkarissa, Latviassa ja Serbiassa toteutetussa tutkimuksessa havaittiin alihankintajärjestely, jolla pyrittiin keinotekoisesti lisäämään hankekustannuksia ja salaamaan se tosiasia, että lopulliset toimittajat olivat toisiinsa yhteydessä olevia yrityksiä. OLAF päätti sen vuoksi tutkintansa komissiolle antamiinsa taloudellisiin suosituksiin, joiden tarkoituksena on saada takaisin 28,3 miljoonaa euroa, sekä Unkarin oikeusviranomaisille osoitettuun oikeudelliseen suositukseen. Unkari päätti olla osallistumatta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamiseen, joka vastaa unionin taloudellisia etuja vahingoittavien rikosten tutkimisesta sekä niiden tekijöiden ja niihin osallisten asettamisesta syytteeseen ja saattamisesta tuomioistuimen eteen. |
| --- | --- |

(23)

Unkarin saaman unionin rahoituksen osuus BKT:sta on 4,4 prosenttia eli yli puolet julkisista investoinneista. Sellaisten julkisten hankintamenettelyjen seurauksena tehtyjen sopimusten osuus, joissa jätettiin vain yksi tarjous, oli jopa 36 prosenttia vuonna 2016. Unkari sai petostentorjuntavirastolta (OLAF) vuosina 2013–2017 prosentuaalisesti eniten rakenne- ja maatalousrahastoihin liittyviä rahoitussuosituksia koko unionissa. OLAF sai vuonna 2016 Unkarissa päätökseen tutkinnan 1,7 miljardin euron liikennehankkeesta, jossa pääasiallisina toimijoina oli useita kansainvälisiä erikoistuneita rakennusyrityksiä. Tutkimuksessa paljastui hyvin huolestuttavia sääntöjenvastaisuuksia sekä mahdollisia petoksia ja korruptiota hankkeen täytäntöönpanossa. Vuonna 2017 OLAF havaitsi tutkimuksissaan, jotka koskivat 35:tä katuvalaistusta koskevaa sopimusta tuolloin Unkarin pääministerin vävyn valvonnassa olleen Elios Innovativ ZRT -yrityksen kanssa, ”vakavia sääntöjenvastaisuuksia” ja ”eturistiriitoja”. OLAF lähetti loppuraporttinsa taloudellisine suosituksineen komission alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastolle 43,7 miljoonan euron takaisinperimiseksi ja oikeudelliset suosituksensa Unkarin yleiselle syyttäjälle. OLAFin vuonna 2017 tekemään rajat ylittävään tutkintaan liittyi väitteitä, jotka koskivat unionin varojen mahdollista väärinkäyttöä 31 tutkimus- ja kehityshankkeessa. Unkarissa, Latviassa ja Serbiassa toteutetussa tutkimuksessa havaittiin alihankintajärjestely, jolla pyrittiin keinotekoisesti lisäämään hankekustannuksia ja salaamaan se tosiasia, että lopulliset toimittajat olivat toisiinsa yhteydessä olevia yrityksiä. OLAF päätti sen vuoksi tutkintansa komissiolle antamiinsa taloudellisiin suosituksiin, joiden tarkoituksena on saada takaisin 28,3 miljoonaa euroa, sekä Unkarin oikeusviranomaisille osoitettuun oikeudelliseen suositukseen. Unkari päätti olla osallistumatta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamiseen, joka vastaa unionin taloudellisia etuja vahingoittavien rikosten tutkimisesta sekä niiden tekijöiden ja niihin osallisten asettamisesta syytteeseen ja saattamisesta tuomioistuimen eteen.

| (24) | Seitsemännen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen mukaan hallinnon tehokkuus Unkarissa on huonontunut vuodesta 1996 alkaen ja sen hallinto on yksi unionin jäsenvaltioiden tehottomimmista. Hallinnon laatu on kaikilla Unkarin alueilla selvästi unionin keskiarvon alapuolella. Euroopan komission vuonna 2014 julkaiseman EU:n korruptiontorjuntakertomuksen mukaan korruption katsotaan olevan Unkarissa laajalle levinnyttä (89 prosenttia). Maailman talousfoorumin julkaiseman maailmanlaajuista kilpailukykyä 2017–2018 koskevan raportin mukaan korkean tason korruptio oli yksi ongelmallisimmista tekijöistä liiketoiminnan kannalta Unkarissa. |
| --- | --- |

(24)

Seitsemännen taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen mukaan hallinnon tehokkuus Unkarissa on huonontunut vuodesta 1996 alkaen ja sen hallinto on yksi unionin jäsenvaltioiden tehottomimmista. Hallinnon laatu on kaikilla Unkarin alueilla selvästi unionin keskiarvon alapuolella. Euroopan komission vuonna 2014 julkaiseman EU:n korruptiontorjuntakertomuksen mukaan korruption katsotaan olevan Unkarissa laajalle levinnyttä (89 prosenttia). Maailman talousfoorumin julkaiseman maailmanlaajuista kilpailukykyä 2017–2018 koskevan raportin mukaan korkean tason korruptio oli yksi ongelmallisimmista tekijöistä liiketoiminnan kannalta Unkarissa.

Yksityisyyden suoja ja tietosuoja

| (25) | Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi 12. tammikuuta 2016 antamassaan tuomiossa asiassa Szabó ja Vissy v. Unkari, että oikeutta yksityiselämän kunnioittamiseen loukattiin, sillä kansallisen turvallisuuden nimissä toteutettujen mahdollisten laittomien salaisten valvontajärjestelyjen, kuten televiestinnän käyttöön liittyvien järjestelyjen, yhteydessä ei noudatettu riittäviä oikeudellisia takeita. Kantajat eivät väittäneet, että heihin olisi kohdistettu salaisia valvontatoimenpiteitä, joten yksittäisiä lisätoimenpiteitä ei katsottu tarpeellisiksi. Asiaa koskevan lainsäädännön muuttaminen on yleensä ottaen tarpeen. Unkarin asiasta vastaavien ministeriöiden asiantuntijat tarkastelevat parhaillaan kansallisista turvallisuuspalveluista annettuun lakiin esitettyjä tarkistuksia. Tämä tuomio odottaa näin ollen edelleen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(25)

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi 12. tammikuuta 2016 antamassaan tuomiossa asiassa Szabó ja Vissy v. Unkari, että oikeutta yksityiselämän kunnioittamiseen loukattiin, sillä kansallisen turvallisuuden nimissä toteutettujen mahdollisten laittomien salaisten valvontajärjestelyjen, kuten televiestinnän käyttöön liittyvien järjestelyjen, yhteydessä ei noudatettu riittäviä oikeudellisia takeita. Kantajat eivät väittäneet, että heihin olisi kohdistettu salaisia valvontatoimenpiteitä, joten yksittäisiä lisätoimenpiteitä ei katsottu tarpeellisiksi. Asiaa koskevan lainsäädännön muuttaminen on yleensä ottaen tarpeen. Unkarin asiasta vastaavien ministeriöiden asiantuntijat tarkastelevat parhaillaan kansallisista turvallisuuspalveluista annettuun lakiin esitettyjä tarkistuksia. Tämä tuomio odottaa näin ollen edelleen täytäntöönpanoa.

| (26) | YK:n ihmisoikeuskomitea ilmaisi 5. huhtikuuta 2018 esittämissään päätelmissä huolensa siitä, että Unkarin salaiset valvontajärjestelyt kansallisen turvallisuuden nimissä mahdollistavat viestien laajamittaisen sieppauksen ja sisältävät riittämättömät takeet mielivaltaista yksityisyydensuojaa koskevaan oikeuteen puuttumista vastaan. Se oli myös huolissaan sellaisten säännösten puuttumisesta, joilla varmistetaan tehokkaat oikeussuojakeinot väärinkäyttötapauksissa ja kyseiselle henkilölle ilmoittaminen mahdollisimman nopeasti vaarantamatta rajoituksen tarkoitusta valvontatoimenpiteen päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(26)

YK:n ihmisoikeuskomitea ilmaisi 5. huhtikuuta 2018 esittämissään päätelmissä huolensa siitä, että Unkarin salaiset valvontajärjestelyt kansallisen turvallisuuden nimissä mahdollistavat viestien laajamittaisen sieppauksen ja sisältävät riittämättömät takeet mielivaltaista yksityisyydensuojaa koskevaan oikeuteen puuttumista vastaan. Se oli myös huolissaan sellaisten säännösten puuttumisesta, joilla varmistetaan tehokkaat oikeussuojakeinot väärinkäyttötapauksissa ja kyseiselle henkilölle ilmoittaminen mahdollisimman nopeasti vaarantamatta rajoituksen tarkoitusta valvontatoimenpiteen päättymisen jälkeen.

Sananvapaus

| (27) | Venetsian komissio hyväksyi 22. kesäkuuta 2015 Unkarin tiedotusvälinelainsäädäntöä (laki N:o CLXXXV mediapalveluista ja joukkotiedotusvälineistä, laki N:o CIV lehdistönvapaudesta ja joukkotiedotusvälineiden mainostulojen verotusta koskevaa lainsäädäntöä) koskevan lausunnon, jossa vaadittiin useita muutoksia lehdistölakiin ja tiedotusvälinelakiin erityisesti ”laittoman mediasisällön” määritelmään, journalististen lähteiden paljastamiseen ja tiedotusvälineitä koskeviin seuraamuksiin. Samankaltaisia huolenaiheita oli tuotu esiin Etyjin mediavaltuutetun toimiston helmikuussa 2011 teettämässä analyysissä, Euroopan neuvoston edellisen ihmisoikeusvaltuutetun 25. helmikuuta 2011 antamassa lausunnossa, jossa käsiteltiin Unkarin tiedotusvälineitä koskevaa lainsäädäntöä tiedotusvälineiden vapautta koskevien Euroopan neuvoston normien valossa, sekä Euroopan neuvoston asiantuntijoiden 11. toukokuuta 2012 tekemässä selvityksessä Unkarin tiedotusvälineitä koskevasta lainsäädännöstä. Euroopan neuvoston pääsihteeri oli 29. tammikuuta 2013 antamassaan lausunnossa tyytyväinen siihen, että keskustelut tiedotusvälineiden alalla olivat johtaneet useiden merkittävien parannusten hyväksymiseen. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu toisti kuitenkin jäljellä olevat huolenaiheet Unkariin tekemästään vierailusta laatimassaan raportissa, joka julkaistiin 16. joulukuuta 2014. Ihmisoikeusvaltuutettu mainitsi myös tiedotusvälineiden omistajuuden keskittymisen ja itsesensuurin ja katsoi, että kunnianloukkaukset kriminalisoiva säädöskehys olisi kumottava. |
| --- | --- |

(27)

Venetsian komissio hyväksyi 22. kesäkuuta 2015 Unkarin tiedotusvälinelainsäädäntöä (laki N:o CLXXXV mediapalveluista ja joukkotiedotusvälineistä, laki N:o CIV lehdistönvapaudesta ja joukkotiedotusvälineiden mainostulojen verotusta koskevaa lainsäädäntöä) koskevan lausunnon, jossa vaadittiin useita muutoksia lehdistölakiin ja tiedotusvälinelakiin erityisesti ”laittoman mediasisällön” määritelmään, journalististen lähteiden paljastamiseen ja tiedotusvälineitä koskeviin seuraamuksiin. Samankaltaisia huolenaiheita oli tuotu esiin Etyjin mediavaltuutetun toimiston helmikuussa 2011 teettämässä analyysissä, Euroopan neuvoston edellisen ihmisoikeusvaltuutetun 25. helmikuuta 2011 antamassa lausunnossa, jossa käsiteltiin Unkarin tiedotusvälineitä koskevaa lainsäädäntöä tiedotusvälineiden vapautta koskevien Euroopan neuvoston normien valossa, sekä Euroopan neuvoston asiantuntijoiden 11. toukokuuta 2012 tekemässä selvityksessä Unkarin tiedotusvälineitä koskevasta lainsäädännöstä. Euroopan neuvoston pääsihteeri oli 29. tammikuuta 2013 antamassaan lausunnossa tyytyväinen siihen, että keskustelut tiedotusvälineiden alalla olivat johtaneet useiden merkittävien parannusten hyväksymiseen. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu toisti kuitenkin jäljellä olevat huolenaiheet Unkariin tekemästään vierailusta laatimassaan raportissa, joka julkaistiin 16. joulukuuta 2014. Ihmisoikeusvaltuutettu mainitsi myös tiedotusvälineiden omistajuuden keskittymisen ja itsesensuurin ja katsoi, että kunnianloukkaukset kriminalisoiva säädöskehys olisi kumottava.

| (28) | Venetsian komissio antoi 22. kesäkuuta 2015 julkaistussa tiedotusvälinelainsäädäntöä koskevassa lausunnossa myös tunnustusta Unkarin hallituksen vuosien mittaan toteuttamille toimille, joilla on pyritty parantamaan tiedotusvälineitä koskevan lainsäädännön alkuperäistä sanamuotoa eri tarkkailijoiden, myös Euroopan neuvoston, huomautusten mukaisesti, ja totesi Unkarin viranomaisten olleen halukkaita jatkamaan vuoropuhelua. Venetsian komissio korosti kuitenkin tarvetta muuttaa tiedotusvälineneuvoston jäsenten valintaa koskevia sääntöjä, jotta varmistetaan yhteiskunnallisesti merkittävien poliittisten ja muiden ryhmien edustus, ja sitä, että tiedotusvälineneuvoston puheenjohtajan tai tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen puheenjohtajan nimitysmenettelyä ja asemaa olisi tarkistettava, jotta vähennetään vallan keskittymistä ja turvataan poliittinen neutraalius. Myös johtokuntaa olisi uudistettava tämän mukaisesti. Venetsian komissio suositteli myös, että julkisen palvelun mediapalvelujen tarjoajien hallintoa olisi hajautettava ja kansallinen uutistoimisto ei saisi olla yksinomainen uutisten tarjoaja julkisen palvelun mediapalvelujen tarjoajille. Samankaltaisia huolenaiheita oli tuotu esiin Etyjin mediavaltuutetun toimiston helmikuussa 2011 teettämässä analyysissä, Euroopan neuvoston edellisen ihmisoikeusvaltuutetun 25. helmikuuta 2011 antamassa lausunnossa, jossa käsiteltiin Unkarin tiedotusvälineitä koskevaa lainsäädäntöä tiedotusvälineiden vapautta koskevien Euroopan neuvoston normien valossa, sekä Euroopan neuvoston asiantuntijoiden 11. toukokuuta 2012 tekemässä selvityksessä Unkarin tiedotusvälineitä koskevasta lainsäädännöstä. Euroopan neuvoston pääsihteeri oli 29. tammikuuta 2013 antamassaan lausunnossa tyytyväinen siihen, että keskustelut tiedonvälityksen alalla olivat johtaneet useiden merkittävien parannusten hyväksymiseen. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu toisti kuitenkin jäljellä olevat huolenaiheet Unkariin tekemästään vierailusta laatimassaan raportissa, joka julkaistiin 16. joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

(28)

Venetsian komissio antoi 22. kesäkuuta 2015 julkaistussa tiedotusvälinelainsäädäntöä koskevassa lausunnossa myös tunnustusta Unkarin hallituksen vuosien mittaan toteuttamille toimille, joilla on pyritty parantamaan tiedotusvälineitä koskevan lainsäädännön alkuperäistä sanamuotoa eri tarkkailijoiden, myös Euroopan neuvoston, huomautusten mukaisesti, ja totesi Unkarin viranomaisten olleen halukkaita jatkamaan vuoropuhelua. Venetsian komissio korosti kuitenkin tarvetta muuttaa tiedotusvälineneuvoston jäsenten valintaa koskevia sääntöjä, jotta varmistetaan yhteiskunnallisesti merkittävien poliittisten ja muiden ryhmien edustus, ja sitä, että tiedotusvälineneuvoston puheenjohtajan tai tiedotusvälineistä vastaavan viranomaisen puheenjohtajan nimitysmenettelyä ja asemaa olisi tarkistettava, jotta vähennetään vallan keskittymistä ja turvataan poliittinen neutraalius. Myös johtokuntaa olisi uudistettava tämän mukaisesti. Venetsian komissio suositteli myös, että julkisen palvelun mediapalvelujen tarjoajien hallintoa olisi hajautettava ja kansallinen uutistoimisto ei saisi olla yksinomainen uutisten tarjoaja julkisen palvelun mediapalvelujen tarjoajille. Samankaltaisia huolenaiheita oli tuotu esiin Etyjin mediavaltuutetun toimiston helmikuussa 2011 teettämässä analyysissä, Euroopan neuvoston edellisen ihmisoikeusvaltuutetun 25. helmikuuta 2011 antamassa lausunnossa, jossa käsiteltiin Unkarin tiedotusvälineitä koskevaa lainsäädäntöä tiedotusvälineiden vapautta koskevien Euroopan neuvoston normien valossa, sekä Euroopan neuvoston asiantuntijoiden 11. toukokuuta 2012 tekemässä selvityksessä Unkarin tiedotusvälineitä koskevasta lainsäädännöstä. Euroopan neuvoston pääsihteeri oli 29. tammikuuta 2013 antamassaan lausunnossa tyytyväinen siihen, että keskustelut tiedonvälityksen alalla olivat johtaneet useiden merkittävien parannusten hyväksymiseen. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu toisti kuitenkin jäljellä olevat huolenaiheet Unkariin tekemästään vierailusta laatimassaan raportissa, joka julkaistiin 16. joulukuuta 2014.

| (29) | Venetsian komissio hyväksyi 18. lokakuuta 2012 lausuntonsa vuoden 2011 laista N:o CXII tietoja koskevasta itsemääräämisoikeudesta ja tiedonvapaudesta Unkarissa. Yleisesti ottaen myönteisestä arviosta huolimatta Venetsian komissio totesi, että on tarpeen tehdä lisäparannuksia. Kyseiseen lakiin myöhemmin tehtyjen muutosten seurauksena oikeutta hallitusta koskevaan tietoon on kuitenkin rajoitettu merkittävästi lisää. Kyseisiä muutoksia kritisoitiin Etyjin mediavaltuutetun toimiston teettämässä analyysissä tiedotusvälineiden vapaudesta maaliskuussa 2016. Siinä todettiin, että välittömien kustannusten kattamiseksi maksettavat määrät näyttävät olevan täysin kohtuullisia, mutta viranomaisten vastausajasta laskuttamista ei voida hyväksyä. Kuten komission vuoden 2018 maaraportissa todettiin, tietosuojavaltuutettu ja tuomioistuimet, perustuslakituomioistuin mukaan luettuna, ovat ottaneet progressiivisen kannan avoimuuteen liittyvissä asioissa. |
| --- | --- |

(29)

Venetsian komissio hyväksyi 18. lokakuuta 2012 lausuntonsa vuoden 2011 laista N:o CXII tietoja koskevasta itsemääräämisoikeudesta ja tiedonvapaudesta Unkarissa. Yleisesti ottaen myönteisestä arviosta huolimatta Venetsian komissio totesi, että on tarpeen tehdä lisäparannuksia. Kyseiseen lakiin myöhemmin tehtyjen muutosten seurauksena oikeutta hallitusta koskevaan tietoon on kuitenkin rajoitettu merkittävästi lisää. Kyseisiä muutoksia kritisoitiin Etyjin mediavaltuutetun toimiston teettämässä analyysissä tiedotusvälineiden vapaudesta maaliskuussa 2016. Siinä todettiin, että välittömien kustannusten kattamiseksi maksettavat määrät näyttävät olevan täysin kohtuullisia, mutta viranomaisten vastausajasta laskuttamista ei voida hyväksyä. Kuten komission vuoden 2018 maaraportissa todettiin, tietosuojavaltuutettu ja tuomioistuimet, perustuslakituomioistuin mukaan luettuna, ovat ottaneet progressiivisen kannan avoimuuteen liittyvissä asioissa.

| (30) | Unkarin vuoden 2018 parlamenttivaaleja käsitellyt Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston rajoitettu vaalitarkkailuvaltuuskunta totesi 27. kesäkuuta 2018 hyväksymässään kertomuksessa, että tiedonsaantia sekä tiedotusvälineiden vapautta ja yhdistymisvapautta on rajoitettu muun muassa äskettäisillä lakimuutoksilla ja että kampanjasta uutisoitiin laajasti, mutta erittäin kärjistyneesti ja uutisoinnista puuttui kriittinen analyysi, mikä johtui tiedotusvälineiden omistuksen politisoitumisesta ja hallituksen monista julkisuuskampanjoista. Yleisradioyhtiö tarjosi toimeksiantonsa mukaisesti ilmaista lähetysaikaa ehdokkaille, mutta sen uutislähetykset ja toimituksellinen tuotos suosivat selvästi vallassa olevaa koalitiota, mikä on kansainvälisten normien vastaista. Useimmat kaupalliset lähetystoiminnan harjoittajat olivat uutisoinnissaan puolueellisia ja asettuivat joko valtaa pitävien puolueiden tai oppositiopuolueiden puolelle. Verkkotiedotusvälineet tarjosivat foorumin moniarvoiselle, asiakeskeiselle keskustelulle. Se totesi lisäksi, että omistajuuden politisoitumisella yhdessä rajoittavan lainsäädäntökehyksen ja tiedotusvälineiden riippumattoman sääntelyelimen puuttumisen kanssa oli hyytävä vaikutus toimitukselliseen vapauteen, mikä esti äänestäjien moniarvoisen tiedonsaannin. Se mainitsi myös, että muutoksilla otettiin käyttöön aiheettomia rajoituksia, jotka koskevat tietojen saatavuutta, laajentamalla sellaisen tiedon määritelmää, jota avoimuusvaatimus ei koske ja nostamalla tietopyyntöjen käsittelymaksua. |
| --- | --- |

(30)

Unkarin vuoden 2018 parlamenttivaaleja käsitellyt Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston rajoitettu vaalitarkkailuvaltuuskunta totesi 27. kesäkuuta 2018 hyväksymässään kertomuksessa, että tiedonsaantia sekä tiedotusvälineiden vapautta ja yhdistymisvapautta on rajoitettu muun muassa äskettäisillä lakimuutoksilla ja että kampanjasta uutisoitiin laajasti, mutta erittäin kärjistyneesti ja uutisoinnista puuttui kriittinen analyysi, mikä johtui tiedotusvälineiden omistuksen politisoitumisesta ja hallituksen monista julkisuuskampanjoista. Yleisradioyhtiö tarjosi toimeksiantonsa mukaisesti ilmaista lähetysaikaa ehdokkaille, mutta sen uutislähetykset ja toimituksellinen tuotos suosivat selvästi vallassa olevaa koalitiota, mikä on kansainvälisten normien vastaista. Useimmat kaupalliset lähetystoiminnan harjoittajat olivat uutisoinnissaan puolueellisia ja asettuivat joko valtaa pitävien puolueiden tai oppositiopuolueiden puolelle. Verkkotiedotusvälineet tarjosivat foorumin moniarvoiselle, asiakeskeiselle keskustelulle. Se totesi lisäksi, että omistajuuden politisoitumisella yhdessä rajoittavan lainsäädäntökehyksen ja tiedotusvälineiden riippumattoman sääntelyelimen puuttumisen kanssa oli hyytävä vaikutus toimitukselliseen vapauteen, mikä esti äänestäjien moniarvoisen tiedonsaannin. Se mainitsi myös, että muutoksilla otettiin käyttöön aiheettomia rajoituksia, jotka koskevat tietojen saatavuutta, laajentamalla sellaisen tiedon määritelmää, jota avoimuusvaatimus ei koske ja nostamalla tietopyyntöjen käsittelymaksua.

| (31) | YK:n ihmisoikeuskomitea ilmaisi 5. huhtikuuta 2018 esittämissään päätelmissä huolensa Unkarin tiedotusvälineitä koskevista laeista ja käytännöistä, jotka rajoittavat mielipiteen- ja sananvapautta. Se oli huolissaan siitä, että lakiin tehtyjen muutosten seurauksena nykyinen lainsäädäntökehys ei täysin takaa sensuroimatonta ja rajoituksetonta lehdistöä. Se totesi huolestuneena, että tiedotusvälineneuvosto ja tiedotusvälineistä vastaava viranomainen eivät ole riittävän riippumattomia hoitamaan tehtäviään ja niillä on kohtuuttomat sääntelyvaltuudet ja valtuudet määrätä seuraamuksia. |
| --- | --- |

(31)

YK:n ihmisoikeuskomitea ilmaisi 5. huhtikuuta 2018 esittämissään päätelmissä huolensa Unkarin tiedotusvälineitä koskevista laeista ja käytännöistä, jotka rajoittavat mielipiteen- ja sananvapautta. Se oli huolissaan siitä, että lakiin tehtyjen muutosten seurauksena nykyinen lainsäädäntökehys ei täysin takaa sensuroimatonta ja rajoituksetonta lehdistöä. Se totesi huolestuneena, että tiedotusvälineneuvosto ja tiedotusvälineistä vastaava viranomainen eivät ole riittävän riippumattomia hoitamaan tehtäviään ja niillä on kohtuuttomat sääntelyvaltuudet ja valtuudet määrätä seuraamuksia.

| (32) | Etyjin mediavaltuutetun toimisto tuomitsi 13. huhtikuuta 2018 voimakkaasti unkarilaisen mediatalon julkaiseman luettelon yli 200 henkilöstä, jotka mediatalon mukaan kuuluvat niihin yli 2 000 henkilöön, joiden väitetään tähtäävän hallituksen syöksemiseen vallasta. Luettelon julkaisi 11. huhtikuuta unkarilainen lehti Figyelő, ja siihen sisältyy monia toimittajia ja muita kansalaisia. Etyjin mediavaltuutetun toimisto ilmaisi 7. toukokuuta 2018 olevansa erittäin huolissaan useiden riippumattomien toimittajien akkreditoinnista kieltäytymisestä, mikä esti näitä raportoimasta Unkarin uuden parlamentin järjestäytymisistunnosta. Lisäksi todettiin, ettei tällaista tapahtumaa saa käyttää keinona rajoittaa kriittisen uutisoinnin sisältöä ja että tällainen käytäntö antaa huonon alun Unkarin parlamentin uudelle toimikaudelle. |
| --- | --- |

(32)

Etyjin mediavaltuutetun toimisto tuomitsi 13. huhtikuuta 2018 voimakkaasti unkarilaisen mediatalon julkaiseman luettelon yli 200 henkilöstä, jotka mediatalon mukaan kuuluvat niihin yli 2 000 henkilöön, joiden väitetään tähtäävän hallituksen syöksemiseen vallasta. Luettelon julkaisi 11. huhtikuuta unkarilainen lehti Figyelő, ja siihen sisältyy monia toimittajia ja muita kansalaisia. Etyjin mediavaltuutetun toimisto ilmaisi 7. toukokuuta 2018 olevansa erittäin huolissaan useiden riippumattomien toimittajien akkreditoinnista kieltäytymisestä, mikä esti näitä raportoimasta Unkarin uuden parlamentin järjestäytymisistunnosta. Lisäksi todettiin, ettei tällaista tapahtumaa saa käyttää keinona rajoittaa kriittisen uutisoinnin sisältöä ja että tällainen käytäntö antaa huonon alun Unkarin parlamentin uudelle toimikaudelle.

Akateeminen vapaus

| (33) | Venetsian komissio hyväksyi 6. lokakuuta 2017 lausunnon 4. huhtikuuta 2017 annetusta laista N:o XXV, jolla muutettiin vuoden 2011 lakia N:o CCIV kansallisesta korkea-asteen koulutuksesta. Se totesi, että tiukempien sääntöjen käyttöön ottaminen ilman vahvoja perusteita sekä tiukempien määräaikojen ja tuntuvampien oikeudellisten seuraamusten asettaminen Unkariin jo asettautuneille ja siellä useita vuosia toimineille ulkomaisille yliopistoille on erittäin ongelmallista oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien vaalimisen kannalta. Kyseisiä yliopistoja ja niiden oppilaita suojelevat akateemista vapautta koskevat kotimaiset ja kansainväliset säännöt, sananvapaus ja yhdistymisvapaus ja oikeus koulutukseen sekä koulutuksen vapaus. Venetsian komissio suositteli, että Unkarin viranomaiset takaavat erityisesti, että uudet työlupavaatimusta koskevat säännöt eivät vaikuta suhteettomasti akateemiseen vapauteen ja niitä sovelletaan syrjimättömästi ja joustavasti vaarantamatta olemassa olevien yliopistojen jo tarjoaman koulutuksen laatua ja kansainvälistä luonnetta. Myös mielipiteen- ja sananvapauden, rauhanomaisen kokoontumisvapauden ja yhdistymisvapauden ja kulttuuristen oikeuksien edistämisestä vastaavat YK:n erityisedustajat jakoivat 11. huhtikuuta 2017 antamassaan lausunnossa huolenaiheen, joka liittyy vuonna 2011 annetun, kansallista korkea-asteen koulutusta koskevan lain N:o CCIV muuttamiseen. YK:n ihmisoikeuskomitea pani 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä merkille, että tällaisille mielipiteenvapauden, sananvapauden ja yhdistymisvapauden sekä akateemisen vapauden rajoituksille ei ole riittäviä perusteita. |
| --- | --- |

(33)

Venetsian komissio hyväksyi 6. lokakuuta 2017 lausunnon 4. huhtikuuta 2017 annetusta laista N:o XXV, jolla muutettiin vuoden 2011 lakia N:o CCIV kansallisesta korkea-asteen koulutuksesta. Se totesi, että tiukempien sääntöjen käyttöön ottaminen ilman vahvoja perusteita sekä tiukempien määräaikojen ja tuntuvampien oikeudellisten seuraamusten asettaminen Unkariin jo asettautuneille ja siellä useita vuosia toimineille ulkomaisille yliopistoille on erittäin ongelmallista oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien vaalimisen kannalta. Kyseisiä yliopistoja ja niiden oppilaita suojelevat akateemista vapautta koskevat kotimaiset ja kansainväliset säännöt, sananvapaus ja yhdistymisvapaus ja oikeus koulutukseen sekä koulutuksen vapaus. Venetsian komissio suositteli, että Unkarin viranomaiset takaavat erityisesti, että uudet työlupavaatimusta koskevat säännöt eivät vaikuta suhteettomasti akateemiseen vapauteen ja niitä sovelletaan syrjimättömästi ja joustavasti vaarantamatta olemassa olevien yliopistojen jo tarjoaman koulutuksen laatua ja kansainvälistä luonnetta. Myös mielipiteen- ja sananvapauden, rauhanomaisen kokoontumisvapauden ja yhdistymisvapauden ja kulttuuristen oikeuksien edistämisestä vastaavat YK:n erityisedustajat jakoivat 11. huhtikuuta 2017 antamassaan lausunnossa huolenaiheen, joka liittyy vuonna 2011 annetun, kansallista korkea-asteen koulutusta koskevan lain N:o CCIV muuttamiseen. YK:n ihmisoikeuskomitea pani 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä merkille, että tällaisille mielipiteenvapauden, sananvapauden ja yhdistymisvapauden sekä akateemisen vapauden rajoituksille ei ole riittäviä perusteita.

| (34) | Unkarin parlamentti pidensi 17. lokakuuta 2017 maassa toimivien ulkomaisten yliopistojen uusien kriteerien täyttämistä koskevaa määräaikaa 1. tammikuuta 2019 asti kyseisten laitosten sitä pyydettyä ja Unkarin rehtorien konferenssin puheenjohtajan sitä suositeltua. Venetsian komissio on ilmaissut olevansa tyytyväinen tähän määräajan pidennykseen. Neuvottelut Unkarin hallituksen ja asianomaisten ulkomaisten korkeakoululaitosten, erityisesti Central European University -yliopiston, välillä ovat yhä käynnissä, ja ulkomaisten yliopistojen oikeudellisesti epäselvä tilanne vallitsee edelleen, vaikkakin Central European University -yliopisto täytti ajoissa uudet vaatimukset. |
| --- | --- |

(34)

Unkarin parlamentti pidensi 17. lokakuuta 2017 maassa toimivien ulkomaisten yliopistojen uusien kriteerien täyttämistä koskevaa määräaikaa 1. tammikuuta 2019 asti kyseisten laitosten sitä pyydettyä ja Unkarin rehtorien konferenssin puheenjohtajan sitä suositeltua. Venetsian komissio on ilmaissut olevansa tyytyväinen tähän määräajan pidennykseen. Neuvottelut Unkarin hallituksen ja asianomaisten ulkomaisten korkeakoululaitosten, erityisesti Central European University -yliopiston, välillä ovat yhä käynnissä, ja ulkomaisten yliopistojen oikeudellisesti epäselvä tilanne vallitsee edelleen, vaikkakin Central European University -yliopisto täytti ajoissa uudet vaatimukset.

| (35) | Komissio päätti 7. joulukuuta 2017 viedä Unkarin Euroopan unionin tuomioistuimeen, koska kansallista korkea-asteen koulutusta koskeva vuoden 2011 laki N:o CCIV rajoittaa suhteettomasti unionin ja kolmansien maiden yliopistojen toimintaa ja kyseinen laki on muutettava unionin oikeuden mukaiseksi. Komissio totesi, että uusi lainsäädäntö on vastoin akateemista vapautta, oikeutta koulutukseen ja oikeutta harjoittaa liiketoimintaa, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjassa määrätään ja kansainvälisen kauppaoikeuden mukaisten unionin oikeudellisten velvoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(35)

Komissio päätti 7. joulukuuta 2017 viedä Unkarin Euroopan unionin tuomioistuimeen, koska kansallista korkea-asteen koulutusta koskeva vuoden 2011 laki N:o CCIV rajoittaa suhteettomasti unionin ja kolmansien maiden yliopistojen toimintaa ja kyseinen laki on muutettava unionin oikeuden mukaiseksi. Komissio totesi, että uusi lainsäädäntö on vastoin akateemista vapautta, oikeutta koulutukseen ja oikeutta harjoittaa liiketoimintaa, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjassa määrätään ja kansainvälisen kauppaoikeuden mukaisten unionin oikeudellisten velvoitteiden mukaisesti.

| (36) | Elokuun 9. päivänä 2018 kävi ilmi, että Unkarin hallitus aikoo lopettaa sukupuolentutkimuksen maisteriohjelman julkisessa Eötvös Loránd -yliopistossa (ELTE) ja aikoo kieltäytyä tunnustamasta yksityisessä Central European University -yliopistossa hankittua sukupuolentutkimuksen maisterintutkintoa. Euroopan parlamentti huomauttaa, että sukupuolen käsitteen virheellinen tulkinta on hallinnut julkista keskustelua Unkarissa, ja tuomitsee ’sukupuolen’ ja ’sukupuolten tasa-arvon’ käsitteiden tällaisen tahallisen väärintulkinnan. Euroopan parlamentti tuomitsee hyökkäykset opetuksen ja tutkimuksen vapautta kohtaan ja erityisesti mustamaalauskampanjoiden kohteeksi joutunutta sukupuolentutkimusta kohtaan, joka yrittää analysoida valtasuhteita, syrjintää ja sukupuolten välisiä suhteita yhteiskunnassa ja löytää ratkaisuja eriarvoisuuden eri muotoihin. Euroopan parlamentti kehottaa palauttamaan täysin koulutuksen vapautta koskevan demokraattisen perusperiaatteen ja suojelemaan sitä. |
| --- | --- |

(36)

Elokuun 9. päivänä 2018 kävi ilmi, että Unkarin hallitus aikoo lopettaa sukupuolentutkimuksen maisteriohjelman julkisessa Eötvös Loránd -yliopistossa (ELTE) ja aikoo kieltäytyä tunnustamasta yksityisessä Central European University -yliopistossa hankittua sukupuolentutkimuksen maisterintutkintoa. Euroopan parlamentti huomauttaa, että sukupuolen käsitteen virheellinen tulkinta on hallinnut julkista keskustelua Unkarissa, ja tuomitsee ’sukupuolen’ ja ’sukupuolten tasa-arvon’ käsitteiden tällaisen tahallisen väärintulkinnan. Euroopan parlamentti tuomitsee hyökkäykset opetuksen ja tutkimuksen vapautta kohtaan ja erityisesti mustamaalauskampanjoiden kohteeksi joutunutta sukupuolentutkimusta kohtaan, joka yrittää analysoida valtasuhteita, syrjintää ja sukupuolten välisiä suhteita yhteiskunnassa ja löytää ratkaisuja eriarvoisuuden eri muotoihin. Euroopan parlamentti kehottaa palauttamaan täysin koulutuksen vapautta koskevan demokraattisen perusperiaatteen ja suojelemaan sitä.

Uskonnonvapaus

| (37) | Unkarin parlamentti hyväksyi 30. joulukuuta 2011 lain N:o CCVI omantunnon- ja uskonnonvapaudesta ja Unkarin kirkkojen, uskontokuntien ja uskonnollisten yhteisöjen oikeudellisesta asemasta. Laki tuli voimaan 1. tammikuuta 2012. Lailla tarkistettiin monien uskonnollisten järjestöjen oikeushenkilön asemaa ja se vähensi laillisesti tunnustettujen kirkkojen määrän Unkarissa 14:ään. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu toi julki 16. joulukuuta 2011 tätä lakia koskevat huolenaiheensa Unkarin viranomaisille lähetetyssä kirjeessä. Kansainväliseen painostukseen vastatakseen Unkarin parlamentti laajensi helmikuussa 2012 tunnustettujen kirkkojen lukumäärän 31:een. Venetsian komissio hyväksyi 19. maaliskuuta 2012 omantunnon- ja uskonnonvapaudesta ja Unkarin kirkkojen, uskontokuntien ja uskonnollisten yhteisöjen oikeudellisesta asemasta vuonna 2011 annetusta laista N:o CCVI lausunnon, jossa se totesi, että laissa asetetaan joukko vaatimuksia, jotka ovat liiallisia ja perustuvat mielivaltaisiin kriteereihin kirkkojen tunnustamisen osalta. Lisäksi se katsoi, että laki on johtanut satojen aiemmin lainmukaisesti tunnustettujen kirkkojen rekisteristä poistamiseen ja että se on jossakin määrin johtanut uskontojen ja uskonnollisten yhteisöjen epätasa-arvoiseen ja jopa syrjivään kohteluun riippuen siitä, onko niitä tunnustettu vai ei. |
| --- | --- |

(37)

Unkarin parlamentti hyväksyi 30. joulukuuta 2011 lain N:o CCVI omantunnon- ja uskonnonvapaudesta ja Unkarin kirkkojen, uskontokuntien ja uskonnollisten yhteisöjen oikeudellisesta asemasta. Laki tuli voimaan 1. tammikuuta 2012. Lailla tarkistettiin monien uskonnollisten järjestöjen oikeushenkilön asemaa ja se vähensi laillisesti tunnustettujen kirkkojen määrän Unkarissa 14:ään. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu toi julki 16. joulukuuta 2011 tätä lakia koskevat huolenaiheensa Unkarin viranomaisille lähetetyssä kirjeessä. Kansainväliseen painostukseen vastatakseen Unkarin parlamentti laajensi helmikuussa 2012 tunnustettujen kirkkojen lukumäärän 31:een. Venetsian komissio hyväksyi 19. maaliskuuta 2012 omantunnon- ja uskonnonvapaudesta ja Unkarin kirkkojen, uskontokuntien ja uskonnollisten yhteisöjen oikeudellisesta asemasta vuonna 2011 annetusta laista N:o CCVI lausunnon, jossa se totesi, että laissa asetetaan joukko vaatimuksia, jotka ovat liiallisia ja perustuvat mielivaltaisiin kriteereihin kirkkojen tunnustamisen osalta. Lisäksi se katsoi, että laki on johtanut satojen aiemmin lainmukaisesti tunnustettujen kirkkojen rekisteristä poistamiseen ja että se on jossakin määrin johtanut uskontojen ja uskonnollisten yhteisöjen epätasa-arvoiseen ja jopa syrjivään kohteluun riippuen siitä, onko niitä tunnustettu vai ei.

| (38) | Unkarin perustuslakituomioistuin päätti helmikuussa 2013, että tunnustettujen kirkkojen poistaminen rekisteristä on ollut perustuslain vastaista. Unkarin parlamentti vastasi perustuslakituomioistuimen päätökseen muuttamalla perustuslakia maaliskuussa 2013. Kesäkuussa ja syyskuussa 2013 Unkarin parlamentti muutti vuoden 2011 lakia N:o CCVI luodakseen kaksitasoisen luokittelun, joka koostuu ”uskonnollisista yhteisöistä” ja ”rekisteröidyistä kirkoista”. Syyskuussa 2013 Unkarin parlamentti muutti perustuslakia nimenomaisesti myös siten, että sillä itsellään on valta valita uskonnolliset yhteisöt valtion kanssa tehtävää ”yhteistyötä” varten ”yleisen edun mukaisen toiminnan” nimissä, eli se antoi itselleen harkintavallan tunnustaa uskonnolliset järjestöt kahden kolmasosan enemmistöllä. |
| --- | --- |

(38)

Unkarin perustuslakituomioistuin päätti helmikuussa 2013, että tunnustettujen kirkkojen poistaminen rekisteristä on ollut perustuslain vastaista. Unkarin parlamentti vastasi perustuslakituomioistuimen päätökseen muuttamalla perustuslakia maaliskuussa 2013. Kesäkuussa ja syyskuussa 2013 Unkarin parlamentti muutti vuoden 2011 lakia N:o CCVI luodakseen kaksitasoisen luokittelun, joka koostuu ”uskonnollisista yhteisöistä” ja ”rekisteröidyistä kirkoista”. Syyskuussa 2013 Unkarin parlamentti muutti perustuslakia nimenomaisesti myös siten, että sillä itsellään on valta valita uskonnolliset yhteisöt valtion kanssa tehtävää ”yhteistyötä” varten ”yleisen edun mukaisen toiminnan” nimissä, eli se antoi itselleen harkintavallan tunnustaa uskonnolliset järjestöt kahden kolmasosan enemmistöllä.

| (39) | Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi asiassa Magyar Keresztény Mennonita Egyház ja muut v. Unkari 8. huhtikuuta 2014 antamassaan tuomiossa, että Unkari on rikkonut yhdistymisvapautta omantunnon- ja uskonnonvapauden valossa. Unkarin perustuslakituomioistuin katsoi, että tietyt kirkoksi tunnustamisen edellytyksiä koskevat säännöt olivat perustuslain vastaisia, ja määräsi lainsäätäjän saattamaan kyseiset säännöt Euroopan ihmisoikeussopimuksen vaatimusten mukaisiksi. Kyseinen laki saatettiin tämän vuoksi Unkarin parlamentin tarkasteltavaksi joulukuussa 2015, mutta se ei saanut tarvittavaa enemmistöä. Kyseinen tuomio odottaa edelleen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(39)

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi asiassa Magyar Keresztény Mennonita Egyház ja muut v. Unkari 8. huhtikuuta 2014 antamassaan tuomiossa, että Unkari on rikkonut yhdistymisvapautta omantunnon- ja uskonnonvapauden valossa. Unkarin perustuslakituomioistuin katsoi, että tietyt kirkoksi tunnustamisen edellytyksiä koskevat säännöt olivat perustuslain vastaisia, ja määräsi lainsäätäjän saattamaan kyseiset säännöt Euroopan ihmisoikeussopimuksen vaatimusten mukaisiksi. Kyseinen laki saatettiin tämän vuoksi Unkarin parlamentin tarkasteltavaksi joulukuussa 2015, mutta se ei saanut tarvittavaa enemmistöä. Kyseinen tuomio odottaa edelleen täytäntöönpanoa.

Yhdistymisvapaus

| (40) | Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu totesi 9. heinäkuuta 2014 päivätyssä kirjeessään Unkarin viranomaisille, että hän oli huolissaan poliitikkojen leimaavista puheenvuoroista, joissa he ovat kyseenalaistaneet kansalaisjärjestötyön legitimiteetin Unkarin hallituksen tarkastuselimen tekemien sellaisten kansalaisjärjestöjen tarkastusten yhteydessä, jotka ovat jakaneet ja saaneet rahoitusta ETA:n/Norjan avustuksilla rahoitettavalta kansalaisjärjestörahastolta. Unkarin hallitus allekirjoitti sopimuksen rahaston kanssa ja sen seurauksena maksut ovat jatkuneet. Ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevä YK:n erityisraportoija vieraili Unkarissa 8.–16. helmikuuta 2016 ja pani raportissaan merkille merkittävät haasteet, joita perusvapauksien, kuten oikeuden mielipiteen- ja sananvapauteen sekä rauhanomaiseen kokoontumiseen ja yhdistymiseen, käyttämistä koskeva nykyinen lainsäädäntökehys aiheuttaa, ja että myös kansalliseen turvallisuuteen ja muuttoliikkeeseen liittyvällä lainsäädännöllä voi olla rajoittava vaikutus kansalaisyhteiskuntaympäristöön. |
| --- | --- |

(40)

Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu totesi 9. heinäkuuta 2014 päivätyssä kirjeessään Unkarin viranomaisille, että hän oli huolissaan poliitikkojen leimaavista puheenvuoroista, joissa he ovat kyseenalaistaneet kansalaisjärjestötyön legitimiteetin Unkarin hallituksen tarkastuselimen tekemien sellaisten kansalaisjärjestöjen tarkastusten yhteydessä, jotka ovat jakaneet ja saaneet rahoitusta ETA:n/Norjan avustuksilla rahoitettavalta kansalaisjärjestörahastolta. Unkarin hallitus allekirjoitti sopimuksen rahaston kanssa ja sen seurauksena maksut ovat jatkuneet. Ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevä YK:n erityisraportoija vieraili Unkarissa 8.–16. helmikuuta 2016 ja pani raportissaan merkille merkittävät haasteet, joita perusvapauksien, kuten oikeuden mielipiteen- ja sananvapauteen sekä rauhanomaiseen kokoontumiseen ja yhdistymiseen, käyttämistä koskeva nykyinen lainsäädäntökehys aiheuttaa, ja että myös kansalliseen turvallisuuteen ja muuttoliikkeeseen liittyvällä lainsäädännöllä voi olla rajoittava vaikutus kansalaisyhteiskuntaympäristöön.

| (41) | Huhtikuussa 2017 Unkarin parlamentin käsiteltäväksi tuli ulkomailta tukea saavien järjestöjen avoimuutta koskeva lakiesitys, jolla sanottiin olevan tarkoitus ottaa käyttöön rahanpesun ja terrorismin ehkäisyyn liittyviä vaatimuksia. Venetsian komissio totesi vuonna 2013, että voi olla useita syitä, joiden vuoksi valtio voi rajoittaa ulkomaista rahoitusta, mukaan lukien rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estäminen, mutta näitä oikeutettuja tavoitteita ei pitäisi käyttää tekosyynä valvoa kansalaisjärjestöjä tai rajoittaa niiden kykyä jatkaa laillista työtään, erityisesti ihmisoikeuksien puolustamisessa. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu osoitti 26. huhtikuuta 2017 Unkarin parlamentin puhemiehelle kirjeen, jossa hän totesi, että lakiesitys tehtiin tilanteessa, jossa tietyt hallituskoalition jäsenet pitivät jatkuvasti vihamielisiä puheita ja leimasivat julkisesti jotkin kansalaisjärjestöt ”ulkomaisiksi agenteiksi” niiden rahoituslähteen perusteella sekä kyseenalaistivat niiden legitimiteetin. Termi ”ulkomainen agentti” puuttui kuitenkin luonnoksesta. Euroopan neuvoston järjestämän kansainvälisten kansalaisjärjestöjen kokouksen puheenjohtajan ja kansalaisjärjestöjä koskevaa lakia käsittelevän asiantuntijaneuvoston puheenjohtajan 7. maaliskuuta 2017 antamassa lausunnossa mainittiin vastaavia huolenaiheita samoin kuin kansalaisjärjestöjä koskevaa lakia käsittelevän asiantuntijaneuvoston 24. huhtikuuta 2017 laatimassa lausunnossa ja ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta ja mielipiteen- ja sananvapauden edistämisestä vastaavien YK:n erityisraportoijien 15. toukokuuta 2017 laatimassa lausunnossa. |
| --- | --- |

(41)

Huhtikuussa 2017 Unkarin parlamentin käsiteltäväksi tuli ulkomailta tukea saavien järjestöjen avoimuutta koskeva lakiesitys, jolla sanottiin olevan tarkoitus ottaa käyttöön rahanpesun ja terrorismin ehkäisyyn liittyviä vaatimuksia. Venetsian komissio totesi vuonna 2013, että voi olla useita syitä, joiden vuoksi valtio voi rajoittaa ulkomaista rahoitusta, mukaan lukien rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estäminen, mutta näitä oikeutettuja tavoitteita ei pitäisi käyttää tekosyynä valvoa kansalaisjärjestöjä tai rajoittaa niiden kykyä jatkaa laillista työtään, erityisesti ihmisoikeuksien puolustamisessa. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu osoitti 26. huhtikuuta 2017 Unkarin parlamentin puhemiehelle kirjeen, jossa hän totesi, että lakiesitys tehtiin tilanteessa, jossa tietyt hallituskoalition jäsenet pitivät jatkuvasti vihamielisiä puheita ja leimasivat julkisesti jotkin kansalaisjärjestöt ”ulkomaisiksi agenteiksi” niiden rahoituslähteen perusteella sekä kyseenalaistivat niiden legitimiteetin. Termi ”ulkomainen agentti” puuttui kuitenkin luonnoksesta. Euroopan neuvoston järjestämän kansainvälisten kansalaisjärjestöjen kokouksen puheenjohtajan ja kansalaisjärjestöjä koskevaa lakia käsittelevän asiantuntijaneuvoston puheenjohtajan 7. maaliskuuta 2017 antamassa lausunnossa mainittiin vastaavia huolenaiheita samoin kuin kansalaisjärjestöjä koskevaa lakia käsittelevän asiantuntijaneuvoston 24. huhtikuuta 2017 laatimassa lausunnossa ja ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta ja mielipiteen- ja sananvapauden edistämisestä vastaavien YK:n erityisraportoijien 15. toukokuuta 2017 laatimassa lausunnossa.

| (42) | Unkarin parlamentti hyväksyi lakiesityksen 13. kesäkuuta 2017 tehtyään siihen useita muutoksia. Venetsian komissio totesi 20. kesäkuuta 2017 laatimassaan lausunnossa, että termi ”ulkomailta tukea saava järjestö” on neutraali ja kuvaava ja jotkut kyseisistä muutoksista merkitsivät huomattavaa parannusta mutta samaan aikaan joihinkin toisiin huolenaiheisiin ei puututtu ja että muutokset eivät riittäneet lieventämään huolta siitä, että laki merkitsisi suhteetonta ja tarpeetonta puuttumista yhdistymis- ja sananvapauteen, yksityisyydensuojaa koskevaan oikeuteen ja syrjintäkieltoon. YK:n ihmisoikeuskomitea pani 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä merkille, ettei ollut riittäviä perusteita sellaisten vaatimusten asettamiselle, joiden pyrkimyksenä vaikutti osittain olevan tiettyjen kansalaisjärjestöjen saattaminen huonoon valoon, ihmisoikeuksien suojelua Unkarissa harjoittavat kansalaisjärjestöt mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(42)

Unkarin parlamentti hyväksyi lakiesityksen 13. kesäkuuta 2017 tehtyään siihen useita muutoksia. Venetsian komissio totesi 20. kesäkuuta 2017 laatimassaan lausunnossa, että termi ”ulkomailta tukea saava järjestö” on neutraali ja kuvaava ja jotkut kyseisistä muutoksista merkitsivät huomattavaa parannusta mutta samaan aikaan joihinkin toisiin huolenaiheisiin ei puututtu ja että muutokset eivät riittäneet lieventämään huolta siitä, että laki merkitsisi suhteetonta ja tarpeetonta puuttumista yhdistymis- ja sananvapauteen, yksityisyydensuojaa koskevaan oikeuteen ja syrjintäkieltoon. YK:n ihmisoikeuskomitea pani 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä merkille, ettei ollut riittäviä perusteita sellaisten vaatimusten asettamiselle, joiden pyrkimyksenä vaikutti osittain olevan tiettyjen kansalaisjärjestöjen saattaminen huonoon valoon, ihmisoikeuksien suojelua Unkarissa harjoittavat kansalaisjärjestöt mukaan luettuina.

| (43) | Komissio päätti 7. joulukuuta 2017 käynnistää oikeudellisen menettelyn Unkaria vastaan sen vuoksi, että se oli laiminlyönyt pääoman vapaata liikkuvuutta koskevia perussopimuksen määräysten mukaisia velvoitteitaan sekä sen kansalaisjärjestöjä koskevan lain niiden säännösten vuoksi, joissa komission mukaan epäsuorasti syrjitään ja suhteettomasti rajoitetaan kansalaisyhteiskunnan järjestöille ulkomailta tehtäviä lahjoituksia. Lisäksi komissio väitti, että Unkari oli rikkonut perusoikeuskirjassa määrättyjä yhdistymisvapautta ja oikeutta yksityiselämän suojaan ja henkilötietojen suojaan yhdessä pääoman vapaata liikkuvuutta koskevien perussopimuksen määräysten kanssa, jotka on määritelty Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 artiklan 2 kohdassa ja 56 ja 63 artiklassa. |
| --- | --- |

(43)

Komissio päätti 7. joulukuuta 2017 käynnistää oikeudellisen menettelyn Unkaria vastaan sen vuoksi, että se oli laiminlyönyt pääoman vapaata liikkuvuutta koskevia perussopimuksen määräysten mukaisia velvoitteitaan sekä sen kansalaisjärjestöjä koskevan lain niiden säännösten vuoksi, joissa komission mukaan epäsuorasti syrjitään ja suhteettomasti rajoitetaan kansalaisyhteiskunnan järjestöille ulkomailta tehtäviä lahjoituksia. Lisäksi komissio väitti, että Unkari oli rikkonut perusoikeuskirjassa määrättyjä yhdistymisvapautta ja oikeutta yksityiselämän suojaan ja henkilötietojen suojaan yhdessä pääoman vapaata liikkuvuutta koskevien perussopimuksen määräysten kanssa, jotka on määritelty Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 artiklan 2 kohdassa ja 56 ja 63 artiklassa.

| (44) | Helmikuussa 2018 Unkarin hallitus esitteli lainsäädäntöpaketin, joka koostui kolmesta lakiesityksestä (T/19776, T/19775, T/19774). Euroopan neuvoston järjestämän kansainvälisten kansalaisjärjestöjen kokouksen puheenjohtaja ja kansalaisjärjestöjä koskevaa lakia käsittelevän asiantuntijaneuvoston puheenjohtaja antoivat 14. helmikuuta 2018 lausunnon, jossa todettiin, että paketissa ei kunnioiteta yhdistymisvapautta etenkään sellaisten kansalaisjärjestöjen kohdalla, jotka käsittelevät maahanmuuttaja-asioita. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu toi esiin vastaavia huolenaiheita 15. helmikuuta 2018. Mielipiteen- ja sananvapauden edistämisestä vastaava YK:n erityisraportoija, ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevä erityisraportoija, ihmisoikeuksien ja kansainvälisen solidaarisuuden erityisasiantuntija, siirtolaisten ihmisoikeuksien erityisedustaja ja rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihamielisyyden ja suvaitsemattomuuden nykyaikaisten muotojen erityisraportoija varoittivat 8. maaliskuuta 2018, että laki voi johtaa yhdistymisvapauden ja sananvapauden aiheettomiin rajoituksiin Unkarissa. YK:n ihmisoikeuskomitea toi 5. huhtikuuta 2018 esittämissään päätelmissä esiin huolen siitä, että viittaamalla ”kansakunnan eloonjääntiin” ja kansalaisten ja kulttuurin suojeluun ja liittämällä kansalaisjärjestöjen työ väitettyyn kansainväliseen salaliittoon lainsäädäntöpaketti leimaisi kansalaisjärjestöt ja heikentäisi niiden kykyä jatkaa tärkeää työtään ihmisoikeuksien ja erityisesti pakolaisten, turvapaikanhakijoiden ja muuttajien oikeuksien tukemiseksi. Se oli myös huolestunut siitä, että kansalaisjärjestöille kohdennetun ulkomaisen rahoituksen rajoittamista saatettaisiin käyttää niiden laittomaan painostukseen ja perusteettomaan puuttumiseen niiden toimintaan. Yhden lakiesityksen tarkoituksena oli periä kaikesta Unkarin ulkopuolelta tulevasta kansalaisjärjestöjen rahoituksesta, myös EU:n rahoituksesta, 25 prosentin vero. Lakipaketilla olisi myös viety kansalaisjärjestöiltä oikeussuojakeino valittaa mielivaltaisista päätöksistä. Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen oikeudellisten asioiden ja ihmisoikeuksien valiokunta pyysi 22. maaliskuuta 2018 Venetsian komissiolta lausuntoa lainsäädäntöpakettiluonnoksesta. |
| --- | --- |

(44)

Helmikuussa 2018 Unkarin hallitus esitteli lainsäädäntöpaketin, joka koostui kolmesta lakiesityksestä (T/19776, T/19775, T/19774). Euroopan neuvoston järjestämän kansainvälisten kansalaisjärjestöjen kokouksen puheenjohtaja ja kansalaisjärjestöjä koskevaa lakia käsittelevän asiantuntijaneuvoston puheenjohtaja antoivat 14. helmikuuta 2018 lausunnon, jossa todettiin, että paketissa ei kunnioiteta yhdistymisvapautta etenkään sellaisten kansalaisjärjestöjen kohdalla, jotka käsittelevät maahanmuuttaja-asioita. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu toi esiin vastaavia huolenaiheita 15. helmikuuta 2018. Mielipiteen- ja sananvapauden edistämisestä vastaava YK:n erityisraportoija, ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevä erityisraportoija, ihmisoikeuksien ja kansainvälisen solidaarisuuden erityisasiantuntija, siirtolaisten ihmisoikeuksien erityisedustaja ja rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihamielisyyden ja suvaitsemattomuuden nykyaikaisten muotojen erityisraportoija varoittivat 8. maaliskuuta 2018, että laki voi johtaa yhdistymisvapauden ja sananvapauden aiheettomiin rajoituksiin Unkarissa. YK:n ihmisoikeuskomitea toi 5. huhtikuuta 2018 esittämissään päätelmissä esiin huolen siitä, että viittaamalla ”kansakunnan eloonjääntiin” ja kansalaisten ja kulttuurin suojeluun ja liittämällä kansalaisjärjestöjen työ väitettyyn kansainväliseen salaliittoon lainsäädäntöpaketti leimaisi kansalaisjärjestöt ja heikentäisi niiden kykyä jatkaa tärkeää työtään ihmisoikeuksien ja erityisesti pakolaisten, turvapaikanhakijoiden ja muuttajien oikeuksien tukemiseksi. Se oli myös huolestunut siitä, että kansalaisjärjestöille kohdennetun ulkomaisen rahoituksen rajoittamista saatettaisiin käyttää niiden laittomaan painostukseen ja perusteettomaan puuttumiseen niiden toimintaan. Yhden lakiesityksen tarkoituksena oli periä kaikesta Unkarin ulkopuolelta tulevasta kansalaisjärjestöjen rahoituksesta, myös EU:n rahoituksesta, 25 prosentin vero. Lakipaketilla olisi myös viety kansalaisjärjestöiltä oikeussuojakeino valittaa mielivaltaisista päätöksistä. Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen oikeudellisten asioiden ja ihmisoikeuksien valiokunta pyysi 22. maaliskuuta 2018 Venetsian komissiolta lausuntoa lainsäädäntöpakettiluonnoksesta.

| (45) | Unkarin hallitus antoi 29. toukokuuta 2018 lakiesityksen, jolla muutettaisiin tiettyjä laittoman maahanmuuton torjuntatoimenpiteisiin liittyviä lakeja (T/333). Ehdotus on tarkistettu versio edellisestä lainsäädäntöpaketista ja siinä ehdotetaan rikosoikeudellisia seuraamuksia ”laittoman maahanmuuton helpottamisesta”. YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu vaati samana päivänä, että ehdotus peruutetaan ja ilmaisi huolensa siitä, että jos kyseiset ehdotukset hyväksytään, ne jättäisivät kodeistaan pakenemaan joutuneet ihmiset vaille hätäapua ja -palveluja ja kiristäisivät entisestään julkista keskustelua ja voimistaisivat muukalaisvihamielisiä asenteita. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu toi esiin vastaavia huolenaiheita 1. kesäkuuta 2018. Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen oikeudellisten asioiden ja ihmisoikeuksien valiokunnan puheenjohtaja vahvisti 31. toukokuuta 2018 Venetsian komission lausuntoa koskevan pyynnön uudesta ehdotuksesta. Ehdotus hyväksyttiin 20. kesäkuuta 2018 ennen Venetsian komission lausunnon antamista. YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu tuomitsi 21. kesäkuuta 2018 Unkarin parlamentin päätöksen. Venetsian komissio ja Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto totesivat 22. kesäkuuta 2018, että rikosvastuuta koskeva säännös voi haitata suojeltua järjestö- ja sananvapaustoimintaa ja rikkoo oikeutta yhdistymisvapauteen ja sananvapauteen ja se olisi sen vuoksi kumottava. Komissio lähetti Unkarin viranomaisille 19. heinäkuuta 2018 virallisen ilmoituksen uudesta lainsäädännöstä, joka kriminalisoi toimet, joilla tuetaan turvapaikka- ja oleskelulupahakemuksia ja joka rajoittaa entisestään oikeutta hakea turvapaikkaa. |
| --- | --- |

(45)

Unkarin hallitus antoi 29. toukokuuta 2018 lakiesityksen, jolla muutettaisiin tiettyjä laittoman maahanmuuton torjuntatoimenpiteisiin liittyviä lakeja (T/333). Ehdotus on tarkistettu versio edellisestä lainsäädäntöpaketista ja siinä ehdotetaan rikosoikeudellisia seuraamuksia ”laittoman maahanmuuton helpottamisesta”. YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu vaati samana päivänä, että ehdotus peruutetaan ja ilmaisi huolensa siitä, että jos kyseiset ehdotukset hyväksytään, ne jättäisivät kodeistaan pakenemaan joutuneet ihmiset vaille hätäapua ja -palveluja ja kiristäisivät entisestään julkista keskustelua ja voimistaisivat muukalaisvihamielisiä asenteita. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu toi esiin vastaavia huolenaiheita 1. kesäkuuta 2018. Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen oikeudellisten asioiden ja ihmisoikeuksien valiokunnan puheenjohtaja vahvisti 31. toukokuuta 2018 Venetsian komission lausuntoa koskevan pyynnön uudesta ehdotuksesta. Ehdotus hyväksyttiin 20. kesäkuuta 2018 ennen Venetsian komission lausunnon antamista. YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu tuomitsi 21. kesäkuuta 2018 Unkarin parlamentin päätöksen. Venetsian komissio ja Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto totesivat 22. kesäkuuta 2018, että rikosvastuuta koskeva säännös voi haitata suojeltua järjestö- ja sananvapaustoimintaa ja rikkoo oikeutta yhdistymisvapauteen ja sananvapauteen ja se olisi sen vuoksi kumottava. Komissio lähetti Unkarin viranomaisille 19. heinäkuuta 2018 virallisen ilmoituksen uudesta lainsäädännöstä, joka kriminalisoi toimet, joilla tuetaan turvapaikka- ja oleskelulupahakemuksia ja joka rajoittaa entisestään oikeutta hakea turvapaikkaa.

Oikeus yhdenvertaiseen kohteluun

| (46) | Naisten syrjintää lainsäädännössä ja käytännössä torjuva YK:n työryhmä vieraili Unkarissa 17.–27. toukokuuta 2016. Työryhmä totesi raportissaan, että perinteistä perhemuotoa, jonka suojelu on taattu kansakunnan eloonjäämiseksi, ei pitäisi asettaa vastakkain naisten poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen kanssa. Työryhmä huomautti myös, että naisten oikeutta tasa-arvoon ei voida tarkastella ainoastaan haavoittuvien ryhmien, kuten lasten, vanhusten ja vammaisten, suojelun valossa, koska he ovat osa tällaisia ryhmiä. Uudet koulukirjat sisältävät edelleen sukupuolistereotypioita, joissa naiset ovat ensisijaisesti äitejä ja vaimoja ja joissa äidit esitetään toisinaan vähemmän älykkäinä kuin isät. Toisaalta työryhmä antoi tunnustusta sille, että Unkarin hallitus on pyrkinyt vahvistamaan työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista ottamalla käyttöön perhetukijärjestelmää sekä varhaiskasvatusta ja hoitoa koskevat avokätiset säännökset. Unkarin vuoden 2018 parlamenttivaaleja käsitellyt Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston rajoitettu vaalitarkkailuvaltuuskunta totesi 27. kesäkuuta 2018 hyväksymässään kertomuksessa, että naiset ovat edelleen aliedustettuina poliittisessa elämässä ja ettei sukupuolten tasa-arvon edistämiselle vaaleissa ole lakiin perustuvia vaatimuksia. Vaikka yksi suurista puolueista asetti naisen kansallisen luettelon kärkeen ja jotkut puolueet käsittelivät ohjelmissaan sukupuoleen liittyviä kysymyksiä, naisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen sai niukasti huomiota kampanjoissa, samoin kuin tiedotusvälineissä. |
| --- | --- |

(46)

Naisten syrjintää lainsäädännössä ja käytännössä torjuva YK:n työryhmä vieraili Unkarissa 17.–27. toukokuuta 2016. Työryhmä totesi raportissaan, että perinteistä perhemuotoa, jonka suojelu on taattu kansakunnan eloonjäämiseksi, ei pitäisi asettaa vastakkain naisten poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen kanssa. Työryhmä huomautti myös, että naisten oikeutta tasa-arvoon ei voida tarkastella ainoastaan haavoittuvien ryhmien, kuten lasten, vanhusten ja vammaisten, suojelun valossa, koska he ovat osa tällaisia ryhmiä. Uudet koulukirjat sisältävät edelleen sukupuolistereotypioita, joissa naiset ovat ensisijaisesti äitejä ja vaimoja ja joissa äidit esitetään toisinaan vähemmän älykkäinä kuin isät. Toisaalta työryhmä antoi tunnustusta sille, että Unkarin hallitus on pyrkinyt vahvistamaan työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista ottamalla käyttöön perhetukijärjestelmää sekä varhaiskasvatusta ja hoitoa koskevat avokätiset säännökset. Unkarin vuoden 2018 parlamenttivaaleja käsitellyt Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston rajoitettu vaalitarkkailuvaltuuskunta totesi 27. kesäkuuta 2018 hyväksymässään kertomuksessa, että naiset ovat edelleen aliedustettuina poliittisessa elämässä ja ettei sukupuolten tasa-arvon edistämiselle vaaleissa ole lakiin perustuvia vaatimuksia. Vaikka yksi suurista puolueista asetti naisen kansallisen luettelon kärkeen ja jotkut puolueet käsittelivät ohjelmissaan sukupuoleen liittyviä kysymyksiä, naisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen sai niukasti huomiota kampanjoissa, samoin kuin tiedotusvälineissä.

| (47) | YK:n ihmisoikeuskomitea piti 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä ilahduttavana Istanbulin sopimuksen allekirjoittamista, mutta valitettavana, että Unkarissa vallitsevat edelleen patriarkaaliset ja stereotyyppiset asenteet naisten asemaan yhteiskunnassa, ja pani huolestuneena merkille poliittisten henkilöiden naisista esittämät syrjivät kommentit. Se totesi myös, että Unkarin rikoslaissa ei täysin suojella perheväkivallan naispuolisia uhreja. Se ilmaisi huolensa siitä, että naiset ovat aliedustettuina päätöksentekoasemissa julkisella sektorilla, erityisesti ministeriöissä ja Unkarin parlamentissa. Istanbulin sopimusta ei ole vielä ratifioitu. |
| --- | --- |

(47)

YK:n ihmisoikeuskomitea piti 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä ilahduttavana Istanbulin sopimuksen allekirjoittamista, mutta valitettavana, että Unkarissa vallitsevat edelleen patriarkaaliset ja stereotyyppiset asenteet naisten asemaan yhteiskunnassa, ja pani huolestuneena merkille poliittisten henkilöiden naisista esittämät syrjivät kommentit. Se totesi myös, että Unkarin rikoslaissa ei täysin suojella perheväkivallan naispuolisia uhreja. Se ilmaisi huolensa siitä, että naiset ovat aliedustettuina päätöksentekoasemissa julkisella sektorilla, erityisesti ministeriöissä ja Unkarin parlamentissa. Istanbulin sopimusta ei ole vielä ratifioitu.

| (48) | Unkarin perustuslaissa säädetään vanhempien työpaikkojen pakollisesta suojelusta sekä yhdenvertaisen kohtelun periaatteen noudattamisesta. Myös työlainsäädäntöön sisältyy erityisiä naisia sekä lapsia kasvattavia äitejä ja isiä koskevia säännöksiä. Komissio antoi 27. huhtikuuta 2017 perustellun lausunnon, jossa se kehotti Unkaria panemaan asianmukaisesti täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (3), sillä Unkarin laki sisältää sukupuoleen perustuvaa syrjintäkieltoa koskevan poikkeuksen, joka on paljon laajempi kuin kyseisessä direktiivissä säädetty poikkeus. Komissio esitti samana päivänä Unkarille neuvoston direktiivin 92/85/ETY (4) noudattamatta jättämisestä perustellun lausunnon, jossa todettiin, että työnantajilla on velvollisuus mukauttaa työoloja raskaana olevien tai imettävien työntekijöiden terveydelle tai turvallisuudelle aiheutuvan vaaran välttämiseksi. Unkarin hallitus on sitoutunut tarkistamaan tarvittavia yhdenvertaisesta kohtelusta ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistämisestä annetun vuoden 2003 lain N:o CXXV säännöksiä sekä työlainsäädännön vuoden 2012 lain N:o I säännöksiä. Näin ollen asian käsittely lopetettiin 7. kesäkuuta 2018. |
| --- | --- |

(48)

Unkarin perustuslaissa säädetään vanhempien työpaikkojen pakollisesta suojelusta sekä yhdenvertaisen kohtelun periaatteen noudattamisesta. Myös työlainsäädäntöön sisältyy erityisiä naisia sekä lapsia kasvattavia äitejä ja isiä koskevia säännöksiä. Komissio antoi 27. huhtikuuta 2017 perustellun lausunnon, jossa se kehotti Unkaria panemaan asianmukaisesti täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (3), sillä Unkarin laki sisältää sukupuoleen perustuvaa syrjintäkieltoa koskevan poikkeuksen, joka on paljon laajempi kuin kyseisessä direktiivissä säädetty poikkeus. Komissio esitti samana päivänä Unkarille neuvoston direktiivin 92/85/ETY (4) noudattamatta jättämisestä perustellun lausunnon, jossa todettiin, että työnantajilla on velvollisuus mukauttaa työoloja raskaana olevien tai imettävien työntekijöiden terveydelle tai turvallisuudelle aiheutuvan vaaran välttämiseksi. Unkarin hallitus on sitoutunut tarkistamaan tarvittavia yhdenvertaisesta kohtelusta ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistämisestä annetun vuoden 2003 lain N:o CXXV säännöksiä sekä työlainsäädännön vuoden 2012 lain N:o I säännöksiä. Näin ollen asian käsittely lopetettiin 7. kesäkuuta 2018.

| (49) | YK:n ihmisoikeuskomitea ilmaisi 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä huolensa siitä, että perustuslaillisessa syrjintäkiellossa ei selvästi luetella seksuaalista suuntautumista ja sukupuoli-identiteettiä syrjintäperusteina ja että sen rajoittava perhemääritelmä voisi johtaa syrjintään, sillä siihen ei sisälly tietynlaisia perhejärjestelyjä, kuten samaa sukupuolta olevia pariskuntia. Komitea oli myös huolissaan väkivallanteoista ja kielteisistä stereotypioista sekä ennakkoluuloista lesboja, homoja, biseksuaaleja ja transihmisiä kohtaan erityisesti työllisyys- ja koulutusaloilla. |
| --- | --- |

(49)

YK:n ihmisoikeuskomitea ilmaisi 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä huolensa siitä, että perustuslaillisessa syrjintäkiellossa ei selvästi luetella seksuaalista suuntautumista ja sukupuoli-identiteettiä syrjintäperusteina ja että sen rajoittava perhemääritelmä voisi johtaa syrjintään, sillä siihen ei sisälly tietynlaisia perhejärjestelyjä, kuten samaa sukupuolta olevia pariskuntia. Komitea oli myös huolissaan väkivallanteoista ja kielteisistä stereotypioista sekä ennakkoluuloista lesboja, homoja, biseksuaaleja ja transihmisiä kohtaan erityisesti työllisyys- ja koulutusaloilla.

| (50) | YK:n ihmisoikeuskomitea mainitsi 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätöshuomautuksissa myös sen, että suuri määrä henkisesti, älyllisesti ja psykososiaalisesti vajavaisia henkilöitä on pakkosijoitettu hoitolaitoksiin, eristetty ja ohjattu pakkohoitoon, sekä siitä, että suljetuissa laitoksissa on raportoitu esiintyneen väkivaltaista ja julmaa, epäinhimillistä ja halventavaa kohtelua ja niissä on jopa väitetty sattuneen lukuisia tutkimatta jääneitä kuolemantapauksia. |
| --- | --- |

(50)

YK:n ihmisoikeuskomitea mainitsi 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätöshuomautuksissa myös sen, että suuri määrä henkisesti, älyllisesti ja psykososiaalisesti vajavaisia henkilöitä on pakkosijoitettu hoitolaitoksiin, eristetty ja ohjattu pakkohoitoon, sekä siitä, että suljetuissa laitoksissa on raportoitu esiintyneen väkivaltaista ja julmaa, epäinhimillistä ja halventavaa kohtelua ja niissä on jopa väitetty sattuneen lukuisia tutkimatta jääneitä kuolemantapauksia.

Vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet, romanit ja juutalaiset mukaan luettuina, ja suojelu tällaisiin vähemmistöihin kohdistuvilta vihamielisiltä lausunnoilta

| (51) | Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu totesi vierailustaan Unkariin laatimassaan raportissa, joka julkaistiin 16. joulukuuta 2014, että hän oli huolissaan rasismin ja suvaitsemattomuuden lisääntymisestä Unkarissa ja että kaikkein räikein suvaitsemattomuuden muoto oli romanivastaisuus, kuten romaneihin kohdistuva julma ja väkivaltainen käytös sekä puolisotilaalliset marssit ja partiointi romanien asuttamissa kylissä. Hän totesi myös, että huolimatta Unkarin viranomaisten esittämistä kannoista, joissa tuomitaan antisemitistiset puheet, antisemitismi on toistuva ongelma, joka ilmenee vihapuheina ja väkivaltaisuuksina juutalaisia ja juutalaisten omaisuutta kohtaan. Lisäksi hän mainitsi uudelleen puhjenneen muukalaisvihan, joka kohdistuu muuttajiin, kuten turvapaikanhakijoihin ja pakolaisiin, sekä suvaitsemattomuuden, joka kohdistuu muihin sosiaalisiin ryhmiin, kuten hlbti-henkilöihin, köyhiin ja kodittomiin. Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission (ECRI) Unkaria koskevassa 9. kesäkuuta 2015 julkaistussa raportissa mainittiin vastaavanlaisia huolenaiheita. |
| --- | --- |

(51)

Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu totesi vierailustaan Unkariin laatimassaan raportissa, joka julkaistiin 16. joulukuuta 2014, että hän oli huolissaan rasismin ja suvaitsemattomuuden lisääntymisestä Unkarissa ja että kaikkein räikein suvaitsemattomuuden muoto oli romanivastaisuus, kuten romaneihin kohdistuva julma ja väkivaltainen käytös sekä puolisotilaalliset marssit ja partiointi romanien asuttamissa kylissä. Hän totesi myös, että huolimatta Unkarin viranomaisten esittämistä kannoista, joissa tuomitaan antisemitistiset puheet, antisemitismi on toistuva ongelma, joka ilmenee vihapuheina ja väkivaltaisuuksina juutalaisia ja juutalaisten omaisuutta kohtaan. Lisäksi hän mainitsi uudelleen puhjenneen muukalaisvihan, joka kohdistuu muuttajiin, kuten turvapaikanhakijoihin ja pakolaisiin, sekä suvaitsemattomuuden, joka kohdistuu muihin sosiaalisiin ryhmiin, kuten hlbti-henkilöihin, köyhiin ja kodittomiin. Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission (ECRI) Unkaria koskevassa 9. kesäkuuta 2015 julkaistussa raportissa mainittiin vastaavanlaisia huolenaiheita.

| (52) | Kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaa Euroopan neuvoston puiteyleissopimusta käsittelevä neuvoa-antava komitea totesi 25. helmikuuta 2016 hyväksytyssä neljännessä lausunnossaan, että romanit kärsivät edelleen järjestelmällisestä syrjinnästä ja epätasa-arvosta kaikilla elämänalueilla, kuten asumisessa, työllisyydessä, koulutuksessa, terveydenhuollossa ja sosiaaliseen ja poliittiseen elämään osallistumisessa. Euroopan neuvoston ministerikomitea suositteli 5. heinäkuuta 2017, että Unkarin viranomaiset toteuttaisivat kestäviä ja tehokkaita toimia estääkseen ja torjuakseen romanien kärsimää epätasa-arvoa ja syrjintää ja langettaakseen siitä seuraamuksia, parantaakseen tiiviissä neuvotteluyhteistyössä romaniedustajien kanssa romanien elinoloja, terveydenhoitopalvelujen saantia ja työllisyyttä, ryhtyäkseen tehokkaisiin toimenpiteisiin sellaisten käytäntöjen lopettamiseksi, jotka johtavat romanilasten erottelun jatkumiseen kouluissa ja lisätäkseen ponnisteluja romanilasten koulutuksen alalla kohtaamien vaikeuksien voittamiseksi, varmistaakseen, että romanilapsilla on yhtäläiset pääsymahdollisuudet kaikille laadukkaan koulutuksen tasoille ja jatkaakseen toimenpiteitä, joilla estetään lasten sijoittaminen väärin perustein erityiskouluihin ja erityisluokille. Unkarin hallitus on toteuttanut useita merkittäviä toimenpiteitä edistääkseen romanien osallistamista. Se hyväksyi 4. heinäkuuta 2012 työsuojelua koskevan toimintasuunnitelman suojellakseen epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden työllisyyttä ja edistääkseen pitkäaikaistyöttömien työllistymistä. Se hyväksyi myös terveydenhuollon alakohtaisen strategian ”Terve Unkari 2014–2020” vähentääkseen terveyteen liittyvää eriarvoisuutta. Vuonna 2014 se laati aikavälille 2014–2020 strategian, joka koski slummityyppisiin asuinalueisiin puuttumista erillisillä asuinalueilla. Euroopan unionin perusoikeusviraston laatiman perusoikeuksia koskevan vuoden 2018 kertomuksen mukaan niiden romaninuorten osuus, jotka eivät ole pääasiallisesti työelämässä tai koulutuksessa, on noussut 38 prosentista vuonna 2011 aina 51 prosenttiin vuonna 2016. |
| --- | --- |

(52)

Kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaa Euroopan neuvoston puiteyleissopimusta käsittelevä neuvoa-antava komitea totesi 25. helmikuuta 2016 hyväksytyssä neljännessä lausunnossaan, että romanit kärsivät edelleen järjestelmällisestä syrjinnästä ja epätasa-arvosta kaikilla elämänalueilla, kuten asumisessa, työllisyydessä, koulutuksessa, terveydenhuollossa ja sosiaaliseen ja poliittiseen elämään osallistumisessa. Euroopan neuvoston ministerikomitea suositteli 5. heinäkuuta 2017, että Unkarin viranomaiset toteuttaisivat kestäviä ja tehokkaita toimia estääkseen ja torjuakseen romanien kärsimää epätasa-arvoa ja syrjintää ja langettaakseen siitä seuraamuksia, parantaakseen tiiviissä neuvotteluyhteistyössä romaniedustajien kanssa romanien elinoloja, terveydenhoitopalvelujen saantia ja työllisyyttä, ryhtyäkseen tehokkaisiin toimenpiteisiin sellaisten käytäntöjen lopettamiseksi, jotka johtavat romanilasten erottelun jatkumiseen kouluissa ja lisätäkseen ponnisteluja romanilasten koulutuksen alalla kohtaamien vaikeuksien voittamiseksi, varmistaakseen, että romanilapsilla on yhtäläiset pääsymahdollisuudet kaikille laadukkaan koulutuksen tasoille ja jatkaakseen toimenpiteitä, joilla estetään lasten sijoittaminen väärin perustein erityiskouluihin ja erityisluokille. Unkarin hallitus on toteuttanut useita merkittäviä toimenpiteitä edistääkseen romanien osallistamista. Se hyväksyi 4. heinäkuuta 2012 työsuojelua koskevan toimintasuunnitelman suojellakseen epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden työllisyyttä ja edistääkseen pitkäaikaistyöttömien työllistymistä. Se hyväksyi myös terveydenhuollon alakohtaisen strategian ”Terve Unkari 2014–2020” vähentääkseen terveyteen liittyvää eriarvoisuutta. Vuonna 2014 se laati aikavälille 2014–2020 strategian, joka koski slummityyppisiin asuinalueisiin puuttumista erillisillä asuinalueilla. Euroopan unionin perusoikeusviraston laatiman perusoikeuksia koskevan vuoden 2018 kertomuksen mukaan niiden romaninuorten osuus, jotka eivät ole pääasiallisesti työelämässä tai koulutuksessa, on noussut 38 prosentista vuonna 2011 aina 51 prosenttiin vuonna 2016.

| (53) | Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi asiassa Horváth ja Kiss v. Unkari 29. tammikuuta 2013 antamassaan tuomiossa, että asiaa koskevasta Unkarin lainsäädännöstä, sellaisena kuin sitä sovelletaan käytännössä, puuttuivat riittävät suojatoimenpiteet ja että se johti romanilasten yliedustukseen ja erotteluun erityiskouluissa ja erityisluokilla henkisiä vammoja koskevien järjestelmällisten virhediagnoosien vuoksi, mikä merkitsi syrjinnästä vapaata koulutusta koskevan oikeuden loukkausta. Kyseinen tuomio odottaa edelleen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(53)

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi asiassa Horváth ja Kiss v. Unkari 29. tammikuuta 2013 antamassaan tuomiossa, että asiaa koskevasta Unkarin lainsäädännöstä, sellaisena kuin sitä sovelletaan käytännössä, puuttuivat riittävät suojatoimenpiteet ja että se johti romanilasten yliedustukseen ja erotteluun erityiskouluissa ja erityisluokilla henkisiä vammoja koskevien järjestelmällisten virhediagnoosien vuoksi, mikä merkitsi syrjinnästä vapaata koulutusta koskevan oikeuden loukkausta. Kyseinen tuomio odottaa edelleen täytäntöönpanoa.

| (54) | Komissio lähetti 26. toukokuuta 2016 virallisen ilmoituksen Unkarin viranomaisille sekä Unkarin lainsäädännöstä että hallinnollisista käytännöistä, jotka ovat johtaneet siihen, että romanilapsia on suhteettomasti yliedustettuina henkisesti vammaisille lapsille tarkoitetuissa erityiskouluissa ja heihin kohdistetaan tavallisissa kouluissa huomattavaa syrjintää opetuksessa, mikä vaikeuttaa sosiaalista osallisuutta. Unkarin hallitus sitoutui aktiiviseen vuoropuheluun komission kanssa. Unkarin osallistamisstrategiassa keskitytään edistämään osallistavaa koulutusta, vähentämään erottelua, katkaisemaan huono-osaisuuden siirtyminen sukupolvelta toiselle ja luomaan osallistava kouluympäristö. Lisäksi kansallista julkista koulutusta koskevaa lakia täydennettiin tammikuussa 2017 lisätakeilla, ja Unkarin hallitus käynnisti viralliset tarkastukset vuosina 2011–2015, joita seurasivat hallinnon virastojen toimet. |
| --- | --- |

(54)

Komissio lähetti 26. toukokuuta 2016 virallisen ilmoituksen Unkarin viranomaisille sekä Unkarin lainsäädännöstä että hallinnollisista käytännöistä, jotka ovat johtaneet siihen, että romanilapsia on suhteettomasti yliedustettuina henkisesti vammaisille lapsille tarkoitetuissa erityiskouluissa ja heihin kohdistetaan tavallisissa kouluissa huomattavaa syrjintää opetuksessa, mikä vaikeuttaa sosiaalista osallisuutta. Unkarin hallitus sitoutui aktiiviseen vuoropuheluun komission kanssa. Unkarin osallistamisstrategiassa keskitytään edistämään osallistavaa koulutusta, vähentämään erottelua, katkaisemaan huono-osaisuuden siirtyminen sukupolvelta toiselle ja luomaan osallistava kouluympäristö. Lisäksi kansallista julkista koulutusta koskevaa lakia täydennettiin tammikuussa 2017 lisätakeilla, ja Unkarin hallitus käynnisti viralliset tarkastukset vuosina 2011–2015, joita seurasivat hallinnon virastojen toimet.

| (55) | Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi asiassa Balázs v. Unkari 20. lokakuuta 2015 antamassaan tuomiossa, että syrjintäkieltoa oli rikottu, sillä väitettyä romanivastaisuutta ei tutkittu tapauksen motiivina. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi asiassa R.B. v. Unkari, 12. huhtikuuta 2016 antamassaan tuomiossa ja asiassa Király ja Dömötör v. Unkari, 17. tammikuuta 2017 antamassaan tuomiossa, että oikeutta yksityiselämään oli rikottu, sillä rasistisiksi väitettyjä väärinkäytöksiä ei oltu tutkittu riittävästi. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi asiassa M.F. v. Unkari, 31. lokakuuta 2017 antamassaan tuomiossa, että syrjintäkieltoa samoin kuin epäinhimillisen tai halventavan kohtelun kieltoa oli rikottu, koska viranomaiset eivät olleet selvittäneet mahdollisia rasistisia perusteita kyseisen tapahtuman taustalla. Kyseiset tuomiot odottavat edelleen täytäntöönpanoa. Asioissa Balázs v. Unkari ja R.B. v. Unkari annettujen tuomioiden johdosta tuli kuitenkin rikoslaissa voimaan 28. lokakuuta 2016”väkivaltaan tai vihaan yhteisöä vastaan yllyttämistä” koskevan rikoksen tosiseikaston muutos, jolla oli määrä panna täytäntöön neuvoston puitepäätös 2008/913/YOS (5). Rikoslainsäädäntöä tarkistettiin vuonna 2011 siten, että estetään äärioikeistolaisten puolisotilaallisten ryhmien kampanjat sisällyttämällä lainsäädäntöön niin kutsutut ”virkapukurikokset” ja rangaistaan provosoivasta epäsosiaalisesta käytöksestä, joka herättää pelkoa kansallisen, etnisen tai uskonnollisen yhteisön jäsenissä. |
| --- | --- |

(55)

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi asiassa Balázs v. Unkari 20. lokakuuta 2015 antamassaan tuomiossa, että syrjintäkieltoa oli rikottu, sillä väitettyä romanivastaisuutta ei tutkittu tapauksen motiivina. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi asiassa R.B. v. Unkari, 12. huhtikuuta 2016 antamassaan tuomiossa ja asiassa Király ja Dömötör v. Unkari, 17. tammikuuta 2017 antamassaan tuomiossa, että oikeutta yksityiselämään oli rikottu, sillä rasistisiksi väitettyjä väärinkäytöksiä ei oltu tutkittu riittävästi. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi asiassa M.F. v. Unkari, 31. lokakuuta 2017 antamassaan tuomiossa, että syrjintäkieltoa samoin kuin epäinhimillisen tai halventavan kohtelun kieltoa oli rikottu, koska viranomaiset eivät olleet selvittäneet mahdollisia rasistisia perusteita kyseisen tapahtuman taustalla. Kyseiset tuomiot odottavat edelleen täytäntöönpanoa. Asioissa Balázs v. Unkari ja R.B. v. Unkari annettujen tuomioiden johdosta tuli kuitenkin rikoslaissa voimaan 28. lokakuuta 2016”väkivaltaan tai vihaan yhteisöä vastaan yllyttämistä” koskevan rikoksen tosiseikaston muutos, jolla oli määrä panna täytäntöön neuvoston puitepäätös 2008/913/YOS (5). Rikoslainsäädäntöä tarkistettiin vuonna 2011 siten, että estetään äärioikeistolaisten puolisotilaallisten ryhmien kampanjat sisällyttämällä lainsäädäntöön niin kutsutut ”virkapukurikokset” ja rangaistaan provosoivasta epäsosiaalisesta käytöksestä, joka herättää pelkoa kansallisen, etnisen tai uskonnollisen yhteisön jäsenissä.

| (56) | Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto toteutti 29. kesäkuuta–1. heinäkuuta 2015 arviointikäynnin Unkarissa Miskolcin kaupunginhallituksen toimien jälkeen, jotka koskivat romanien pakkohäätöjä. Paikallisviranomaiset sovelsivat romanivastaisten toimenpiteiden mallia jo ennen paikalliseen määräykseen vuonna 2014 tehtyä muutosta, ja kaupungin julkiset johtohahmot esittivät usein romanien vastaisia lausuntoja. Miskolcin pormestarin raportoitiin todenneen helmikuussa 2013, että hän halusi siivota kaupungista ”epäsosiaaliset ja perverssit romanit”, joiden väitettiin hyötyvän laittomasti Nest-ohjelmasta (Fészekrakó-ohjelma), joka koskee asumistukia sekä tuetuissa asunnoissa vuokralla asuvien henkilöiden tukemista vuokra- ja ylläpitokustannuksissa. Hänen lausunnostaan alkoi sarja karkotuksia, ja kyseisen kuukauden aikana viisikymmentä asuntoa 273:sta siirrettiin toiseen luokkaan – myös alueen siivoamiseksi stadionin uudistamista varten. Hallituksen asiasta vastaavan yksikön valituksesta korkein oikeus kumosi asiaa koskevat kohdat 28. huhtikuuta 2015 tekemässään päätöksessä. Unkarin perusoikeuksien komissaari ja kansallisten vähemmistöjen oikeuksien varakomissaari antoivat 5. kesäkuuta 2015 yhteisen lausunnon Miskolcin romanien perusoikeuksien rikkomisesta. Paikallishallinto ei noudattanut lausunnossa esitettyjä suosituksia. Unkarin yhdenvertaisesta kohtelusta vastaava viranomainen toteutti myös tutkimuksen ja antoi heinäkuussa 2015 päätöksensä, jossa se kehotti paikallishallintoa lopettamaan kaikki häädöt ja kehittämään toimintasuunnitelman ihmisarvoisen asumisen tarjoamiseksi. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu lähetti 26. tammikuuta 2016 Albanian, Bulgarian, Ranskan, Unkarin, Italian, Serbian ja Ruotsin hallituksille kirjeet, jotka koskivat romanien pakkohäätöjä. Unkarin viranomaisille osoitetussa kirjeessä ilmaistiin huoli romanien kohtelusta Miskolcissa. Toimintasuunnitelma hyväksyttiin 21. huhtikuuta 2016 ja siihen mennessä perustettiin myös sosiaalisesta asuntotuotannosta vastaava virasto. Yhdenvertaisesta kohtelusta vastaava viranomainen totesi päätöksessään 14. lokakuuta 2016, että kunta oli täyttänyt velvoitteensa. ECRI totesi kuitenkin Unkarin osalta 15. toukokuuta 2018 julkaistujen suositusten täytäntöönpanoa koskevissa päätelmissään, että vaikka romanien asumisolojen parantamiseksi on tapahtunut myönteistä kehitystä, sen suositusta ei ollut pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

(56)

Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto toteutti 29. kesäkuuta–1. heinäkuuta 2015 arviointikäynnin Unkarissa Miskolcin kaupunginhallituksen toimien jälkeen, jotka koskivat romanien pakkohäätöjä. Paikallisviranomaiset sovelsivat romanivastaisten toimenpiteiden mallia jo ennen paikalliseen määräykseen vuonna 2014 tehtyä muutosta, ja kaupungin julkiset johtohahmot esittivät usein romanien vastaisia lausuntoja. Miskolcin pormestarin raportoitiin todenneen helmikuussa 2013, että hän halusi siivota kaupungista ”epäsosiaaliset ja perverssit romanit”, joiden väitettiin hyötyvän laittomasti Nest-ohjelmasta (Fészekrakó-ohjelma), joka koskee asumistukia sekä tuetuissa asunnoissa vuokralla asuvien henkilöiden tukemista vuokra- ja ylläpitokustannuksissa. Hänen lausunnostaan alkoi sarja karkotuksia, ja kyseisen kuukauden aikana viisikymmentä asuntoa 273:sta siirrettiin toiseen luokkaan – myös alueen siivoamiseksi stadionin uudistamista varten. Hallituksen asiasta vastaavan yksikön valituksesta korkein oikeus kumosi asiaa koskevat kohdat 28. huhtikuuta 2015 tekemässään päätöksessä. Unkarin perusoikeuksien komissaari ja kansallisten vähemmistöjen oikeuksien varakomissaari antoivat 5. kesäkuuta 2015 yhteisen lausunnon Miskolcin romanien perusoikeuksien rikkomisesta. Paikallishallinto ei noudattanut lausunnossa esitettyjä suosituksia. Unkarin yhdenvertaisesta kohtelusta vastaava viranomainen toteutti myös tutkimuksen ja antoi heinäkuussa 2015 päätöksensä, jossa se kehotti paikallishallintoa lopettamaan kaikki häädöt ja kehittämään toimintasuunnitelman ihmisarvoisen asumisen tarjoamiseksi. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu lähetti 26. tammikuuta 2016 Albanian, Bulgarian, Ranskan, Unkarin, Italian, Serbian ja Ruotsin hallituksille kirjeet, jotka koskivat romanien pakkohäätöjä. Unkarin viranomaisille osoitetussa kirjeessä ilmaistiin huoli romanien kohtelusta Miskolcissa. Toimintasuunnitelma hyväksyttiin 21. huhtikuuta 2016 ja siihen mennessä perustettiin myös sosiaalisesta asuntotuotannosta vastaava virasto. Yhdenvertaisesta kohtelusta vastaava viranomainen totesi päätöksessään 14. lokakuuta 2016, että kunta oli täyttänyt velvoitteensa. ECRI totesi kuitenkin Unkarin osalta 15. toukokuuta 2018 julkaistujen suositusten täytäntöönpanoa koskevissa päätelmissään, että vaikka romanien asumisolojen parantamiseksi on tapahtunut myönteistä kehitystä, sen suositusta ei ollut pantu täytäntöön.

| (57) | Euroopan neuvoston ministerikomitea suositti 5. heinäkuuta 2017 tekemässään päätöksessä, että Unkarin viranomaiset jatkaisivat juutalaisyhteisön kanssa käytävän vuoropuhelun parantamista ja tekisivät siitä pysyvän ja laittaisivat ehdottomasti etusijalle antisemitismin torjumisena julkisilla paikoilla, ponnistelisivat hellittämättä ja tehokkaasti kaikkien rasististen ja etnisyyteen perustuvien tai antisemitististen toimien estämiseksi, havaitsemiseksi, tutkimiseksi, niistä syytteeseen asettamiseksi ja seuraamusten langettamiseksi, sekä harkitsisivat lain muuttamista siten, että varmistetaan mahdollisimman laaja oikeussuoja rasistisia rikoksia vastaan. |
| --- | --- |

(57)

Euroopan neuvoston ministerikomitea suositti 5. heinäkuuta 2017 tekemässään päätöksessä, että Unkarin viranomaiset jatkaisivat juutalaisyhteisön kanssa käytävän vuoropuhelun parantamista ja tekisivät siitä pysyvän ja laittaisivat ehdottomasti etusijalle antisemitismin torjumisena julkisilla paikoilla, ponnistelisivat hellittämättä ja tehokkaasti kaikkien rasististen ja etnisyyteen perustuvien tai antisemitististen toimien estämiseksi, havaitsemiseksi, tutkimiseksi, niistä syytteeseen asettamiseksi ja seuraamusten langettamiseksi, sekä harkitsisivat lain muuttamista siten, että varmistetaan mahdollisimman laaja oikeussuoja rasistisia rikoksia vastaan.

| (58) | Unkarin hallitus teki päätöksen holokaustista selvinneiden eläkkeiden 50 prosentin korotuksesta vuonna 2012, perusti Unkarin holokausti – 2014 -muistokomitean vuonna 2013, julisti vuoden 2014 holokaustin muistovuodeksi, käynnisti useiden unkarilaisten synagogien ja juutalaisten hautausmaiden perusparannus- ja kunnostusohjelmia ja valmistautuu parhaillaan vuoden 2019 Euroopan Maccabi-pelien järjestämiseen Budapestissa. Unkarin oikeudellisissa säännöksissä määritellään useita rikoksia, jotka liittyvät vihaan tai vihaan yllyttämiseen ja jotka käsittävät myös antisemitismin tai holokaustin kieltämisen tai mustamaalaamisen. Unkari sai kansainvälisen holokaustin muistoa kunnioittavan liiton (IHRA) puheenjohtajuuden vuosiksi 2015–2016. Unkarin pääministeri käytti kuitenkin 15. maaliskuuta 2018 Budapestissa pitämässään puheessa hyökkäävän puheenvuoron, joka sisälsi selkeän antisemitistisiä George Sorosiin kohdistuvia stereotypioita ja joka olisi voitu katsoa rangaistavaksi. |
| --- | --- |

(58)

Unkarin hallitus teki päätöksen holokaustista selvinneiden eläkkeiden 50 prosentin korotuksesta vuonna 2012, perusti Unkarin holokausti – 2014 -muistokomitean vuonna 2013, julisti vuoden 2014 holokaustin muistovuodeksi, käynnisti useiden unkarilaisten synagogien ja juutalaisten hautausmaiden perusparannus- ja kunnostusohjelmia ja valmistautuu parhaillaan vuoden 2019 Euroopan Maccabi-pelien järjestämiseen Budapestissa. Unkarin oikeudellisissa säännöksissä määritellään useita rikoksia, jotka liittyvät vihaan tai vihaan yllyttämiseen ja jotka käsittävät myös antisemitismin tai holokaustin kieltämisen tai mustamaalaamisen. Unkari sai kansainvälisen holokaustin muistoa kunnioittavan liiton (IHRA) puheenjohtajuuden vuosiksi 2015–2016. Unkarin pääministeri käytti kuitenkin 15. maaliskuuta 2018 Budapestissa pitämässään puheessa hyökkäävän puheenvuoron, joka sisälsi selkeän antisemitistisiä George Sorosiin kohdistuvia stereotypioita ja joka olisi voitu katsoa rangaistavaksi.

| (59) | YK:n ihmisoikeuskomitea ilmaisi 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä huolensa tiedoista, joiden mukaan romaniyhteisö kärsii edelleen laajalle levinneestä syrjinnästä ja syrjäytymisestä, työttömyydestä sekä erottelusta asumisessa ja koulutuksessa. Se oli erityisen huolissaan, että julkista opetusta koskevasta laista huolimatta kouluissa, erityisesti kirkon kouluissa ja yksityisissä kouluissa, syrjintä on edelleen yleistä, ja lievästi vammaisille lapsille tarkoitettuihin kouluihin sijoitettujen romanilasten määrä on yhä suhteettoman suuri. Se mainitsi myös huolensa viharikosten levinneisyydestä ja poliittisessa keskustelussa, tiedotusvälineissä ja internetissä esiintyvästä vihapuheesta, joka kohdistuu vähemmistöihin, kuten romaneihin, muslimeihin, maahanmuuttajiin ja pakolaisiin, myös hallituksen rahoittamien kampanjoiden yhteydessä. Komitea oli huolissaan myös antisemitististen stereotypioiden yleisyydestä. Komitea pani myös huolestuneena merkille väitteet, joiden mukaan rekisteröityjen viharikosten määrä on erittäin alhainen, koska poliisi jättää ne usein tutkimatta eikä nosta syytteitä, vaikka kyseessä olisivat uskottavat viharikoksia ja rikollisia vihapuheita koskevat väitteet. Komitea oli myös huolissaan tiedoista siitä, että poliisi harjoittaa edelleen rotuun perustuvaa romanien profilointia. |
| --- | --- |

(59)

YK:n ihmisoikeuskomitea ilmaisi 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä huolensa tiedoista, joiden mukaan romaniyhteisö kärsii edelleen laajalle levinneestä syrjinnästä ja syrjäytymisestä, työttömyydestä sekä erottelusta asumisessa ja koulutuksessa. Se oli erityisen huolissaan, että julkista opetusta koskevasta laista huolimatta kouluissa, erityisesti kirkon kouluissa ja yksityisissä kouluissa, syrjintä on edelleen yleistä, ja lievästi vammaisille lapsille tarkoitettuihin kouluihin sijoitettujen romanilasten määrä on yhä suhteettoman suuri. Se mainitsi myös huolensa viharikosten levinneisyydestä ja poliittisessa keskustelussa, tiedotusvälineissä ja internetissä esiintyvästä vihapuheesta, joka kohdistuu vähemmistöihin, kuten romaneihin, muslimeihin, maahanmuuttajiin ja pakolaisiin, myös hallituksen rahoittamien kampanjoiden yhteydessä. Komitea oli huolissaan myös antisemitististen stereotypioiden yleisyydestä. Komitea pani myös huolestuneena merkille väitteet, joiden mukaan rekisteröityjen viharikosten määrä on erittäin alhainen, koska poliisi jättää ne usein tutkimatta eikä nosta syytteitä, vaikka kyseessä olisivat uskottavat viharikoksia ja rikollisia vihapuheita koskevat väitteet. Komitea oli myös huolissaan tiedoista siitä, että poliisi harjoittaa edelleen rotuun perustuvaa romanien profilointia.

| (60) | Gyöngyöspatan kylän tapauksessa, jossa paikallinen poliisi määräsi sakkoja ainoastaan romaneille vähäisten liikennerikkomusten vuoksi, ensimmäisen oikeusasteen tuomiossa todettiin, että kyseessä oli häirintä ja romaneihin kohdistuva välitön syrjintä, vaikka yksittäiset toimenpiteet olisivat olleet laillisia. Toisen oikeusasteen tuomioistuin ja korkein oikeus katsoivat, että Unkarin kansalaisoikeusunioni, joka oli esittänyt yleisen kanteen (actio popularis), ei voinut esittää näyttöä syrjinnästä. Asia vietiin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen. |
| --- | --- |

(60)

Gyöngyöspatan kylän tapauksessa, jossa paikallinen poliisi määräsi sakkoja ainoastaan romaneille vähäisten liikennerikkomusten vuoksi, ensimmäisen oikeusasteen tuomiossa todettiin, että kyseessä oli häirintä ja romaneihin kohdistuva välitön syrjintä, vaikka yksittäiset toimenpiteet olisivat olleet laillisia. Toisen oikeusasteen tuomioistuin ja korkein oikeus katsoivat, että Unkarin kansalaisoikeusunioni, joka oli esittänyt yleisen kanteen (actio popularis), ei voinut esittää näyttöä syrjinnästä. Asia vietiin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen.

| (61) | Perustuslain neljännen muutoksen mukaan sananvapautta ei saa käyttää Unkarin kansakunnan tai minkään kansallisen, etnisen, rodullisen tai uskonnollisen yhteisön loukkaamiseen. Unkarin rikoslaissa tuomitaan väkivaltaan tai vihaan yllyttäminen yhteisön jäsentä vastaan. Hallitus on perustanut viharikosten vastaisen työryhmän, joka tarjoaa poliiseille koulutusta ja auttaa uhreja tekemään yhteistyötä poliisin kanssa ja ilmoittamaan tapahtumista. |
| --- | --- |

(61)

Perustuslain neljännen muutoksen mukaan sananvapautta ei saa käyttää Unkarin kansakunnan tai minkään kansallisen, etnisen, rodullisen tai uskonnollisen yhteisön loukkaamiseen. Unkarin rikoslaissa tuomitaan väkivaltaan tai vihaan yllyttäminen yhteisön jäsentä vastaan. Hallitus on perustanut viharikosten vastaisen työryhmän, joka tarjoaa poliiseille koulutusta ja auttaa uhreja tekemään yhteistyötä poliisin kanssa ja ilmoittamaan tapahtumista.

Muuttajien, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten perusoikeudet

| (62) | YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu ilmaisi 3. heinäkuuta 2015 huolensa turvapaikkalainsäädännön muuttamista koskevasta nopeutetusta menettelystä. YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu ilmaisi 17. syyskuuta 2015 mielipiteensä siitä, että Unkarin tapa kohdella pakolaisia ja maahanmuuttajia oli kansainvälisen oikeuden vastainen. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu esitti 27. marraskuuta 2015 lausunnon, jonka mukaan Unkarin suhtautuminen pakolaishaasteeseen ei ole ihmisoikeuksien mukainen. YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu, Euroopan neuvosto ja Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto kehottivat 21. joulukuuta 2015 Unkaria pidättymään sellaisista toimintalinjoista ja käytännöistä, jotka edistävät suvaitsemattomuutta ja pelkoa ja lietsovat muukalaisvihaa pakolaisia ja muuttajia kohtaan. YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu ilmaisi 6. kesäkuuta 2016 huolensa lisääntyvistä väitteistä, joiden mukaan Unkarin rajaviranomaiset kohtelevat huonosti turvapaikanhakijoita ja maahan muuttajia, ja laajemmin rajoittavista raja- ja lainsäädäntötoimenpiteistä, myös turvapaikkamenettelyyn pääsyssä. YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu kehotti 10. huhtikuuta 2017 keskeyttämään välittömästi Dublin-asetuksen mukaisen turvapaikanhakijoiden siirtämisen Unkariin. Vuonna 2017 Unkarissa jätetystä 3 397:stä kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta 2 880 hylättiin eli hylättyjen hakemusten osuus oli 69,1 prosenttia. Vuonna 2015 kansainvälistä suojelua koskeviin hakemuksiin liittyvistä 480 muutoksenhakupyynnöstä 40 hyväksyttiin, mikä vastaa 9:ä prosenttia. Vuonna 2016 muutoksenhakupyyntöjä tehtiin 775, joista hyväksyttiin viisi, mikä vastaa yhtä prosenttia, kun taas vuonna 2017 muutoksenhakupyyntöjä ei tehty. |
| --- | --- |

(62)

YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu ilmaisi 3. heinäkuuta 2015 huolensa turvapaikkalainsäädännön muuttamista koskevasta nopeutetusta menettelystä. YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu ilmaisi 17. syyskuuta 2015 mielipiteensä siitä, että Unkarin tapa kohdella pakolaisia ja maahanmuuttajia oli kansainvälisen oikeuden vastainen. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu esitti 27. marraskuuta 2015 lausunnon, jonka mukaan Unkarin suhtautuminen pakolaishaasteeseen ei ole ihmisoikeuksien mukainen. YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu, Euroopan neuvosto ja Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto kehottivat 21. joulukuuta 2015 Unkaria pidättymään sellaisista toimintalinjoista ja käytännöistä, jotka edistävät suvaitsemattomuutta ja pelkoa ja lietsovat muukalaisvihaa pakolaisia ja muuttajia kohtaan. YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu ilmaisi 6. kesäkuuta 2016 huolensa lisääntyvistä väitteistä, joiden mukaan Unkarin rajaviranomaiset kohtelevat huonosti turvapaikanhakijoita ja maahan muuttajia, ja laajemmin rajoittavista raja- ja lainsäädäntötoimenpiteistä, myös turvapaikkamenettelyyn pääsyssä. YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu kehotti 10. huhtikuuta 2017 keskeyttämään välittömästi Dublin-asetuksen mukaisen turvapaikanhakijoiden siirtämisen Unkariin. Vuonna 2017 Unkarissa jätetystä 3 397:stä kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta 2 880 hylättiin eli hylättyjen hakemusten osuus oli 69,1 prosenttia. Vuonna 2015 kansainvälistä suojelua koskeviin hakemuksiin liittyvistä 480 muutoksenhakupyynnöstä 40 hyväksyttiin, mikä vastaa 9:ä prosenttia. Vuonna 2016 muutoksenhakupyyntöjä tehtiin 775, joista hyväksyttiin viisi, mikä vastaa yhtä prosenttia, kun taas vuonna 2017 muutoksenhakupyyntöjä ei tehty.

| (63) | Euroopan raja- ja merivartioviraston perusoikeusvaltuutettu vieraili Unkarissa lokakuussa 2016 ja maaliskuussa 2017, koska hän epäili, että virasto saattoi toimia olosuhteissa, joissa ei kunnioiteta, suojella ja noudateta Unkarin ja Serbian välisen rajan ylittäneiden henkilöiden oikeuksia, mikä saattaa asettaa viraston tilanteeseen, jossa tosiasiallisesti rikotaan Euroopan unionin perusoikeuskirjaa. Perusoikeusvaltuutettu totesi maaliskuussa 2017, että riski siitä, että virasto yhteisvastuullisesti rikkoo Euroopan raja- ja merivartiostosta annetun asetuksen 34 artiklassa tarkoitettuja perusoikeuksia, on hyvin suuri. |
| --- | --- |

(63)

Euroopan raja- ja merivartioviraston perusoikeusvaltuutettu vieraili Unkarissa lokakuussa 2016 ja maaliskuussa 2017, koska hän epäili, että virasto saattoi toimia olosuhteissa, joissa ei kunnioiteta, suojella ja noudateta Unkarin ja Serbian välisen rajan ylittäneiden henkilöiden oikeuksia, mikä saattaa asettaa viraston tilanteeseen, jossa tosiasiallisesti rikotaan Euroopan unionin perusoikeuskirjaa. Perusoikeusvaltuutettu totesi maaliskuussa 2017, että riski siitä, että virasto yhteisvastuullisesti rikkoo Euroopan raja- ja merivartiostosta annetun asetuksen 34 artiklassa tarkoitettuja perusoikeuksia, on hyvin suuri.

| (64) | Mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä totesi 3. heinäkuuta 2014, että turvapaikanhakijoiden ja laittomien maahanmuuttajien tilannetta on parannettava määrätietoisesti ja siihen on kiinnitettävä huomiota, jotta varmistetaan, ettei ihmisten vapautta riistetä mielivaltaisesti. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu toteaa olevansa samaa mieltä erityisesti ilman huoltajaa olevien alaikäisten vangitsemista koskevista huolenaiheista Unkariin tekemästään vierailusta laatimassaan raportissa, joka julkaistiin 16. joulukuuta 2014. Eurooppalainen komitea kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen estämiseksi (CPT) vieraili Unkarissa 21.–27. lokakuuta 2015 ja toi raportissaan esiin huomattavan määrän ulkomaiden kansalaisten (ilman huoltajaa olevat alaikäiset mukaan luettuina) väitteitä siitä, että poliisiviranomaiset ja maahanmuutto- ja turvapaikkakeskuksissa työskentelevät aseistetut vartijat olivat pahoinpidelleet heitä fyysisesti. YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu totesi 7. maaliskuuta 2017 olevansa huolissaan Unkarin parlamentin äänestämästä uudesta laista, jonka mukaan turvapaikanhakijoiden, myös lasten, säilöönotosta tehdään pakollista koko turvapaikkamenettelyn ajaksi. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu esitti 8. maaliskuuta 2017 lausunnon, josta myös kävi ilmi huoli kyseisestä laista. YK:n kidutuksenvastainen alakomitea kehotti 31. maaliskuuta 2017 Unkaria puuttumaan välittömästi liiallisiin pidätyksiin ja tutkimaan niille vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

(64)

Mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä totesi 3. heinäkuuta 2014, että turvapaikanhakijoiden ja laittomien maahanmuuttajien tilannetta on parannettava määrätietoisesti ja siihen on kiinnitettävä huomiota, jotta varmistetaan, ettei ihmisten vapautta riistetä mielivaltaisesti. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu toteaa olevansa samaa mieltä erityisesti ilman huoltajaa olevien alaikäisten vangitsemista koskevista huolenaiheista Unkariin tekemästään vierailusta laatimassaan raportissa, joka julkaistiin 16. joulukuuta 2014. Eurooppalainen komitea kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen estämiseksi (CPT) vieraili Unkarissa 21.–27. lokakuuta 2015 ja toi raportissaan esiin huomattavan määrän ulkomaiden kansalaisten (ilman huoltajaa olevat alaikäiset mukaan luettuina) väitteitä siitä, että poliisiviranomaiset ja maahanmuutto- ja turvapaikkakeskuksissa työskentelevät aseistetut vartijat olivat pahoinpidelleet heitä fyysisesti. YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu totesi 7. maaliskuuta 2017 olevansa huolissaan Unkarin parlamentin äänestämästä uudesta laista, jonka mukaan turvapaikanhakijoiden, myös lasten, säilöönotosta tehdään pakollista koko turvapaikkamenettelyn ajaksi. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu esitti 8. maaliskuuta 2017 lausunnon, josta myös kävi ilmi huoli kyseisestä laista. YK:n kidutuksenvastainen alakomitea kehotti 31. maaliskuuta 2017 Unkaria puuttumaan välittömästi liiallisiin pidätyksiin ja tutkimaan niille vaihtoehtoja.

| (65) | Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi asiassa O.M. v. Unkari 5. heinäkuuta 2016 antamassaan tuomiossa, että oikeutta vapauteen ja turvallisuuteen oli rikottu pidätyksen yhteydessä, joka lähenteli mielivaltaisuutta. Viranomaiset epäonnistuivat erityisesti huolellisuuden noudattamisessa määrätessään kantajan pidätyksestä, sillä he eivät ottaneet huomioon haavoittuvassa asemassa olevan henkilön tilannetta eli esimerkiksi sitä, ovatko kantajan kaltaiset hlbt-ihmiset turvassa vai turvattomia tutkintavankeudessa muiden pidätettyjen henkilöiden joukossa, joista monet ovat lähtöisin maista, joissa vallitsee laajalle levinneitä kulttuurisia tai uskonnollisia ennakkoluuloja tällaisia henkilöitä vastaan. Kyseinen tuomio odottaa edelleen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(65)

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi asiassa O.M. v. Unkari 5. heinäkuuta 2016 antamassaan tuomiossa, että oikeutta vapauteen ja turvallisuuteen oli rikottu pidätyksen yhteydessä, joka lähenteli mielivaltaisuutta. Viranomaiset epäonnistuivat erityisesti huolellisuuden noudattamisessa määrätessään kantajan pidätyksestä, sillä he eivät ottaneet huomioon haavoittuvassa asemassa olevan henkilön tilannetta eli esimerkiksi sitä, ovatko kantajan kaltaiset hlbt-ihmiset turvassa vai turvattomia tutkintavankeudessa muiden pidätettyjen henkilöiden joukossa, joista monet ovat lähtöisin maista, joissa vallitsee laajalle levinneitä kulttuurisia tai uskonnollisia ennakkoluuloja tällaisia henkilöitä vastaan. Kyseinen tuomio odottaa edelleen täytäntöönpanoa.

| (66) | Muuttoliikettä ja pakolaisia käsittelevä Euroopan neuvoston pääsihteerin erityisedustaja vieraili 12.–16. kesäkuuta 2017 Serbiassa ja kahdella kauttakulkualueella Unkarissa. Erityisedustaja totesi raportissaan, että maahanmuuttajien ja pakolaisten väkivaltaiset palautukset Unkarista Serbiaan herättävät huolta Euroopan ihmisoikeussopimuksen 2 artiklan (oikeus elämään) ja 3 artiklan (kidutuksen kielto) osalta. Erityisedustaja totesi myös, että rajoittavat käytännöt turvapaikanhakijoiden vastaanottamisessa Röszken ja Tompan kauttakulkualueille saavat turvapaikanhakijat usein turvautumaan laittomiin rajanylityskeinoihin, jolloin heidän on turvauduttava salakuljettajien ja ihmiskauppiaiden apuun kaikkine siihen liittyvine riskeineen. Hän totesi, että kauttakulkualueilla toteutettaviin turvapaikkamenettelyihin ei liity riittäviä takeita turvapaikanhakijoiden suojelemiseksi palauttamiselta maihin, joissa heihin on vaarassa kohdistua Euroopan ihmisoikeussopimuksen 2 ja 3 artiklan vastainen kohtelu. Erityisedustaja totesi lopuksi, että Unkarin lainsäädäntö ja käytännöt on saatettava Euroopan ihmisoikeussopimuksen vaatimusten mukaisiksi. Erityisedustaja esitti useita suosituksia, mukaan luettuna kehotus Unkarin viranomaisille ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin, kuten tarkistaa asiaa koskevaa lainsäädäntökehystä ja muuttaa asiaa koskevia käytäntöjä, varmistaa, että ketään rajalle saapuvia tai Unkarin alueella olevia ulkomaiden kansalaisia ei estetä jättämästä kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta. Euroopan neuvoston Lanzaroten komitea (Euroopan neuvoston lasten suojelemista seksuaalista riistoa ja seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanoa valvova komitea) vieraili 5.–7. heinäkuuta 2017 myös kahdella kauttakulkualueella ja esitti useita suosituksia, kuten kehotuksen kohdella kaikkia alle 18-vuotiaita henkilöitä lapsina ilman heidän ikäänsä perustuvaa syrjintää, varmistaa, että kaikkia Unkarin lainkäyttövaltaan kuuluvia lapsia suojellaan seksuaalista riistoa ja hyväksikäyttöä vastaan, ja kehotuksen sijoittaa heidät järjestelmällisesti lastensuojelulaitoksiin, jotta heitä voidaan suojella aikuisten ja nuorten kauttakulkualueilla heitä kohtaan mahdollisesti harjoittamalta seksuaaliselta riistolta ja hyväksikäytöltä. Euroopan neuvoston ihmiskaupan vastaisen toiminnan asiantuntijaryhmän (GRETA) delegaatio vieraili 18.–20. joulukuuta 2017 Unkarissa, myös kahdella kauttakulkualueella, ja totesi, että kauttakulkualuetta, jossa tosiasiallisesti viedään henkilöiden vapaus, ei voida katsoa asianmukaiseksi ja turvalliseksi ihmiskaupan uhrien majoitukseksi. Se kehotti Unkarin viranomaisia luomaan oikeudellisen kehyksen ihmiskaupan uhrien tunnistamiseksi vailla laillista oleskelulupaa olevien kolmansien maiden kansalaisten keskuudesta ja lisäämään menettelyjä ihmiskaupan uhrien tunnistamiseksi turvapaikanhakijoiden ja laittomien siirtolaisten keskuudessa. Alkaen 1. tammikuuta 2018 otettiin käyttöön lisäsäännöksiä alaikäisten suojelusta yleisesti ja erityisesti ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojelusta. Alaikäisiä turvapaikanhakijoita varten kehitettiin muun muassa erityinen opetussuunnitelma. ECRI mainitsi 15. toukokuuta 2018 julkaistuissa Unkaria koskevien suositusten täytäntöönpanoa koskevissa päätelmissään, että vaikka Unkariin on kohdistunut valtavia haasteita muuttajien ja pakolaisten joukkosaapumisten vuoksi, se on tyrmistynyt tilanteeseen vastaamiseksi toteutetuista toimenpiteistä ja tilanteen vakavasta heikentymisestä sen viidennen kertomuksen jälkeen. Viranomaisten olisi kiireesti lopetettava pidätykset kauttakulkualueilla erityisesti, kun kyse on lapsiperheistä ja ilman huoltajaa saapuvista alaikäisistä. |
| --- | --- |

(66)

Muuttoliikettä ja pakolaisia käsittelevä Euroopan neuvoston pääsihteerin erityisedustaja vieraili 12.–16. kesäkuuta 2017 Serbiassa ja kahdella kauttakulkualueella Unkarissa. Erityisedustaja totesi raportissaan, että maahanmuuttajien ja pakolaisten väkivaltaiset palautukset Unkarista Serbiaan herättävät huolta Euroopan ihmisoikeussopimuksen 2 artiklan (oikeus elämään) ja 3 artiklan (kidutuksen kielto) osalta. Erityisedustaja totesi myös, että rajoittavat käytännöt turvapaikanhakijoiden vastaanottamisessa Röszken ja Tompan kauttakulkualueille saavat turvapaikanhakijat usein turvautumaan laittomiin rajanylityskeinoihin, jolloin heidän on turvauduttava salakuljettajien ja ihmiskauppiaiden apuun kaikkine siihen liittyvine riskeineen. Hän totesi, että kauttakulkualueilla toteutettaviin turvapaikkamenettelyihin ei liity riittäviä takeita turvapaikanhakijoiden suojelemiseksi palauttamiselta maihin, joissa heihin on vaarassa kohdistua Euroopan ihmisoikeussopimuksen 2 ja 3 artiklan vastainen kohtelu. Erityisedustaja totesi lopuksi, että Unkarin lainsäädäntö ja käytännöt on saatettava Euroopan ihmisoikeussopimuksen vaatimusten mukaisiksi. Erityisedustaja esitti useita suosituksia, mukaan luettuna kehotus Unkarin viranomaisille ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin, kuten tarkistaa asiaa koskevaa lainsäädäntökehystä ja muuttaa asiaa koskevia käytäntöjä, varmistaa, että ketään rajalle saapuvia tai Unkarin alueella olevia ulkomaiden kansalaisia ei estetä jättämästä kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta. Euroopan neuvoston Lanzaroten komitea (Euroopan neuvoston lasten suojelemista seksuaalista riistoa ja seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanoa valvova komitea) vieraili 5.–7. heinäkuuta 2017 myös kahdella kauttakulkualueella ja esitti useita suosituksia, kuten kehotuksen kohdella kaikkia alle 18-vuotiaita henkilöitä lapsina ilman heidän ikäänsä perustuvaa syrjintää, varmistaa, että kaikkia Unkarin lainkäyttövaltaan kuuluvia lapsia suojellaan seksuaalista riistoa ja hyväksikäyttöä vastaan, ja kehotuksen sijoittaa heidät järjestelmällisesti lastensuojelulaitoksiin, jotta heitä voidaan suojella aikuisten ja nuorten kauttakulkualueilla heitä kohtaan mahdollisesti harjoittamalta seksuaaliselta riistolta ja hyväksikäytöltä. Euroopan neuvoston ihmiskaupan vastaisen toiminnan asiantuntijaryhmän (GRETA) delegaatio vieraili 18.–20. joulukuuta 2017 Unkarissa, myös kahdella kauttakulkualueella, ja totesi, että kauttakulkualuetta, jossa tosiasiallisesti viedään henkilöiden vapaus, ei voida katsoa asianmukaiseksi ja turvalliseksi ihmiskaupan uhrien majoitukseksi. Se kehotti Unkarin viranomaisia luomaan oikeudellisen kehyksen ihmiskaupan uhrien tunnistamiseksi vailla laillista oleskelulupaa olevien kolmansien maiden kansalaisten keskuudesta ja lisäämään menettelyjä ihmiskaupan uhrien tunnistamiseksi turvapaikanhakijoiden ja laittomien siirtolaisten keskuudessa. Alkaen 1. tammikuuta 2018 otettiin käyttöön lisäsäännöksiä alaikäisten suojelusta yleisesti ja erityisesti ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojelusta. Alaikäisiä turvapaikanhakijoita varten kehitettiin muun muassa erityinen opetussuunnitelma. ECRI mainitsi 15. toukokuuta 2018 julkaistuissa Unkaria koskevien suositusten täytäntöönpanoa koskevissa päätelmissään, että vaikka Unkariin on kohdistunut valtavia haasteita muuttajien ja pakolaisten joukkosaapumisten vuoksi, se on tyrmistynyt tilanteeseen vastaamiseksi toteutetuista toimenpiteistä ja tilanteen vakavasta heikentymisestä sen viidennen kertomuksen jälkeen. Viranomaisten olisi kiireesti lopetettava pidätykset kauttakulkualueilla erityisesti, kun kyse on lapsiperheistä ja ilman huoltajaa saapuvista alaikäisistä.

| (67) | Elokuun 2018 puolivälissä maahanmuuttoviranomaiset lopettivat ruoan antamisen aikuisille turvapaikanhakijoille, jotka olivat hakeneet muutosta tutkittavaksi ottamista koskevien edellytysten puuttumista koskevaan päätökseen oikeusteitse. Monien turvapaikanhakijoiden oli turvauduttava Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen välitoimiin saadakseen jälleen aterioita. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin hyväksyi välitoimien toteuttamisen kahdessa tapauksessa 10. elokuuta 2018 ja kolmannessa tapauksessa 16. elokuuta 2018, ja se määräsi tarjoamaan ruokaa turvapaikanhakijoille. Unkarin viranomaiset ovat noudattaneet näitä päätöksiä. |
| --- | --- |

(67)

Elokuun 2018 puolivälissä maahanmuuttoviranomaiset lopettivat ruoan antamisen aikuisille turvapaikanhakijoille, jotka olivat hakeneet muutosta tutkittavaksi ottamista koskevien edellytysten puuttumista koskevaan päätökseen oikeusteitse. Monien turvapaikanhakijoiden oli turvauduttava Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen välitoimiin saadakseen jälleen aterioita. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin hyväksyi välitoimien toteuttamisen kahdessa tapauksessa 10. elokuuta 2018 ja kolmannessa tapauksessa 16. elokuuta 2018, ja se määräsi tarjoamaan ruokaa turvapaikanhakijoille. Unkarin viranomaiset ovat noudattaneet näitä päätöksiä.

| (68) | Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi asiassa Ilias ja Ahmed v. Unkari 14. maaliskuuta 2017 antamassaan tuomiossa, että kantajien oikeutta vapauteen ja turvallisuuteen on rikottu. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi myös, että epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen kieltoa hakijoiden Serbiaan karkottamisen yhteydessä sekä oikeutta tehokkaisiin suojakeinoihin säilöönotto-olosuhteiden yhteydessä Röszken kauttakulkualueella oli rikottu. Asia on tällä hetkellä vireillä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen suuressa jaostossa. |
| --- | --- |

(68)

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi asiassa Ilias ja Ahmed v. Unkari 14. maaliskuuta 2017 antamassaan tuomiossa, että kantajien oikeutta vapauteen ja turvallisuuteen on rikottu. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi myös, että epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen kieltoa hakijoiden Serbiaan karkottamisen yhteydessä sekä oikeutta tehokkaisiin suojakeinoihin säilöönotto-olosuhteiden yhteydessä Röszken kauttakulkualueella oli rikottu. Asia on tällä hetkellä vireillä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen suuressa jaostossa.

| (69) | Kyproksella asuva syyrialainen Ahmed H. oli yrittänyt auttaa perhettään pakenemaan Syyriasta ja ylittämään Serbian ja Unkarin rajan syyskuussa 2015. Unkarin tuomioistuin tuomitsi hänet 14. maaliskuuta 2018 seitsemäksi vuodeksi vankeuteen ja karkotettavaksi 10 vuodeksi terroristiseen toimintaan liittyvien syytteiden perusteella, mikä herättää kysymyksen terrorismin vastaisen lainsäädännön ja oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden asianmukaisesta soveltamisesta Unkarissa. |
| --- | --- |

(69)

Kyproksella asuva syyrialainen Ahmed H. oli yrittänyt auttaa perhettään pakenemaan Syyriasta ja ylittämään Serbian ja Unkarin rajan syyskuussa 2015. Unkarin tuomioistuin tuomitsi hänet 14. maaliskuuta 2018 seitsemäksi vuodeksi vankeuteen ja karkotettavaksi 10 vuodeksi terroristiseen toimintaan liittyvien syytteiden perusteella, mikä herättää kysymyksen terrorismin vastaisen lainsäädännön ja oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden asianmukaisesta soveltamisesta Unkarissa.

| (70) | Asioissa C-643/15 ja C-647/15 6. syyskuuta 2017 antamassaan tuomiossa unionin tuomioistuin hylkäsi kokonaisuudessaan Slovakian ja Unkarin valitukset neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 mukaisesta turvapaikanhakijoiden pakollista uudelleensijoittamista koskevasta väliaikaisesta mekanismista. Unkari ei kuitenkaan ole kyseisen tuomion jälkeen noudattanut päätöstä. Komissio päätti 7. joulukuuta 2017 viedä Tšekin tasavallan, Unkarin ja Puolan Euroopan unionin tuomioistuimeen, koska ne eivät ole noudattaneet uudelleensijoittamista koskevia laillisia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

(70)

Asioissa C-643/15 ja C-647/15 6. syyskuuta 2017 antamassaan tuomiossa unionin tuomioistuin hylkäsi kokonaisuudessaan Slovakian ja Unkarin valitukset neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 mukaisesta turvapaikanhakijoiden pakollista uudelleensijoittamista koskevasta väliaikaisesta mekanismista. Unkari ei kuitenkaan ole kyseisen tuomion jälkeen noudattanut päätöstä. Komissio päätti 7. joulukuuta 2017 viedä Tšekin tasavallan, Unkarin ja Puolan Euroopan unionin tuomioistuimeen, koska ne eivät ole noudattaneet uudelleensijoittamista koskevia laillisia velvoitteitaan.

| (71) | Komissio päätti 7. joulukuuta 2017 edetä Unkaria vastaan käynnistetyssä sen turvapaikkalainsäädäntöä koskevassa rikkomismenettelyssä lähettämällä perustellun lausunnon. Komissio katsoo, että Unkarin lainsäädäntö on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2013/32/EU (6), 2008/115/EY (7) ja 2013/33/EU (8) sekä useiden perusoikeuskirjan säännösten kanssa. Komissio päätti 19. heinäkuuta 2018 viedä Unkarin Euroopan unionin tuomioistuimeen, koska sen turvapaikka- ja palauttamislainsäädäntö ei vastannut unionin oikeutta. |
| --- | --- |

(71)

Komissio päätti 7. joulukuuta 2017 edetä Unkaria vastaan käynnistetyssä sen turvapaikkalainsäädäntöä koskevassa rikkomismenettelyssä lähettämällä perustellun lausunnon. Komissio katsoo, että Unkarin lainsäädäntö on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2013/32/EU (6), 2008/115/EY (7) ja 2013/33/EU (8) sekä useiden perusoikeuskirjan säännösten kanssa. Komissio päätti 19. heinäkuuta 2018 viedä Unkarin Euroopan unionin tuomioistuimeen, koska sen turvapaikka- ja palauttamislainsäädäntö ei vastannut unionin oikeutta.

| (72) | YK:n ihmisoikeuskomitea ilmaisi 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä olevansa huolissaan siitä, että Unkarissa maaliskuussa 2017 hyväksytty laki, joka mahdollistaa kaikkien turvapaikanhakijoiden automaattisen siirron kauttakulkualueille koko turvapaikkamenettelyn ajaksi lukuun ottamatta alle 14-vuotiaiksi määritettyjä ilman huoltajaa olevia alaikäisiä, ei ole lainsäädännön vaatimusten mukainen, sillä se mahdollistaa pitkän ja määrittelemättömän pituisen vangitsemisen, se ei sisällä mitään oikeudellisia vaatimuksia siitä, että kunkin yksilön erityisolosuhteet olisi tutkittava nopeasti, ja siitä puuttuvat menettelytakeet, joiden avulla voitaisiin mielekkäästi kyseenalaistaa siirrot kauttakulkualueille. Komitea oli erityisen huolissaan tiedoista, jotka koskivat maahanmuuttajien automaattista säilöönottoa vastaanottokeskuksissa Unkarissa ja oli huolissaan, että vapaudenmenetystä koskevia toimenpiteitä on käytetty laittoman maahantulon yleisenä pelotteena sen sijaan, että se olisi ollut vastaus yksilökohtaiseen riskinmääritykseen. Lisäksi komitea oli huolissaan väitteistä, jotka koskivat joidenkin vastaanottokeskusten huonoja olosuhteita. Se pani huolestuneena merkille ensimmäisen kerran kesäkuussa 2016 käyttöönotetun käännytyslain, joka mahdollisti sen, että poliisi saattoi palauttaa summittaisesti kaikki sääntöjenvastaisesti rajan ylittävät ja 8 kilometrin säteellä rajasta Unkarin alueella olevat, mikä myöhemmin laajennettiin koskemaan Unkarin koko aluetta, sekä asetuksen 191/2015, jossa Serbia nimettiin ”turvalliseksi kolmanneksi maaksi”, mikä mahdollistaa käännytykset Unkarin rajalta Serbiaan. Komitea totesi huolestuneena, että käännytyksiä on sovellettu erotuksetta ja tämän toimenpiteen kohteena olevilla oli erittäin rajalliset mahdollisuudet jättää turvapaikkahakemus tai valittaa päätöksestä. Se pani myös huolestuneena merkille raportit kollektiivisista ja väkivaltaisista karkotuksista, kuten väitteet rajuista pahoinpitelyistä, poliisikoirien hyökkäyksistä ja kumiluodeilla ampumisesta, jotka ovat johtaneet vakaviin loukkaantumisiin ja ainakin yhdessä tapauksessa turvapaikanhakijan kuolemaan. Se oli huolissaan myös tiedoista, joiden mukaan turvapaikanhakijalasten ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten iän arviointi kauttakulkualueilla on puutteellista, riippuu huomattavasti asiantuntijan toteuttamasta visuaalisesta tutkimuksesta ja on epätarkka, sekä tiedoista, joiden mukaan turvapaikanhakijoiden on hankala saada koulutusta, sosiaalisia ja psykologisia palveluja ja oikeusapua. Uudessa ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kansainvälistä suojelua unionissa koskevan yhteisen menettelyn luomisesta ja direktiivin 2013/32/EU kumoamisesta säädetään, että iän lääketieteelliseen arviointiin on turvauduttava viimeisenä keinona. |
| --- | --- |

(72)

YK:n ihmisoikeuskomitea ilmaisi 5. huhtikuuta 2018 antamissaan päätelmissä olevansa huolissaan siitä, että Unkarissa maaliskuussa 2017 hyväksytty laki, joka mahdollistaa kaikkien turvapaikanhakijoiden automaattisen siirron kauttakulkualueille koko turvapaikkamenettelyn ajaksi lukuun ottamatta alle 14-vuotiaiksi määritettyjä ilman huoltajaa olevia alaikäisiä, ei ole lainsäädännön vaatimusten mukainen, sillä se mahdollistaa pitkän ja määrittelemättömän pituisen vangitsemisen, se ei sisällä mitään oikeudellisia vaatimuksia siitä, että kunkin yksilön erityisolosuhteet olisi tutkittava nopeasti, ja siitä puuttuvat menettelytakeet, joiden avulla voitaisiin mielekkäästi kyseenalaistaa siirrot kauttakulkualueille. Komitea oli erityisen huolissaan tiedoista, jotka koskivat maahanmuuttajien automaattista säilöönottoa vastaanottokeskuksissa Unkarissa ja oli huolissaan, että vapaudenmenetystä koskevia toimenpiteitä on käytetty laittoman maahantulon yleisenä pelotteena sen sijaan, että se olisi ollut vastaus yksilökohtaiseen riskinmääritykseen. Lisäksi komitea oli huolissaan väitteistä, jotka koskivat joidenkin vastaanottokeskusten huonoja olosuhteita. Se pani huolestuneena merkille ensimmäisen kerran kesäkuussa 2016 käyttöönotetun käännytyslain, joka mahdollisti sen, että poliisi saattoi palauttaa summittaisesti kaikki sääntöjenvastaisesti rajan ylittävät ja 8 kilometrin säteellä rajasta Unkarin alueella olevat, mikä myöhemmin laajennettiin koskemaan Unkarin koko aluetta, sekä asetuksen 191/2015, jossa Serbia nimettiin ”turvalliseksi kolmanneksi maaksi”, mikä mahdollistaa käännytykset Unkarin rajalta Serbiaan. Komitea totesi huolestuneena, että käännytyksiä on sovellettu erotuksetta ja tämän toimenpiteen kohteena olevilla oli erittäin rajalliset mahdollisuudet jättää turvapaikkahakemus tai valittaa päätöksestä. Se pani myös huolestuneena merkille raportit kollektiivisista ja väkivaltaisista karkotuksista, kuten väitteet rajuista pahoinpitelyistä, poliisikoirien hyökkäyksistä ja kumiluodeilla ampumisesta, jotka ovat johtaneet vakaviin loukkaantumisiin ja ainakin yhdessä tapauksessa turvapaikanhakijan kuolemaan. Se oli huolissaan myös tiedoista, joiden mukaan turvapaikanhakijalasten ja ilman huoltajaa olevien alaikäisten iän arviointi kauttakulkualueilla on puutteellista, riippuu huomattavasti asiantuntijan toteuttamasta visuaalisesta tutkimuksesta ja on epätarkka, sekä tiedoista, joiden mukaan turvapaikanhakijoiden on hankala saada koulutusta, sosiaalisia ja psykologisia palveluja ja oikeusapua. Uudessa ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kansainvälistä suojelua unionissa koskevan yhteisen menettelyn luomisesta ja direktiivin 2013/32/EU kumoamisesta säädetään, että iän lääketieteelliseen arviointiin on turvauduttava viimeisenä keinona.

Taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet

| (73) | Äärimmäistä köyhyyttä ja ihmisoikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija ja asianmukaisia asumisolosuhteita käsittelevä YK:n erityisraportoija kehottivat 15. helmikuuta 2012 ja 11. joulukuuta 2012 Unkaria harkitsemaan uudelleen lainsäädäntöä, jonka perusteella paikallisviranomaiset voivat kriminalisoida asunnottomuuden, ja pitämään voimassa perustuslakituomioistuimen päätöksen asunnottomuuden kriminalisoinnin poistamisesta. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu totesi vierailuaan Unkariin koskevassa raportissa, joka julkaistiin 16. joulukuuta 2014, että hän on huolissaan toimenpiteistä, joita on toteutettu taivasalla nukkumisen ja mökkien ja majojen rakentamisen estämiseksi ja joiden on laajalti kuvailtu tekevän kodittomuudesta käytännössä rikollista. Valtuutettu kehotti Unkarin viranomaisia tutkimaan raportoituja pakkohäätötapauksia, joiden yhteydessä ei ole esitetty vaihtoehtoisia ratkaisuja, ja tapauksia, joissa lapset on viety pois perheiltään heikkojen sosioekonomisten olosuhteiden perusteella. YK:n ihmisoikeuskomitea totesi 5. huhtikuuta 2018 esittämissään päätelmissä, että se on huolissaan perustuslain neljänteen muutokseen perustuvasta valtion ja paikallisesta lainsäädännöstä, jossa kielletään nukkuminen monilla julkisilla alueilla ja joka merkitsee tosiasiallista rangaistusta kodittomuudesta. Unkarin hallitus hyväksyi 20. kesäkuuta 2018 seitsemännen muutoksen perustuslakiin, jonka mukaan tavanomainen asuinpaikka ei voi sijata julkisilla paikoilla. Samana päivänä oikeutta asianmukaisiin asumisolosuhteisiin käsittelevä YK:n erityisraportoija kutsui Unkarin päätöstä kriminalisoida asunnottomuus julmaksi ja kansainvälisen oikeuden ihmisoikeusmääräysten vastaiseksi. |
| --- | --- |

(73)

Äärimmäistä köyhyyttä ja ihmisoikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija ja asianmukaisia asumisolosuhteita käsittelevä YK:n erityisraportoija kehottivat 15. helmikuuta 2012 ja 11. joulukuuta 2012 Unkaria harkitsemaan uudelleen lainsäädäntöä, jonka perusteella paikallisviranomaiset voivat kriminalisoida asunnottomuuden, ja pitämään voimassa perustuslakituomioistuimen päätöksen asunnottomuuden kriminalisoinnin poistamisesta. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu totesi vierailuaan Unkariin koskevassa raportissa, joka julkaistiin 16. joulukuuta 2014, että hän on huolissaan toimenpiteistä, joita on toteutettu taivasalla nukkumisen ja mökkien ja majojen rakentamisen estämiseksi ja joiden on laajalti kuvailtu tekevän kodittomuudesta käytännössä rikollista. Valtuutettu kehotti Unkarin viranomaisia tutkimaan raportoituja pakkohäätötapauksia, joiden yhteydessä ei ole esitetty vaihtoehtoisia ratkaisuja, ja tapauksia, joissa lapset on viety pois perheiltään heikkojen sosioekonomisten olosuhteiden perusteella. YK:n ihmisoikeuskomitea totesi 5. huhtikuuta 2018 esittämissään päätelmissä, että se on huolissaan perustuslain neljänteen muutokseen perustuvasta valtion ja paikallisesta lainsäädännöstä, jossa kielletään nukkuminen monilla julkisilla alueilla ja joka merkitsee tosiasiallista rangaistusta kodittomuudesta. Unkarin hallitus hyväksyi 20. kesäkuuta 2018 seitsemännen muutoksen perustuslakiin, jonka mukaan tavanomainen asuinpaikka ei voi sijata julkisilla paikoilla. Samana päivänä oikeutta asianmukaisiin asumisolosuhteisiin käsittelevä YK:n erityisraportoija kutsui Unkarin päätöstä kriminalisoida asunnottomuus julmaksi ja kansainvälisen oikeuden ihmisoikeusmääräysten vastaiseksi.

| (74) | Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean vuoden 2017 päätelmissä todettiin, että Unkari ei noudata Euroopan sosiaalista peruskirjaa, sillä työterveys- ja työturvallisuuslainsäädäntöä ei sovelleta itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja kotityöntekijöihin eikä muihin työntekijäluokkiin, äitiyskuolleisuuden vähentämiseksi toteutetut toimenpiteet ovat olleet riittämättömiä, vanhuuseläkkeen vähimmäismäärä on riittämätön, työttömyystuen vähimmäismäärä on riittämätön, työttömyyskorvauksen enimmäismaksuaika on liian lyhyt ja kuntoutus- ja työkyvyttömyysetuudet ovat joissakin tapauksissa riittämättömiä. Komitea totesi myös, että Unkari ei noudata Euroopan sosiaalista peruskirjaa, koska varattomalle yksinäiselle ihmiselle, myös vanhuksille, maksettavan sosiaalituen määrä on riittämätön, sosiaalipalvelujen yhtäläistä saantia ei ole taattu kaikkien sopimusvaltioiden laillisesti maassa asuville kansalaisille ja haavoittuvassa asemassa olevien perheiden asuinoloja ei ole varmistettu riittävällä tavalla. Ammattiyhdistysoikeuksien osalta komitea totesi, ettei työntekijöiden oikeutta pitää palkallista lomaa ole taattu asianmukaisesti, ettei tiedotustoimenpiteitä ole toteutettu työehtosopimusten tekemisen edistämiseksi, vaikka työntekijöiden suojelu tällaisilla sopimuksilla on Unkarissa erittäin heikkoa ja virkamieskunnan lakko-oikeus on varattu vain niille ammattiliitoille, jotka ovat osapuolina hallituksen kanssa tehdyssä sopimuksessa. Niiden virkamiesten määrittelyssä käytettävät kriteerit, joilta lakko-oikeus on evätty, eivät ole perusoikeuskirjan mukaisia. Virkamiesten ammattiliitot voivat kehottaa lakkoon vain, jos asianomaisen henkilöstön enemmistö suostuu siihen. |
| --- | --- |

(74)

Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean vuoden 2017 päätelmissä todettiin, että Unkari ei noudata Euroopan sosiaalista peruskirjaa, sillä työterveys- ja työturvallisuuslainsäädäntöä ei sovelleta itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja kotityöntekijöihin eikä muihin työntekijäluokkiin, äitiyskuolleisuuden vähentämiseksi toteutetut toimenpiteet ovat olleet riittämättömiä, vanhuuseläkkeen vähimmäismäärä on riittämätön, työttömyystuen vähimmäismäärä on riittämätön, työttömyyskorvauksen enimmäismaksuaika on liian lyhyt ja kuntoutus- ja työkyvyttömyysetuudet ovat joissakin tapauksissa riittämättömiä. Komitea totesi myös, että Unkari ei noudata Euroopan sosiaalista peruskirjaa, koska varattomalle yksinäiselle ihmiselle, myös vanhuksille, maksettavan sosiaalituen määrä on riittämätön, sosiaalipalvelujen yhtäläistä saantia ei ole taattu kaikkien sopimusvaltioiden laillisesti maassa asuville kansalaisille ja haavoittuvassa asemassa olevien perheiden asuinoloja ei ole varmistettu riittävällä tavalla. Ammattiyhdistysoikeuksien osalta komitea totesi, ettei työntekijöiden oikeutta pitää palkallista lomaa ole taattu asianmukaisesti, ettei tiedotustoimenpiteitä ole toteutettu työehtosopimusten tekemisen edistämiseksi, vaikka työntekijöiden suojelu tällaisilla sopimuksilla on Unkarissa erittäin heikkoa ja virkamieskunnan lakko-oikeus on varattu vain niille ammattiliitoille, jotka ovat osapuolina hallituksen kanssa tehdyssä sopimuksessa. Niiden virkamiesten määrittelyssä käytettävät kriteerit, joilta lakko-oikeus on evätty, eivät ole perusoikeuskirjan mukaisia. Virkamiesten ammattiliitot voivat kehottaa lakkoon vain, jos asianomaisen henkilöstön enemmistö suostuu siihen.

| (75) | Lakot ovat olleet joulukuusta 2010 lähtien periaatteessa laittomia Unkarissa. Tuolloin Victor Orbanin hallitus hyväksyi muutoksen niin kutsuttuun lakkolakiin. Muutokset merkitsevät sitä, että lakot ovat periaatteessa sallittuja valtionhallintoon julkisten palveluhankintasopimusten kautta yhteydessä olevissa yrityksissä. Tarkistusta ei sovelleta ammattiryhmiin, joilla ei yksinkertaisesti ole tätä oikeutta, kuten junankuljettajiin, poliiseihin, lääketieteelliseen henkilöstöön ja lennonjohtajiin. Ongelma onkin toisaalla, pääasiassa niiden työntekijöiden prosentuaalisessa osuudessa, joiden on osallistuttava lakkoa koskevaan äänestykseen, jotta sillä olisi merkitystä. Osuus on jopa 70 prosenttia. Tämän jälkeen lakon laillisuudesta päättää työtuomioistuin, joka on täysin valtion alaisuudessa. Vuonna 2011 esitettiin yhdeksän lakkolupahakemusta. Niistä seitsemän hylättiin perusteluitta. Kahta hakemusta käsiteltiin, mutta päätöksenteko osoittautui mahdottomaksi. |
| --- | --- |

(75)

Lakot ovat olleet joulukuusta 2010 lähtien periaatteessa laittomia Unkarissa. Tuolloin Victor Orbanin hallitus hyväksyi muutoksen niin kutsuttuun lakkolakiin. Muutokset merkitsevät sitä, että lakot ovat periaatteessa sallittuja valtionhallintoon julkisten palveluhankintasopimusten kautta yhteydessä olevissa yrityksissä. Tarkistusta ei sovelleta ammattiryhmiin, joilla ei yksinkertaisesti ole tätä oikeutta, kuten junankuljettajiin, poliiseihin, lääketieteelliseen henkilöstöön ja lennonjohtajiin. Ongelma onkin toisaalla, pääasiassa niiden työntekijöiden prosentuaalisessa osuudessa, joiden on osallistuttava lakkoa koskevaan äänestykseen, jotta sillä olisi merkitystä. Osuus on jopa 70 prosenttia. Tämän jälkeen lakon laillisuudesta päättää työtuomioistuin, joka on täysin valtion alaisuudessa. Vuonna 2011 esitettiin yhdeksän lakkolupahakemusta. Niistä seitsemän hylättiin perusteluitta. Kahta hakemusta käsiteltiin, mutta päätöksenteko osoittautui mahdottomaksi.

| (76) | YK:n lapsen oikeuksien komitean 14. lokakuuta 2014 julkaistussa raportissa ’Concluding observations on the combined third, fourth and fifth periodic reports of Hungary’ esitettiin huoli niiden tapausten lisääntyvästä määrästä, joissa lapsia oli erotettu perheistään heikkojen sosioekonomisten olosuhteiden perusteella. Vanhemmat voivat menettää lapsensa työttömyyden, sosiaalisen asuntotuotannon puuttumisen ja väliaikaismajoitusta tarjoavien laitosten tilanpuutteen vuoksi. Euroopan romanien oikeuksien keskuksen tutkimuksen mukaan käytäntö vaikuttaa kohtuuttomasti romaniperheisiin ja -lapsiin. |
| --- | --- |

(76)

YK:n lapsen oikeuksien komitean 14. lokakuuta 2014 julkaistussa raportissa ’Concluding observations on the combined third, fourth and fifth periodic reports of Hungary’ esitettiin huoli niiden tapausten lisääntyvästä määrästä, joissa lapsia oli erotettu perheistään heikkojen sosioekonomisten olosuhteiden perusteella. Vanhemmat voivat menettää lapsensa työttömyyden, sosiaalisen asuntotuotannon puuttumisen ja väliaikaismajoitusta tarjoavien laitosten tilanpuutteen vuoksi. Euroopan romanien oikeuksien keskuksen tutkimuksen mukaan käytäntö vaikuttaa kohtuuttomasti romaniperheisiin ja -lapsiin.

| (77) | Komissio totesi 23. toukokuuta 2018 antamassaan suosituksessa neuvoston suositukseksi Unkarin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annetussa neuvoston lausunnossa Unkarin vuoden 2018 lähentymisohjelmasta, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten määrä on vähentynyt 26,3 prosenttiin vuonna 2016, mutta on edelleen unionin keskiarvon yläpuolella. Lapsilla on yleisesti ottaen muita ikäryhmiä suurempi riski joutua elämään köyhyydessä. Vähimmäistoimeentuloetuuksien taso on alle 50 prosenttia köyhyysrajasta kotitaloutta kohti, mikä on unionin alhaisimpia. Työttömyysetuudet ovat hyvin niukat: niitä maksetaan enintään kolme kuukautta, mikä on lyhin jakso unionissa ja kattaa vain noin neljänneksen siitä ajasta, joka työttömältä keskimäärin kuluu uuden työpaikan löytämiseen. Lisäksi työttömyysetuuksina maksettavat määrät ovat unionin alhaisimpia. Komissio suositti, että sosiaaliavustusten ja työttömyysetuuksien kattavuutta parannettaisiin. |
| --- | --- |

(77)

Komissio totesi 23. toukokuuta 2018 antamassaan suosituksessa neuvoston suositukseksi Unkarin vuoden 2018 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annetussa neuvoston lausunnossa Unkarin vuoden 2018 lähentymisohjelmasta, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten määrä on vähentynyt 26,3 prosenttiin vuonna 2016, mutta on edelleen unionin keskiarvon yläpuolella. Lapsilla on yleisesti ottaen muita ikäryhmiä suurempi riski joutua elämään köyhyydessä. Vähimmäistoimeentuloetuuksien taso on alle 50 prosenttia köyhyysrajasta kotitaloutta kohti, mikä on unionin alhaisimpia. Työttömyysetuudet ovat hyvin niukat: niitä maksetaan enintään kolme kuukautta, mikä on lyhin jakso unionissa ja kattaa vain noin neljänneksen siitä ajasta, joka työttömältä keskimäärin kuluu uuden työpaikan löytämiseen. Lisäksi työttömyysetuuksina maksettavat määrät ovat unionin alhaisimpia. Komissio suositti, että sosiaaliavustusten ja työttömyysetuuksien kattavuutta parannettaisiin.

| (78) | Neuvosto kuuli [... päivänä ...kuuta] 2018 Unkaria SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(78)

Neuvosto kuuli [... päivänä ...kuuta] 2018 Unkaria SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (79) | Edellä esitetyistä syistä olisi SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti todettava, että on olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti SEU 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja, |
| --- | --- |

(79)

Edellä esitetyistä syistä olisi SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti todettava, että on olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti SEU 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

On olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja.

2 artikla

Neuvosto suosittaa, että Unkari toteuttaa seuraavat toimet kolmen kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta: [...]

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Unkarille.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Unionin tuomioistuimen tuomio 6.11.2012, komissio v. Unkari, C-286/12, ECLI:EU:C:2012:687.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23).

3

(4)  Neuvoston direktiivi 92/85/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä (kymmenes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1).

4

(5)  Neuvoston puitepäätös 2008/913/YOS, tehty 28 päivänä marraskuuta 2008, rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 328, 6.12.2008, s. 55).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/32/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 60).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/115/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi (EUVL L 348, 24.12.2008, s. 98).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/33/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vaatimuksista (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 96).

8

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/86 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/86

---

P8_TA(2018)0341

Autonomiset asejärjestelmät

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. syyskuuta 2018 autonomisista asejärjestelmistä (2018/2752(RSP))

(2019/C 433/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston 21 artiklan sekä 21 artiklan 2 kohdan c alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston 21 artiklan sekä 21 artiklan 2 kohdan c alakohdan,

| — | ottaa huomioon Martensin lausekkeen, joka sisältyy Geneven yleissopimusten lisäpöytäkirjaan vuodelta 1977 (pöytäkirja I), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Martensin lausekkeen, joka sisältyy Geneven yleissopimusten lisäpöytäkirjaan vuodelta 1977 (pöytäkirja I),

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 hyväksytyn YK:n aseidenriisuntaohjelman osan IV ”Yhteisen tulevaisuutemme turvaaminen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 hyväksytyn YK:n aseidenriisuntaohjelman osan IV ”Yhteisen tulevaisuutemme turvaaminen”,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2013 julkaisemansa tutkimuksen miehittämättömien ilma-alusten ja robottien käytön vaikutuksista ihmisoikeuksiin sodankäynnin aikana ”Human rights implications of the usage of drones and unmanned robots in warfare”; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2013 julkaisemansa tutkimuksen miehittämättömien ilma-alusten ja robottien käytön vaikutuksista ihmisoikeuksiin sodankäynnin aikana ”Human rights implications of the usage of drones and unmanned robots in warfare”;

| — | ottaa huomioon erilaiset kantansa, suosituksensa ja päätöslauselmansa, joissa kehotetaan kieltämään koko maailmassa tappavat automaattiset asejärjestelmät, kuten neuvostolle 5. heinäkuuta 2018 esittämänsä suosituksen Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 73. istunnosta (1), täysistunnossa 13. maaliskuuta 2018 vahvistetut valtuudet aloittaa neuvottelut Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelman perustamista koskevasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta, 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2016 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (2), 7. heinäkuuta 2016 neuvostolle antamansa suosituksen YK:n yleiskokouksen 71. istunnosta (3) sekä 27. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käytöstä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon erilaiset kantansa, suosituksensa ja päätöslauselmansa, joissa kehotetaan kieltämään koko maailmassa tappavat automaattiset asejärjestelmät, kuten neuvostolle 5. heinäkuuta 2018 esittämänsä suosituksen Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 73. istunnosta (1), täysistunnossa 13. maaliskuuta 2018 vahvistetut valtuudet aloittaa neuvottelut Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelman perustamista koskevasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta, 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2016 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (2), 7. heinäkuuta 2016 neuvostolle antamansa suosituksen YK:n yleiskokouksen 71. istunnosta (3) sekä 27. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käytöstä (4),

| — | ottaa huomioon laittomia, summittaisia ja mielivaltaisia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan Christof Heynsin 9. huhtikuuta 2013 päivätyn vuotuisen raportin (A/HRC/23/47), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon laittomia, summittaisia ja mielivaltaisia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan Christof Heynsin 9. huhtikuuta 2013 päivätyn vuotuisen raportin (A/HRC/23/47),

| — | ottaa huomioon EU:n julkilausumat tappavista autonomisista asejärjestelmistä eräitä tavanomaisia aseita koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten hallitusten asiantuntijoista koostuvalle ryhmälle tämän kokouksissa Genevessä 13.–17. marraskuuta 2017, 9.–13. huhtikuuta 2018 ja 27.–31. elokuuta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n julkilausumat tappavista autonomisista asejärjestelmistä eräitä tavanomaisia aseita koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten hallitusten asiantuntijoista koostuvalle ryhmälle tämän kokouksissa Genevessä 13.–17. marraskuuta 2017, 9.–13. huhtikuuta 2018 ja 27.–31. elokuuta 2018,

| — | ottaa huomioon eri valtioiden, myös EU:n jäsenvaltioiden, ennen hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän vuosien 2017 ja 2018 kokouksia toimittamat asiakirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eri valtioiden, myös EU:n jäsenvaltioiden, ennen hallitustenvälisen asiantuntijaryhmän vuosien 2017 ja 2018 kokouksia toimittamat asiakirjat,

| — | ottaa huomioon 31. toukokuuta 2017 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, jossa kehotettiin soveltamaan tekoälyyn ihmisen valvontaa ja kieltämään tappavat autonomiset asejärjestelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. toukokuuta 2017 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, jossa kehotettiin soveltamaan tekoälyyn ihmisen valvontaa ja kieltämään tappavat autonomiset asejärjestelmät,

| — | ottaa huomioon Pyhän istuimen vetoomuksen, joka koskee tappavien autonomisten aseiden kieltämistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pyhän istuimen vetoomuksen, joka koskee tappavien autonomisten aseiden kieltämistä,

| — | ottaa huomioon yli 3 000:n tekoäly- ja robotiikkatutkijan heinäkuussa 2015 allekirjoittaman avoimen kirjeen sekä johtavien robotiikka- ja tekoäly-yritysten 166 perustajan 21. elokuuta 2017 allekirjoittaman avoimen kirjeen, joissa varoitetaan tappavista automaattisista asejärjestelmistä, sekä 240 teknologian alan organisaation ja 3 089 yksityishenkilön kirjeen, jossa he lupaavat olla kehittämättä, valmistamatta ja käyttämättä tappavia autonomisia asejärjestelmiä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yli 3 000:n tekoäly- ja robotiikkatutkijan heinäkuussa 2015 allekirjoittaman avoimen kirjeen sekä johtavien robotiikka- ja tekoäly-yritysten 166 perustajan 21. elokuuta 2017 allekirjoittaman avoimen kirjeen, joissa varoitetaan tappavista automaattisista asejärjestelmistä, sekä 240 teknologian alan organisaation ja 3 089 yksityishenkilön kirjeen, jossa he lupaavat olla kehittämättä, valmistamatta ja käyttämättä tappavia autonomisia asejärjestelmiä,

| — | ottaa huomioon asiaa koskevat Punaisen ristin kansainvälisen komitean lausunnot ja kansalaisyhteiskunnan aloitteet, kuten tappajarobottien pysäyttämistä vaativan kampanjan, jossa on edustettuina 70 organisaatiota 30 maasta, mukaan lukien Human Rights Watch, Article 36, PAX ja Amnesty International, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiaa koskevat Punaisen ristin kansainvälisen komitean lausunnot ja kansalaisyhteiskunnan aloitteet, kuten tappajarobottien pysäyttämistä vaativan kampanjan, jossa on edustettuina 70 organisaatiota 30 maasta, mukaan lukien Human Rights Watch, Article 36, PAX ja Amnesty International,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että EU:n politiikkaa ja toimia ohjaavat ihmisoikeuksien ja ihmisarvon kunnioittamisen periaatteet, YK:n peruskirjan periaatteet ja kansainvälinen oikeus; korostaa, että näitä periaatteita on sovellettava, jotta voidaan säilyttää rauha, estää konfliktit ja lujittaa kansainvälistä turvallisuutta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU:n politiikkaa ja toimia ohjaavat ihmisoikeuksien ja ihmisarvon kunnioittamisen periaatteet, YK:n peruskirjan periaatteet ja kansainvälinen oikeus; korostaa, että näitä periaatteita on sovellettava, jotta voidaan säilyttää rauha, estää konfliktit ja lujittaa kansainvälistä turvallisuutta;

| B. | toteaa, että ”tappavat autonomiset asejärjestelmät”ovat asejärjestelmiä, joista puuttuu ihmisen suorittama merkityksellinen keskeisten toimintojen valvonta yksittäisten kohteiden valinnan ja niihin iskemisen yhteydessä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että ”tappavat autonomiset asejärjestelmät”ovat asejärjestelmiä, joista puuttuu ihmisen suorittama merkityksellinen keskeisten toimintojen valvonta yksittäisten kohteiden valinnan ja niihin iskemisen yhteydessä;

| C. | ottaa huomioon, että tiettävästi on jonkin verran maita, julkisrahoitteisia toimijoita ja yksityisiä toimijoita, jotka tutkivat ja kehittävät tappavia autonomisia asejärjestelmiä; toteaa, että ne vaihtelevat aina ohjuksista, jotka pystyvät valikoimaan kohteensa, koneoppimiseen perustuviin, kognitiivisia taitoja omaaviin koneisiin, jotka pystyvät päättämään, ketä vastaan, milloin ja missä taistellaan; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tiettävästi on jonkin verran maita, julkisrahoitteisia toimijoita ja yksityisiä toimijoita, jotka tutkivat ja kehittävät tappavia autonomisia asejärjestelmiä; toteaa, että ne vaihtelevat aina ohjuksista, jotka pystyvät valikoimaan kohteensa, koneoppimiseen perustuviin, kognitiivisia taitoja omaaviin koneisiin, jotka pystyvät päättämään, ketä vastaan, milloin ja missä taistellaan;

| D. | toteaa, että automaattisia, kauko-ohjattavia ja etäkäyttöisiä järjestelmiä ja muita muuten kuin autonomisesti toimivia järjestelmiä ei tulisi pitää tappavina autonomisina asejärjestelminä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että automaattisia, kauko-ohjattavia ja etäkäyttöisiä järjestelmiä ja muita muuten kuin autonomisesti toimivia järjestelmiä ei tulisi pitää tappavina autonomisina asejärjestelminä;

| E. | ottaa huomioon, että tappavat autonomiset asejärjestelmät voivat muuttaa sodankäyntiä perustavalla tavalla käynnistämällä ennennäkemättömän ja hallitsemattoman kilpavarustelun; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tappavat autonomiset asejärjestelmät voivat muuttaa sodankäyntiä perustavalla tavalla käynnistämällä ennennäkemättömän ja hallitsemattoman kilpavarustelun;

| F. | toteaa, että tappavien autonomisten asejärjestelmien käyttö herättää perustavanlaatuisia ihmisen harjoittamaa valvontaa koskevia eettisiä ja oikeudellisia kysymyksiä erityisesti kriittisten toimintojen, kuten kohteen valinnan ja kohteeseen iskemisen, osalta; toteaa, että koneet ja robotit eivät pysty ihmisen tavoin tekemään päätöksiä, joihin sisältyy erotteluun, suhteellisuuteen ja varotoimiin liittyviä oikeudellisia periaatteita; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että tappavien autonomisten asejärjestelmien käyttö herättää perustavanlaatuisia ihmisen harjoittamaa valvontaa koskevia eettisiä ja oikeudellisia kysymyksiä erityisesti kriittisten toimintojen, kuten kohteen valinnan ja kohteeseen iskemisen, osalta; toteaa, että koneet ja robotit eivät pysty ihmisen tavoin tekemään päätöksiä, joihin sisältyy erotteluun, suhteellisuuteen ja varotoimiin liittyviä oikeudellisia periaatteita;

| G. | pitää keskeisenä, että juuri ihmiset tekevät päätökset tappavista toimista ja valvovat niitä, sillä ihmiset myös kantavat viime kädessä vastuun elämän ja kuoleman kysymyksistä; |
| --- | --- |

G.

pitää keskeisenä, että juuri ihmiset tekevät päätökset tappavista toimista ja valvovat niitä, sillä ihmiset myös kantavat viime kädessä vastuun elämän ja kuoleman kysymyksistä;

| H. | toteaa, että kansainvälistä oikeutta, johon sisältyy humanitaarinen oikeus ja ihmisoikeuksia koskeva oikeus, sovelletaan täysipainoisesti kaikkiin asejärjestelmiin ja niiden käyttäjiin ja että kansainvälisen oikeuden noudattaminen on perusedellytys, joka valtioiden on täytettävä erityisesti silloin, kun kyseessä on esimerkiksi siviiliväestön suojelua koskevien periaatteiden noudattaminen tai hyökkäyksen vuoksi varotoimiin ryhtyminen; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että kansainvälistä oikeutta, johon sisältyy humanitaarinen oikeus ja ihmisoikeuksia koskeva oikeus, sovelletaan täysipainoisesti kaikkiin asejärjestelmiin ja niiden käyttäjiin ja että kansainvälisen oikeuden noudattaminen on perusedellytys, joka valtioiden on täytettävä erityisesti silloin, kun kyseessä on esimerkiksi siviiliväestön suojelua koskevien periaatteiden noudattaminen tai hyökkäyksen vuoksi varotoimiin ryhtyminen;

| I. | toteaa tappavien autonomisten asejärjestelmien käytön nostavan esiin keskeisiä kysymyksiä ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden, kansainvälisen humanitaarisen oikeuden sekä unionin normien ja arvojen noudattamisesta tulevissa sotilaallisissa toimissa; |
| --- | --- |

I.

toteaa tappavien autonomisten asejärjestelmien käytön nostavan esiin keskeisiä kysymyksiä ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden, kansainvälisen humanitaarisen oikeuden sekä unionin normien ja arvojen noudattamisesta tulevissa sotilaallisissa toimissa;

| J. | ottaa huomioon, että johtavien kansainvälisten robotiikka- ja tekoäly-yrityksen 116 perustajaa lähetti elokuussa 2017 YK:lle avoimen kirjeen, jossa kehotettiin hallituksia estämään näitä aseita koskeva kilpavarustelu sekä välttämään tällaisen teknologian aiheuttamia vakautta horjuttavia vaikutuksia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että johtavien kansainvälisten robotiikka- ja tekoäly-yrityksen 116 perustajaa lähetti elokuussa 2017 YK:lle avoimen kirjeen, jossa kehotettiin hallituksia estämään näitä aseita koskeva kilpavarustelu sekä välttämään tällaisen teknologian aiheuttamia vakautta horjuttavia vaikutuksia;

| K. | toteaa, että mikä tahansa tappava autonominen asejärjestelmä saattaa toimia virheellisesti huonosti kirjoitetun koodin vuoksi taikka vihollisvaltion tai muun kuin valtiollisen toimijan tekemän kyberhyökkäyksen vuoksi; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että mikä tahansa tappava autonominen asejärjestelmä saattaa toimia virheellisesti huonosti kirjoitetun koodin vuoksi taikka vihollisvaltion tai muun kuin valtiollisen toimijan tekemän kyberhyökkäyksen vuoksi;

| L. | toteaa vaatineensa toistuvasti, että määritellään ja hyväksytään tappavia autonomisia asejärjestelmiä koskeva yhteinen kanta kiireellisesti ja kielletään kansainvälisesti sellaisten tappavien autonomisten asejärjestelmien kehittäminen, valmistus ja käyttö, jotka mahdollistavat iskut ilman merkityksellistä ihmisten suorittamaa valvontaa, sekä aloitetaan tosiasialliset neuvottelut niiden kieltämiseksi; |
| --- | --- |

L.

toteaa vaatineensa toistuvasti, että määritellään ja hyväksytään tappavia autonomisia asejärjestelmiä koskeva yhteinen kanta kiireellisesti ja kielletään kansainvälisesti sellaisten tappavien autonomisten asejärjestelmien kehittäminen, valmistus ja käyttö, jotka mahdollistavat iskut ilman merkityksellistä ihmisten suorittamaa valvontaa, sekä aloitetaan tosiasialliset neuvottelut niiden kieltämiseksi;

| 1. | muistuttaa EU:n kunnianhimoisesta tavoitteesta toimia kansainvälisenä rauhan edistäjänä ja kehottaa sitä laajentamaan rooliaan kansainvälisissä aseidenriisunta- ja asesulkutoimissa ja pyrkimään toiminnassaan kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden säilyttämiseen ja varmistamaan kansainvälisen ihmisoikeuksia koskevan ja humanitaarisen oikeuden noudattamisen sekä siviilien ja siviili-infrastruktuurin suojelun; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa, jäsenvaltioita ja Eurooppa-neuvostoa määrittämään ja hyväksymään kiireellisesti ennen marraskuussa 2018 pidettävää eräitä tavanomaisia aseita koskevan yleissopimuksen korkeiden sopimuspuolten kokousta sellaisen yhteisen kannan tappaviin autonomisiin asejärjestelmiin, jossa varmistetaan ihmisen suorittama asejärjestelmien kriittisten toimintojen merkityksellinen valvonta käytön aikana, sekä puhumaan asiaankuuluvilla foorumeilla yhdellä äänellä ja toimimaan sen mukaisesti; kehottaa tässä yhteydessä varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, jäsenvaltioita ja neuvostoa vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja keräämään näkemyksiä asiantuntijoilta, tutkijoilta ja kansalaisyhteiskunnalta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja neuvostoa pyrkimään kansainvälisten neuvottelujen käynnistämiseen tappavat autonomiset asejärjestelmät kieltävästä oikeudellisesti sitovasta sopimuksesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa sen vuoksi, että on äärimmäisen tärkeää estää kehittämästä ja valmistamasta sellaisia tappavia autonomisia asejärjestelmiä, joissa kriittiset toiminnot, kuten kohteen valinta ja siihen iskeminen, eivät ole ihmisen valvonnassa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palauttaa mieliin 13. maaliskuuta 2018 vahvistamansa kannan Euroopan puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelmaa koskevasta asetuksesta ja erityisesti 6 artiklan 4 kohdasta (tukikelpoiset toimet) ja korostaa olevansa valmis hyväksymään samanlaisen kannan tulevan puolustusalan tutkimusohjelman, puolustusalan teollisen kehittämisen ohjelman ja vuoden 2020 jälkeiseen Euroopan puolustusrahastoon liittyvien muiden asiaa koskevien seikkojen yhteydessä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | painottaa, että EU:n tai sen liittolaisten asevoimien käytössä tällä hetkellä olevista aseista ja asejärjestelmistä yksikään ei ole tappava autonominen asejärjestelmä; muistuttaa, että tappavina autonomisina asejärjestelminä ei pidetä aseita ja asejärjestelmiä, jotka on suunniteltu erityisesti omien alustojen, asevoimien ja väestön puolustamiseen erittäin dynaamisilta uhilta, kuten vihollisohjuksilta, ampumahyökkäyksiltä tai ilma-aluksilta; korostaa, että ihmisen olisi päätettävä ilma-alukseen kohdistuvasta voimankäytöstä silloin, kun aluksessa on ihmisiä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdistyneille kansakunnille sekä NATOn pääsihteerille. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0312.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0494.

(3)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 166.

(4)  EUVL C 285, 29.8.2017, s. 110.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/89 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/89

---

P8_TA(2018)0342

EU:n ja Yhdysvaltain suhteiden tila

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. syyskuuta 2018 EU:n ja Yhdysvaltain suhteiden tilasta (2017/2271(INI))

(2019/C 433/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia” sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) 7. kesäkuuta 2017 antaman yhteisen tiedonannon strategisesta lähestymistavasta selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia” sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) 7. kesäkuuta 2017 antaman yhteisen tiedonannon strategisesta lähestymistavasta selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa (JOIN(2017)0021),

| — | ottaa huomioon EU:n ja Yhdysvaltain 28. marraskuuta 2011 Washington D.C.:ssä ja 26. maaliskuuta 2014 Brysselissä pitämien huippukokousten tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Yhdysvaltain 28. marraskuuta 2011 Washington D.C.:ssä ja 26. maaliskuuta 2014 Brysselissä pitämien huippukokousten tulokset,

| — | ottaa huomioon yhteiset julkilausumat, jotka annettiin transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun (TLD) Washington D.C.:ssä 28. ja 29. marraskuuta 2016 pidetyssä 79:nnessä, Vallettassa 2. ja 3. kesäkuuta 2017 pidetyssä 80:nnessä, Washington D.C.:ssä 5. joulukuuta 2017 pidetyssä 81:nnessä sekä Sofiassa, Bulgariassa 30. kesäkuuta 2018 pidetyssä 82:nnessa parlamenttien välisessä kokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteiset julkilausumat, jotka annettiin transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun (TLD) Washington D.C.:ssä 28. ja 29. marraskuuta 2016 pidetyssä 79:nnessä, Vallettassa 2. ja 3. kesäkuuta 2017 pidetyssä 80:nnessä, Washington D.C.:ssä 5. joulukuuta 2017 pidetyssä 81:nnessä sekä Sofiassa, Bulgariassa 30. kesäkuuta 2018 pidetyssä 82:nnessa parlamenttien välisessä kokouksessa,

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 annetun komission tiedonannon Euroopan turvallisuusagendasta (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 annetun komission tiedonannon Euroopan turvallisuusagendasta (COM(2015)0185),

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2016 annetun komission ja unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Yhteinen kehys hybridiuhkien torjumiseksi: Euroopan unionin toimet” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2016 annetun komission ja unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Yhteinen kehys hybridiuhkien torjumiseksi: Euroopan unionin toimet” (JOIN(2016)0018),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2016 annetun Eurooppa-neuvoston ja komission puheenjohtajien sekä Naton pääsihteerin yhteisen julkilausuman, 5. ja 6. joulukuuta 2016 annetut EU:n ja Naton neuvostojen tukemat yhteiset ehdotukset sekä 14. kesäkuuta ja 5. joulukuuta 2017 niiden täytäntöönpanosta annetut edistymiskertomukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2016 annetun Eurooppa-neuvoston ja komission puheenjohtajien sekä Naton pääsihteerin yhteisen julkilausuman, 5. ja 6. joulukuuta 2016 annetut EU:n ja Naton neuvostojen tukemat yhteiset ehdotukset sekä 14. kesäkuuta ja 5. joulukuuta 2017 niiden täytäntöönpanosta annetut edistymiskertomukset,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Naton vuonna 2016 antaman yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Naton vuonna 2016 antaman yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2017 esitellyn Yhdysvaltain kansallisen turvallisuusstrategian ja 19. tammikuuta 2018 esitellyn Yhdysvaltain kansallisen puolustusstrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2017 esitellyn Yhdysvaltain kansallisen turvallisuusstrategian ja 19. tammikuuta 2018 esitellyn Yhdysvaltain kansallisen puolustusstrategian,

| — | ottaa huomioon ERI-aloitteen (European Reassurance Initiative), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ERI-aloitteen (European Reassurance Initiative),

| — | ottaa huomioon ulkoasiainneuvostossa vuonna 2015 hyväksytyn EU:n ilmastodiplomatian toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainneuvostossa vuonna 2015 hyväksytyn EU:n ilmastodiplomatian toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon Pariisin sopimuksen, päätöksen 1/CP.21, ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 21. kokouksen (COP 21) ja Pariisissa 30. marraskuuta–11. joulukuuta 2015 pidetyn, Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimineen osapuolten 11. konferenssin (CMP 11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisin sopimuksen, päätöksen 1/CP.21, ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) osapuolten 21. kokouksen (COP 21) ja Pariisissa 30. marraskuuta–11. joulukuuta 2015 pidetyn, Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimineen osapuolten 11. konferenssin (CMP 11),

| — | ottaa huomioon tietyn kolmannen maan lainsäädännön soveltamisen ekstraterritoriaalisilta vaikutuksilta sekä siihen perustuvilta tai siitä aiheutuvilta toimilta suojautumisesta 22. marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2271/96 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietyn kolmannen maan lainsäädännön soveltamisen ekstraterritoriaalisilta vaikutuksilta sekä siihen perustuvilta tai siitä aiheutuvilta toimilta suojautumisesta 22. marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2271/96 (1),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n alueiden ja kaupunkien roolista Pariisin ilmastosopimuksen (COP 21) täytäntöönpanossa ja erityisesti sen 13 kohdan (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n alueiden ja kaupunkien roolista Pariisin ilmastosopimuksen (COP 21) täytäntöönpanossa ja erityisesti sen 13 kohdan (2),

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa transatlanttisista suhteista ja erityisesti 1. kesäkuuta 2006 EU:n ja Yhdysvaltojen välisten suhteiden parantamisesta transatlanttisen kumppanuussopimuksen puitteissa (3), 26. maaliskuuta 2009 transatlanttisten suhteiden tilasta Yhdysvaltain vaalien jälkeen (4), 17. marraskuuta 2011 EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksesta 28. marraskuuta 2011 (5) sekä 13. kesäkuuta 2013 EU:n tehtävästä laajemman transatlanttisen kumppanuuden edistämisessä (6) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa transatlanttisista suhteista ja erityisesti 1. kesäkuuta 2006 EU:n ja Yhdysvaltojen välisten suhteiden parantamisesta transatlanttisen kumppanuussopimuksen puitteissa (3), 26. maaliskuuta 2009 transatlanttisten suhteiden tilasta Yhdysvaltain vaalien jälkeen (4), 17. marraskuuta 2011 EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksesta 28. marraskuuta 2011 (5) sekä 13. kesäkuuta 2013 EU:n tehtävästä laajemman transatlanttisen kumppanuuden edistämisessä (6) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan puolustusunionista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan puolustusunionista (7),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) täytäntöönpanosta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) täytäntöönpanosta (8),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) täytäntöönpanosta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) täytäntöönpanosta (9),

| — | ottaa huomioon 8. helmikuuta 2018 antamansa päätöslauselman YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestön (UNRWA) tilanteesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. helmikuuta 2018 antamansa päätöslauselman YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestön (UNRWA) tilanteesta (10),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A8-0251/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A8-0251/2018),

| A. | ottaa huomioon, että EU:n ja Yhdysvaltain kumppanuus perustuu vahvoihin poliittisiin, kulttuurisiin, taloudellisiin ja historiallisiin siteisiin, yhteisiin arvoihin, joita ovat vapaus, demokratia, rauhan ja vakauden edistäminen, ihmisoikeudet ja oikeusvaltioperiaate, sekä yhteisiin tavoitteisiin, joita ovat vauraus, turvallisuus, avoimet ja integroituneet taloudet, sosiaalinen edistys ja osallisuus, kestävä kehitys ja konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen, ja ottaa huomioon, että sekä Yhdysvallat että EU ovat oikeusvaltioperiaatetta noudattavia demokratioita, joissa on toimivat keskinäiset valvontajärjestelmät; toteaa, että lyhyellä aikavälillä tämän kumppanuuden edessä on lukuisia haasteita ja häiriöitä mutta pitkän aikavälin perustekijät ovat yhä vahvat ja unionin ja Yhdysvaltain välinen samanmielisten kumppaneiden yhteistyö on oleellisen tärkeää; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU:n ja Yhdysvaltain kumppanuus perustuu vahvoihin poliittisiin, kulttuurisiin, taloudellisiin ja historiallisiin siteisiin, yhteisiin arvoihin, joita ovat vapaus, demokratia, rauhan ja vakauden edistäminen, ihmisoikeudet ja oikeusvaltioperiaate, sekä yhteisiin tavoitteisiin, joita ovat vauraus, turvallisuus, avoimet ja integroituneet taloudet, sosiaalinen edistys ja osallisuus, kestävä kehitys ja konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen, ja ottaa huomioon, että sekä Yhdysvallat että EU ovat oikeusvaltioperiaatetta noudattavia demokratioita, joissa on toimivat keskinäiset valvontajärjestelmät; toteaa, että lyhyellä aikavälillä tämän kumppanuuden edessä on lukuisia haasteita ja häiriöitä mutta pitkän aikavälin perustekijät ovat yhä vahvat ja unionin ja Yhdysvaltain välinen samanmielisten kumppaneiden yhteistyö on oleellisen tärkeää;

| B. | toteaa, että EU:n ja Yhdysvaltain olisi yhteisten arvojensa ja jaettujen periaatteidensa muodostaman vahvan perustan pohjalta tutkittava vaihtoehtoisia tapoja lujittaa transatlanttista suhdetta ja vastata konkreettisesti edessämme oleviin vaikeisiin haasteisiin käyttämällä kaikkia viestintäkanavia; toteaa, että lainsäätäjinä Yhdysvaltain kongressilla ja Euroopan parlamentilla on tärkeä ja merkityksellinen rooli demokratioissamme ja niiden olisi käytettävä kaikkia yhteistyömahdollisuuksiaan demokraattisen, liberaalin ja monenkeskisen järjestyksen säilyttämiseksi sekä vakauden ja jatkuvuuden edistämiseksi maanosassamme ja maailmassa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että EU:n ja Yhdysvaltain olisi yhteisten arvojensa ja jaettujen periaatteidensa muodostaman vahvan perustan pohjalta tutkittava vaihtoehtoisia tapoja lujittaa transatlanttista suhdetta ja vastata konkreettisesti edessämme oleviin vaikeisiin haasteisiin käyttämällä kaikkia viestintäkanavia; toteaa, että lainsäätäjinä Yhdysvaltain kongressilla ja Euroopan parlamentilla on tärkeä ja merkityksellinen rooli demokratioissamme ja niiden olisi käytettävä kaikkia yhteistyömahdollisuuksiaan demokraattisen, liberaalin ja monenkeskisen järjestyksen säilyttämiseksi sekä vakauden ja jatkuvuuden edistämiseksi maanosassamme ja maailmassa;

| C. | ottaa huomioon, että globaalissa, monimutkaisessa ja yhä moninapaisemmassa maailmassa EU:n ja Yhdysvaltain on edelleen toimittava rakentavissa rooleissa vahvistamalla ja pitämällä yllä kansainvälistä oikeutta, edistämällä ja suojelemalla perusoikeuksia ja -periaatteita ja ratkomalla yhteisesti alueellisia konflikteja ja maailmanlaajuisia haasteita; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että globaalissa, monimutkaisessa ja yhä moninapaisemmassa maailmassa EU:n ja Yhdysvaltain on edelleen toimittava rakentavissa rooleissa vahvistamalla ja pitämällä yllä kansainvälistä oikeutta, edistämällä ja suojelemalla perusoikeuksia ja -periaatteita ja ratkomalla yhteisesti alueellisia konflikteja ja maailmanlaajuisia haasteita;

| D. | ottaa huomioon, että EU:lla ja Yhdysvalloilla on edessään geopoliittisen muutoksen aikakausi ja samankaltaisia monimutkaisia uhkia (sekä perinteisiä uhkia että hybridiuhkia), joita valtiolliset ja muut kuin valtiolliset toimijat etelässä ja idässä aiheuttavat; toteaa, että kyberhyökkäykset ovat yhä yleisempiä ja hienovaraisempia ja että EU:n ja Yhdysvaltain Nato-yhteistyöllä voidaan täydentää molempien pyrkimyksiä ja suojella valtionhallinnon, puolustusalan ja muiden alojen kriittistä tietoinfrastruktuuria; toteaa, että näiden uhkien torjuminen edellyttää kansainvälistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:lla ja Yhdysvalloilla on edessään geopoliittisen muutoksen aikakausi ja samankaltaisia monimutkaisia uhkia (sekä perinteisiä uhkia että hybridiuhkia), joita valtiolliset ja muut kuin valtiolliset toimijat etelässä ja idässä aiheuttavat; toteaa, että kyberhyökkäykset ovat yhä yleisempiä ja hienovaraisempia ja että EU:n ja Yhdysvaltain Nato-yhteistyöllä voidaan täydentää molempien pyrkimyksiä ja suojella valtionhallinnon, puolustusalan ja muiden alojen kriittistä tietoinfrastruktuuria; toteaa, että näiden uhkien torjuminen edellyttää kansainvälistä yhteistyötä;

| E. | toteaa, että unioni tunnustaa Yhdysvaltain jatkuvan sotilaallisen tuen, jolla varmistetaan unionin turvallisuus ja puolustus, ja että unioni on kiitollisuudenvelassa kaikille niille amerikkalaisille, jotka uhrasivat henkensä Euroopan turvallisuuden puolesta Kosovon ja Bosnian konflikteissa; toteaa, että unioni pyrkii nyt varmistamaan oman turvallisuutensa rakentamalla suurempaa strategista autonomiaa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että unioni tunnustaa Yhdysvaltain jatkuvan sotilaallisen tuen, jolla varmistetaan unionin turvallisuus ja puolustus, ja että unioni on kiitollisuudenvelassa kaikille niille amerikkalaisille, jotka uhrasivat henkensä Euroopan turvallisuuden puolesta Kosovon ja Bosnian konflikteissa; toteaa, että unioni pyrkii nyt varmistamaan oman turvallisuutensa rakentamalla suurempaa strategista autonomiaa;

| F. | toteaa, että Yhdysvallat on päättänyt leikata osuuttaan Yhdistyneiden kansakuntien rauhanturvabudjetista 600 miljoonalla dollarilla; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Yhdysvallat on päättänyt leikata osuuttaan Yhdistyneiden kansakuntien rauhanturvabudjetista 600 miljoonalla dollarilla;

| G. | toteaa, että vaikeammin ennakoitava Yhdysvaltain ulkopolitiikka luo lisää epävarmuutta kansainvälisiin suhteisiin ja saattaa jättää tilaa maailmanpolitiikan näyttämön muille toimijoille, kuten Kiinalle, jonka poliittinen ja taloudellinen vaikutusvalta on kasvussa kaikkialla maailmassa; toteaa, että moni keskeinen Aasian maa on lähentymässä Kiinaa oltuaan ennen lähempänä Yhdysvaltoja; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että vaikeammin ennakoitava Yhdysvaltain ulkopolitiikka luo lisää epävarmuutta kansainvälisiin suhteisiin ja saattaa jättää tilaa maailmanpolitiikan näyttämön muille toimijoille, kuten Kiinalle, jonka poliittinen ja taloudellinen vaikutusvalta on kasvussa kaikkialla maailmassa; toteaa, että moni keskeinen Aasian maa on lähentymässä Kiinaa oltuaan ennen lähempänä Yhdysvaltoja;

| H. | ottaa huomioon, että unioni on edelleen täysin sitoutunut monenvälisyyteen sekä yhteisten arvojen edistämiseen, mukaan luettuina demokratia ja ihmisoikeudet; toteaa, että sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestelmä hyödyttää sekä Yhdysvaltoja että EU:ta; pitää tältä osin äärimmäisen tärkeänä, että EU ja Yhdysvallat toimivat yhdessä synergisesti tukeakseen sääntöihin perustuvaa maailmanjärjestystä, jonka takaajina toimivat voimakkaat, uskottavat ja tehokkaat kansainväliset organisaatiot ja elimet; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että unioni on edelleen täysin sitoutunut monenvälisyyteen sekä yhteisten arvojen edistämiseen, mukaan luettuina demokratia ja ihmisoikeudet; toteaa, että sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestelmä hyödyttää sekä Yhdysvaltoja että EU:ta; pitää tältä osin äärimmäisen tärkeänä, että EU ja Yhdysvallat toimivat yhdessä synergisesti tukeakseen sääntöihin perustuvaa maailmanjärjestystä, jonka takaajina toimivat voimakkaat, uskottavat ja tehokkaat kansainväliset organisaatiot ja elimet;

| I. | toteaa, että Yhdysvaltain ja EU:n kumppanuus on ollut oleellisen tärkeä maailman poliittiselle sekä talous- ja turvallisuusjärjestelmälle jo yli 70 vuoden ajan; toteaa, että transatlanttisen suhteen edessä on paljon haasteita ja siihen kohdistuvat paineet ovat monella alalla lisääntyneet presidentti Trumpin vaalivoiton jälkeen; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Yhdysvaltain ja EU:n kumppanuus on ollut oleellisen tärkeä maailman poliittiselle sekä talous- ja turvallisuusjärjestelmälle jo yli 70 vuoden ajan; toteaa, että transatlanttisen suhteen edessä on paljon haasteita ja siihen kohdistuvat paineet ovat monella alalla lisääntyneet presidentti Trumpin vaalivoiton jälkeen;

| J. | toteaa, että EU:n globaalistrategian osana ilmastotoimet on integroitu ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan ja että yhteyksiä energian ja ilmaston, turvallisuus- ja kehitystavoitteiden ja maahanmuuton sekä vapaan ja oikeudenmukaisen kaupan välillä on vahvistettu; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että EU:n globaalistrategian osana ilmastotoimet on integroitu ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan ja että yhteyksiä energian ja ilmaston, turvallisuus- ja kehitystavoitteiden ja maahanmuuton sekä vapaan ja oikeudenmukaisen kaupan välillä on vahvistettu;

| K. | toteaa, että EU on edelleen täysin sitoutunut sääntöihin perustuvaan, avoimeen ja syrjimättömään monenväliseen kauppajärjestelmään; toteaa, että WTO on maailmanlaajuisen kauppajärjestelmän ytimessä ainoa instituutio, joka voi varmistaa aidosti yhtäläiset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että EU on edelleen täysin sitoutunut sääntöihin perustuvaan, avoimeen ja syrjimättömään monenväliseen kauppajärjestelmään; toteaa, että WTO on maailmanlaajuisen kauppajärjestelmän ytimessä ainoa instituutio, joka voi varmistaa aidosti yhtäläiset toimintaedellytykset;

| L. | toteaa, että Yhdysvaltain ja EU:n olisi tuettava Länsi-Balkanin maiden pyrkimyksiä liittyä transatlanttiseen yhteisöön; toteaa, että EU:n voimistuneen osallistumisen rinnalla Yhdysvaltain jatkuva sitoutuminen on tältä osin ratkaisevan tärkeää; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että Yhdysvaltain ja EU:n olisi tuettava Länsi-Balkanin maiden pyrkimyksiä liittyä transatlanttiseen yhteisöön; toteaa, että EU:n voimistuneen osallistumisen rinnalla Yhdysvaltain jatkuva sitoutuminen on tältä osin ratkaisevan tärkeää;

| M. | toteaa, että unionilla on kasvava vastuu oman turvallisuutensa varmistamisesta strategisessa ympäristössä, joka on viime vuosien aikana heikentynyt huomattavasti; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että unionilla on kasvava vastuu oman turvallisuutensa varmistamisesta strategisessa ympäristössä, joka on viime vuosien aikana heikentynyt huomattavasti;

| N. | toteaa, että Euroopan turvallisuuden perustan muodostaa pyrkimys yhteiseen strategiseen autonomiaan, minkä 28 valtioiden ja hallitusten päämiestä vahvisti Euroopan unionin globaalistrategiassa kesäkuussa 2016; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Euroopan turvallisuuden perustan muodostaa pyrkimys yhteiseen strategiseen autonomiaan, minkä 28 valtioiden ja hallitusten päämiestä vahvisti Euroopan unionin globaalistrategiassa kesäkuussa 2016;

Yhteisiin arvoihin perustuva kattava kehys

| 1. | muistuttaa ja pitää kiinni siitä, että EU:n ja Yhdysvaltain pitkäaikainen kumppanuus ja liittosuhde perustuu ja sen olisi perustuttava siihen, että ne jakavat ja edistävät yhdessä yhteisiä arvoja, joita ovat vapaus, oikeusvaltioperiaate, rauha, demokratia, yhdenvertaisuus, sääntöihin perustuva monenvälisyys, markkinatalous, sosiaalinen oikeudenmukaisuus, kestävä kehitys ja ihmisoikeuksien, myös vähemmistöjen oikeuksien, kunnioittaminen sekä yhteinen turvallisuus siten, että painopisteenä on konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen; pitää näiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta erityisen tärkeänä vahvistaa EU:n ja Yhdysvaltain kumppanuutta, joka on yksi globalisoituneen maailman tärkeimpiä yhteistyöakseleita; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä komission puheenjohtajan Junckerin ja Yhdysvaltain presidentin Trumpin Washingtonissa 25. heinäkuuta 2018 pidettyä tapaamista, joka ilmensi kahdenvälisten suhteiden paranemista; panee merkille heidän antamansa julkilausuman ja heidän halunsa pyrkiä vähentämään kaupan alan transatlanttisia jännitteitä; muistuttaa tässä yhteydessä rangaistustullien tuhoisasta vaikutuksesta; toistaa samalla tukensa kauppasopimuksiin sovellettavalle laajalle ja kattavalle menettelylle sekä monenvälisyydelle; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että EU:n ja Yhdysvaltain suhde on maailmanlaajuisen vakauden perustavalaatuinen tae ja se on toiminut kulmakivenä, kun olemme pyrkineet turvaamaan yhteiskuntiemme rauhan, vaurauden ja vakauden toisen maailmansodan päättymisestä lähtien sekä rakentamaan monenvälistä poliittisen ja taloudellisen yhteistyön ja kaupan järjestelmää, joka perustuu sääntöihin ja arvoihin; muistuttaa, että EU:n ja Yhdysvaltain suhde on strateginen ja aito ja että vahva transatlanttinen kytkös on molempien osapuolten ja koko maailman etujen mukaista; uskoo, että nykyinen yksipuolinen ”Amerikka ensin” -politiikka vahingoittaa sekä EU:n että Yhdysvaltain etuja, heikentää keskinäistä luottamusta ja voi myös vaikuttaa laajemmin maailmanlaajuiseen vakauteen ja vaurauteen; muistuttaa, että EU:ta kiinnostavat pitkäaikaiset, molempia osapuolia hyödyttävät kumppanuudet, jotka pohjautuvat yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin, jotka ovat tärkeämpiä kuin liiketoimista lyhyellä aikavälillä saatavat voitot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että kumppanuus ulottuu paljon pitemmälle kuin pelkkään ulkopolitiikkaan ja kauppaan ja sisältää myös sellaisia muita aloja kuin (kyber)turvallisuus, talouteen, digitaalialaan ja rahoitukseen liittyvät kysymykset, ilmastonmuutos, energia, kulttuuri sekä tiede ja teknologia; korostaa, että nämä kysymykset liittyvät tiiviisti toisiinsa ja niitä olisi käsiteltävä samassa kattavassa kehyksessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on huolissaan tavasta, jolla Yhdysvallat suhtautuu maailmanlaajuisten kysymysten ja alueellisten konfliktien ratkaisemiseen presidentti Trumpin valinnan jälkeen; korostaa, että unionille on tärkeää ylläpitää transatlanttisia suhteita ja käydä jatkuvaa vuoropuhelua, jossa korostetaan EU:ta ja Yhdysvaltoja lähentävien kysymysten merkitystä; pyrkii selvyyteen siitä, onko vuosikymmenten kuluessa muotoutuneella transatlanttisella kumppanuudella edelleen sama merkitys yhdysvaltalaisille kumppaneillemme; korostaa, että kumppanuutemme arvoperusteinen yleinen kehys on olennainen maailmanlaajuisten talous- ja turvallisuusrakenteiden ylläpidon ja jatkuvan lujittamisen kannalta; painottaa, että EU:ta ja Yhdysvaltoja yhdistävillä asioilla olisi viime kädessä oltava enemmän painoarvoa kuin asioilla, jotka erottavat niitä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että luonteeltaan pysyvästi epävakaassa ja epävarmassa kansainvälisessä järjestelmässä Euroopalla on vastuu oman strategisen autonomiansa rakentamisesta lisääntyviin yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi; korostaa siksi, että Euroopan maiden on säilytettävä kykynsä tehdä päätöksiä ja toimia itse etujensa puolustamiseksi; muistuttaa, että strateginen autonomia on sekä oikeutettu päämäärä Euroopalle että painopistetavoite, jonka on käytävä ilmi teollisella ja operatiivisella kentällä ja valmiuksissa; |
| --- | --- |

6.

Kumppanuuden lujittaminen

| 7. | muistuttaa, että tämä kumppanuus tarjoaa runsaasti potentiaalia ja strategista etua sekä Yhdysvalloille että EU:lle, kun sillä pyritään saavuttamaan molemminpuolista hyvinvointia ja turvallisuutta ja vahvistamaan sääntöihin ja arvoihin perustuvaa järjestystä, jolla tuetaan kansainvälisiä instituutioita ja annetaan niille keinot parantaa globaalihallintaa; kehottaa vahvistamaan vuoropuheluamme ja osallistumistamme kaikilla tämän kumppanuuden aloilla ja kaikilla yhteistyötasoilla myös kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa; korostaa, että päätöksillämme ja toimillamme on vaikutusta maailman talous- ja turvallisuusrakenteisiin ja että niiden olisi siksi oltava esimerkillisiä ja molempien kumppaneiden etujen mukaisia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa Yhdysvaltain velvoitteita globaalina maailmanvaltana ja kehottaa Yhdysvaltain hallintoa säilyttämään yhteiset perusarvot, jotka ovat transatlanttisten suhteiden perusta, ja varmistamaan, että kaikissa olosuhteissa kunnioitetaan kansainvälistä oikeutta, demokratiaa, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia YK:n peruskirjan ja muiden Yhdysvaltain allekirjoittamien tai ratifioimien kansainvälisten välineiden mukaisesti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että EU ja Yhdysvallat ovat toistensa tärkeimmät kumppanit moninapaisessa maailmassa ja että yksipuoliset toimet ainoastaan heikentävät transatlanttista kumppanuutta, jonka on oltava tasa-arvoisten osapuolten kumppanuus, joka perustuu vuoropuheluun ja pyrkii parantamaan keskinäistä luottamusta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää valitettavana, että Yhdysvaltain uuden suurlähettilään nimittäminen Euroopan unioniin on viivästynyt, mutta suhtautuu myönteisesti uuden suurlähettilään nimittämiseen ja nimityksen vahvistamiseen Yhdysvaltain senaatissa 29. kesäkuuta 2018; |
| --- | --- |

10.

| 11. | arvostelee voimakkaasti Yhdysvaltain uuden Saksan-suurlähettilään Richard Grenellin lausuntoja, joissa tämä totesi tavoitteena olevan kansallisten populistien voimistaminen kaikkialla Euroopassa, ja muistuttaa, että diplomaattien roolina ei ole tukea yksittäisiä poliittisia voimia vaan edistää keskinäistä yhteisymmärrystä ja kumppanuutta; pitää lisäksi vihamielisinä ja transatlanttisen kumppanuuden henkeen sopimattomina Trumpin hallinnon virkamiesten lausuntoja, joissa halveksutaan EU:ta ja tuetaan muukalaisvihamielisiä ja populistisia voimia, jotka pyrkivät tuhoamaan Euroopan yhdentymishankkeen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan yhteistyötä, koordinointia, johdonmukaisuutta ja vaikuttavuutta unionin Yhdysvaltoja koskevan politiikan alalla, jotta unioni näyttäytyy yhtenäisenä ja vaikuttavana kansainvälisenä toimijana, jolla on johdonmukainen viesti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että Yhdysvallat on keskeinen kumppani puolustus- ja turvallisuusetujen yhtenevyyden ja vahvojen kahdenvälisten suhteiden vuoksi; kehottaa järjestämään mahdollisimman pian EU:n ja Yhdysvaltain huippukokouksen, jotta voidaan ratkaista nykyiset haasteet ja jatkaa keskinäisten, globaalien ja alueellisten kysymysten käsittelyä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää tärkeänä, että Yhdysvalloilla on joukkoja Euroopan maissa tarpeen mukaan ja siten, että sovituista sitoumuksista pidetään kiinni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää kiinni siitä, että ulkopolitiikasta transatlanttisella tasolla käytävä rakenteellinen ja strateginen vuoropuhelu, johon osallistuvat myös Euroopan parlamentti ja Yhdysvaltain kongressi, on transatlanttisten rakenteiden ja myös turvallisuusyhteistyön vahvistamisen avain, ja kehottaa laajentamaan EU:n ja Yhdysvaltain välisen vuoropuhelun ulkopoliittista soveltamisalaa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa kehotuksestaan luoda transatlanttinen poliittinen neuvosto (TPC), jossa käsitellään ja koordinoidaan järjestelmällisesti ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa ja jota johtaisivat varapuheenjohtaja / korkea edustaja ja Yhdysvaltain ulkoministeri ja jonka tukena toimisivat poliittisten johtajien säännölliset tapaamiset; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää myönteisenä, että transatlanttinen lainsäätäjien vuoropuhelu (TLD) tekee jatkuvasti ja keskeytyksettä työtä edistääkseen EU:n ja Yhdysvaltain suhteita parlamentaarisen vuoropuhelun ja yhteisesti kiinnostavien kysymysten koordinoinnin avulla; muistuttaa, että ihmisten välinen yhteydenpito ja vuoropuhelu on tärkeää transatlanttisten suhteiden vahvistamisen kannalta; kehottaa siksi vahvistamaan Yhdysvaltain senaatin ja edustajainhuoneen sekä Euroopan parlamentin osallistumista; pitää myönteisenä kongressin puolueiden välisen EU-toimintaryhmän uudelleenperustamista kongressin 115. vaalikautta varten, ja pyytää Euroopan parlamentin yhteystoimistoa ja EU:n edustustoa Washington D.C.:ssä pitämään läheisempää yhteyttä siihen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että EU:n ja Yhdysvaltain yhteiskunnat ovat vahvoja, liberaaliin demokratiaan ja oikeusvaltioperiaatteeseen ankkuroituja yhteiskuntia ja ne perustuvat moniarvoisiin toimijoihin, joita ovat muun muassa hallitukset, parlamentit, hajautetut elimet ja toimijat, erilaiset poliittiset instituutiot, liikeyritykset ja ammattijärjestöt, kansalaisyhteiskunnan järjestöt, vapaat ja riippumattomat tiedotusvälineet ja uskonnolliset ryhmät sekä tiede- ja tutkimusyhteisöt; korostaa, että meidän olisi vahvistettava yhteyksiämme Atlantin yli edistääksemme transatlanttisen kumppanuutemme hyviä puolia ja merkitystä eri tasoilla ja kaikkialla EU:ssa ja Yhdysvalloissa keskittymättä pelkästään itä- ja länsirannikoihin; kehottaa laatimaan paranneltuja erityisohjelmia, joille myönnetään riittävästi rahoitusta tätä varten; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää myönteisenä unionin toimielinten ja Yhdysvaltain osavaltioiden ja metropolialueiden välisten suhteiden piristävää vaikutusta transatlanttisiin suhteisiin etenkin ystävyyskaupunkitoiminnan alalla; nostaa tässä yhteydessä esiin ilmastojohtajuutta koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan puitteissa tehtävän yhteistyön; kehottaa Yhdysvaltain osavaltioita lujittamaan yhteyksiään EU:n toimielimiin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että koulutusohjelmissa toteutettava kulttuurivaihto on keskeisellä sijalla, kun edistetään ja kehitetään yhteisiä arvoja ja rakennetaan siltoja transatlanttisten kumppanien välille; kehottaa siksi vahvistamaan ja lisäämään Erasmus+-ohjelmaan sisältyviä opiskelijoiden liikkuvuusohjelmia Yhdysvaltain ja EU:n välillä sekä parantamaan niiden käyttömahdollisuuksia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ilmaisee erityisen tyytyväisyytensä siihen, miten amerikkalaiset koululaiset ovat vastanneet moniin murhenäytelmiin, joita ampuma-aseiden käyttäminen kouluissa on aiheuttanut, ja miten he ovat vaatineet tiukempia aselakeja ja kansallisen kivääriyhdistyksen NRA:n vaikutusvallan pienentämistä lainsäädäntöprosessissa; |
| --- | --- |

21.

Yhdessä kohti maailmanlaajuisia haasteita

| 22. | vaatii, että EU:n ja Yhdysvaltain olisi edelleen toimittava rakentavissa rooleissa ratkomalla yhteisesti alueellisia konflikteja ja maailmanlaajuisia haasteita kansainvälisen oikeuden periaatteiden pohjalta; korostaa, että monenvälisyys, johon Eurooppa on syvästi ankkuroitunut, asetetaan koko ajan enemmän kyseenalaiseksi Yhdysvaltain ja muiden suurvaltojen asenteissa; muistuttaa monenvälisyyden tärkeydestä rauhan ja vakauden säilyttämisessä, oikeusvaltion arvojen edistämisen välineenä sekä ratkottaessa kansainvälisiä kysymyksiä, ja pitää kiinni siitä, että ne olisi ratkaistava asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla; on siksi huolissaan siitä, että Yhdysvaltain viimeaikaiset yksipuoliset päätökset – irtautuminen keskeisistä kansainvälisistä sopimuksista, tiettyjen sitoumusten peruuttaminen, kansainvälisten sääntöjen rapauttaminen, poistuminen kansainvälisiltä foorumeilta ja diplomaattisten ja kaupallisten jännitteiden kiristäminen – voivat poiketa näistä yhteisistä arvoista ja rasittaa suhdetta; kehottaa unionia osoittamaan yhtenäisyyttä, lujuutta ja oikeasuhteisuutta vastineissaan kyseisiin päätöksiin; kehottaa jäsenvaltioita siksi välttämään kaikkia toimia ja liikkeitä, joilla pyritään saamaan kahdenvälisiä etuja johdonmukaisen ja yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan kustannuksella; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee merkille, että muilla keskeisillä suurvalloilla, kuten Venäjällä ja Kiinalla, on vankkoja poliittisia ja taloudellisia strategioita, joista moni saattaa olla ristiriidassa yhteisten arvojemme, kansainvälisten sitoumustemme ja itse transatlanttisen kumppanuuden kanssa ja vaarantaa ne; muistuttaa, että tällainen kehitys tekee EU:n ja Yhdysvaltain yhteistyöstä entistä välttämättömämpää, jotta voimme jatkossakin ylläpitää avoimia yhteiskuntiamme sekä edistää ja suojella yhteisiä oikeuksiemme, periaatteitamme ja arvojamme, mukaan luettuna kansainvälisen oikeuden noudattaminen; kehottaa tältä osin lisäämään EU:n ja Yhdysvaltain koordinointia yhteisen pakotepolitiikan linjaamisessa ja laatimisessa sen tehokkuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että Venäjän pyrkimykset länsimaisten yhteiskuntien painostamiseen, ohjailuun ja horjuttamiseen sekä niiden heikkouksien ja demokraattisten valintojen hyväksikäyttöön edellyttävät yhteistä transatlanttista vastausta; katsoo täten, että Yhdysvaltain ja EU:n olisi asetettava Venäjän osalta etusijalle koordinoidut toimet tarvittaessa yhdessä Naton kanssa; panee tässä yhteydessä huolestuneena merkille lausunnot, joita Yhdysvaltain ja Venäjän presidentit esittivät Helsingissä 16. heinäkuuta 2018 järjestetyn tapaamisensa yhteydessä; muistuttaa, että valeuutiset, disinformaatio ja etenkin pahantahtoinen vaikuttaminen muodostavat selkeän uhan demokratioillemme; vaatii, että poliittista ja yhteiskunnallista vuoropuhelua on käytävä tavalla, jolla saatetaan tasapainoon nimettömyys ja vastuu sosiaalisessa mediassa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että turvallisuus on monitahoista ja kytkeytyy moneen asiaan ja että sen määritelmä kattaa paitsi sotilaalliset niin myös muun muassa ympäristöön, energiaan, kauppaan, kyberturvallisuuteen ja viestintään, terveyteen, kehitysyhteistyöhön, vastuullisuuteen ja humanitaariseen apuun liittyvät seikat; vaatii, että turvallisuuskysymyksiä olisi käsiteltävä laajan lähestymistavan puitteissa; pitää tältä osin valitettavana, että Yhdysvallat on ehdottanut huomattavia budjettileikkauksia muun muassa Afganistanin valtiorakenteiden kehittämiseen tarkoitettuihin varoihin, Afrikan kehitysapuun, humanitaariseen apuun sekä YK:n ohjelmien, operaatioiden ja virastojen rahoitukseen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että tasapainoisen ja molempia osapuolia hyödyttävän transatlanttisen kauppasopimuksen vaikutus ulottuisi paljon kaupallisia ja taloudellisia näkökohtia pitemmälle; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toteaa, että Nato on edelleen Euroopan yhteisen turvallisuuden pääasiallinen takaaja; pitää myönteisenä, että Yhdysvallat on vahvistanut sitoutuvansa Natoon ja Euroopan turvallisuuteen; painottaa, että EU:n ja Naton välisen yhteistyön syventäminen vahvistaa myös transatlanttista kumppanuutta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää tärkeänä turvallisuuden ja puolustuksen alan yhteistyötä, koordinointia ja synergiavaikutuksia; painottaa puolustusmenojen parempaa käyttöä ja vaatii tässä yhteydessä, että taakanjakamisessa ei pitäisi keskittyä yksinomaan panoksiin (2 prosenttia BKT:stä olisi käytettävä puolustukseen) vaan myös tuotoksiin (valmiudet mitattuna liikuteltavien joukkojen, valmiusjoukkojen ja pysyvien joukkojen määrällä); muistuttaa, että tämä määrällinen tavoite heijastaa kuitenkin sitä, että eurooppalaiset ovat yhä tietoisempia omasta turvallisuusvastuustaan, mikä on käynyt välttämättömäksi strategisen ympäristön heikkenemisen myötä; pitää myönteisenä, että puolustuksesta on tulossa tärkeämpi painopiste EU:lle ja sen jäsenvaltioille, sillä se tuo sotilasasioihin tehokkuutta EU:n ja Naton etujen mukaisesti, ja pitää tässä yhteydessä myönteisenä Yhdysvaltain joukkojen läsnäoloa unionin alueella; toteaa, että Nato on edelleen ratkaisevan tärkeä Euroopan ja sen liittolaisten yhteiselle turvallisuudelle (Washingtonin sopimuksen 5 artikla); korostaa, että Naton kyky huolehtia tehtävistään riippuu läheisesti transatlanttisten suhteiden vahvuudesta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa EU:ta vahvistamaan Euroopan puolustusunionia, jotta voidaan luoda valmiuksia, joilla varmistetaan unionin strateginen merkityksellisyys puolustuksen ja turvallisuuden alalla esimerkiksi lisäämällä puolustuksen alan menoja, tutkimusta, kehittämistä, hankintoja, ylläpitoa ja koulutusta koskevaa synergiaa ja tehokkuutta jäsenvaltioiden välillä; pitää kiinni siitä, että unionin tason puolustusyhteistyön lisääminen vahvistaa eurooppalaista panosta rauhan, turvallisuuden ja vakauden edistämisessä alueellisesti ja kansainvälisesti ja edistää siten myös Nato-liittoutuman tavoitteita ja vahvistaa transatlanttista yhteyttä; tukee siksi viimeaikaisia pyrkimyksiä tehostaa unionin puolustusrakenteita, mukaan luettuina Euroopan puolustusrahasto ja äskettäin perustettu pysyvä rakenteellinen yhteistyö (PRY); |
| --- | --- |

29.

| 30. | suhtautuu myönteisesti PRY:n perustamiseen ja tukee sen ensimmäisiä hankkeita, kuten sotilaallista liikkuvuutta; korostaa, että PRY on sekä EU:n että Naton yhteisen edun mukainen ja sen pitäisi vauhdittaa entisestään näiden organisaatioiden välistä yhteistyötä voimavarojen kehittämisessä ja Naton EU-pilarin lujittamisessa kunkin kansallisen perustuslain puitteissa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toistaa, että EU:n ja Yhdysvaltain on parannettava yhteistyötään kyberturvallisuuden ja -puolustuksen alalla erityisesti erityisvirastojen ja työryhmien, kuten ENISAn, Europolin, Interpolin, PRY:n tulevien rakenteiden ja Euroopan puolustusrahaston, kautta erityisesti siten, että torjutaan kyberhyökkäyksiä ja edistetään yhdessä toimia, joilla luodaan kattava ja avoin kansainvälinen kehys, jossa vahvistetaan kyberturvallisuuden alan toimia koskevat vähimmäisnormit perusvapauksia kunnioittaen; pitää välttämättömänä, että EU ja Nato lisäävät tiedustelutietojen vaihtoa, jotta kyberhyökkäysten tekijät pystytään selvittämään virallisesti ja kyberhyökkäyksistä vastuussa oleville voidaan määrätä rajoittavia seuraamuksia; korostaa Yhdysvaltain ERI-aloitteen merkitystä ja myönteistä vaikutusta EU:n jäsenvaltioiden turvallisuudelle; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että tekoälyn ja koneoppimisen kasvava merkitys edellyttää EU:n ja Yhdysvaltain tehostettua yhteistyötä ja että olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla edistetään Yhdysvaltain ja Euroopan korkean teknologian yritysten välistä yhteystyötä, jotta varmistetaan, että kehittämistä ja soveltamista koskevaa kumppanuutta käytetään parhaalla mahdollisella tavalla; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa Yhdysvaltain kongressia sisällyttämään Euroopan parlamentin kyberuhkatietojen vaihto-ohjelmaansa Australian, Kanadan, Uuden Seelannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttien rinnalle; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että tarvitaan yhteinen lähestymistapa digitaalisten alustojen sääntelyyn ja niiden vastuunalaisuuden lisäämiseen, jotta voidaan keskustella verkkosensuurista, tekijänoikeuksista ja oikeudenhaltijoiden oikeuksista, henkilötiedoista ja verkon neutraaliudesta; toistaa, että on tarpeen työskennellä yhdessä, jotta edistetään avointa, yhteentoimivaa ja turvallista internetiä, johon sovelletaan monen sidosryhmän mallia, jolla edistetään ihmisoikeuksia, demokratiaa, oikeusvaltiota ja sananvapautta ja joka tukee taloudellista hyvinvointia ja innovointia samalla kun kunnioitetaan yksityisyyden suojaa ja estetään huijaukset, petokset ja varkaudet; kehottaa toteuttamaan yhteisiä toimia, joilla kehitetään normeja ja sääntelyä ja edistetään kansainvälisen oikeuden soveltamista kyberavaruudessa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa, että verkon neutraalius on kirjattu EU:n lainsäädäntöön; pitää valitettavana, että Yhdysvaltain tietohallintovirasto on päättänyt purkaa verkon neutraaliutta koskevat säännöt; panee tyytyväisenä merkille, että Yhdysvaltain senaatti äänesti äskettäin tämän päätöksen kumoamisesta; kehottaa Yhdysvaltain kongressia seuraamaan senaatin päätöstä, jotta voidaan säilyttää avoin, turvallinen ja varma internet, jossa internetin sisältöjen syrjiminen on kielletty; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että tarvitaan standardointia koskevia asianmukaisia neuvotteluja erityisesti yhä nopeammin kehittyvän teknologian osalta varsinkin tietoteknisellä alalla; |
| --- | --- |

36.

| 37. | painottaa, että tärkeä osa EU:n ja Yhdysvaltain terrorisminvastaisten ponnistelujen vahvistamista on kriittisten infrastruktuurien suojelu, mukaan luettuina yhteisten normien edistäminen sekä yhteensopivuuden ja yhteentoimivuuden stimulointi, sekä kattava terrorismin torjunta myös alueellisilla, monenvälisillä ja kansainvälisillä foorumeilla tapahtuvan koordinoinnin sekä terroristien toimintaa koskevan tietojen vaihdon alalla tehtävän yhteistyön kautta; korostaa, että tarvitaan tukimekanismeja, kuten EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmää (ETIAS) ja muita yhteisiä pyrkimyksiä, jotka voivat merkittävällä tavalla edistää ja parantaa terrorismin ja ääriliikkeiden torjuntaa; muistuttaa molempia osapuolia siitä, että terrorismin torjunnassa on noudatettava kansainvälistä oikeutta ja demokraattisia arvoja ja kunnioitettava kaikilta osin kansalaisvapauksia ja perusihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on huolissaan siitä, että Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun (CIA) johtajaksi nimitettiin äskettäin Gina Haspel, joka on kunnioittanut heikosti ihmisoikeuksia muun muassa osallistuessaan CIA:n luovutuksia ja salaisia pidätyksiä koskeneeseen ohjelmaan; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on erittäin huolissaan siitä, että Yhdysvaltain hallinto on ilmoittanut purkavansa miehittämättömiä ilma-aluksia koskevan ohjelman rajoitukset, mikä lisää siviiliuhrien ja laittomien teloitusten riskiä, ja avoimuuden puutteesta, joka koskee sekä Yhdysvaltain miehittämättömiä ilma-aluksia koskevaa ohjelmaa että joidenkin unionin jäsenvaltioiden antamaa apua; kehottaa Yhdysvaltoja ja EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että aseistettujen miehittämättömien ilma-alusten käytössä noudatetaan niillä olevia velvoitteita, jotka johtuvat kansainvälisestä oikeudesta, kuten kansainvälisestä ihmisoikeuslainsäädännöstä ja kansainvälisestä humanitaarisesta oikeudesta, ja että luodaan vahvoja sitovia normeja, joilla säännellään kaikenlaisen avun tarjoamista miehittämättömillä ilma-aluksilla toteutettaviin kuolettaviin operaatioihin; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että EU:n ja Yhdysvaltain on torjuttava veropetoksia ja muita talousrikoksia ja turvattava avoimuus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kannustaa parantamaan yhteistyötä veropetosten, veronkierron, rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjunnan alalla erityisesti EU:n ja Yhdysvaltain TFTP-sopimuksen (Terrorist Finance Tracking Programme) puitteissa, ja katsoo, että tätä sopimusta olisi vahvistettava niin, että se sisältäisi tiedot ulkoiseen puuttumiseen tai laittomiin tiedustelupalveluihin liittyvistä rahoitusvirroista; kehottaa lisäksi EU:ta ja Yhdysvaltoja tekemään yhteistyötä OECD:ssä verovilpin ja aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi vahvistamalla kansainvälisiä sääntöjä ja normeja, joilla tämä maailmanlaajuinen ongelma voidaan ratkaista; korostaa, että yhteisen turvallisuuden parantaminen edellyttää lainvalvontaviranomaisten jatkuvaa yhteistyötä, ja kehottaa Yhdysvaltoja varmistamaan kahden- ja monenvälisen yhteistyön tällä alalla; pitää valitettavana, että Dodd–Frank-laki on osittain kumottu, minkä seurauksena yhdysvaltalaisten pankkien valvonta on vähentynyt merkittävästi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että Privacy Shield -järjestelyssä on edelleen rekisteröityjen henkilöiden perusoikeuksia koskevia puutteita; pitää myönteisinä ja tukee kehotuksia, joiden mukaan Yhdysvaltain lainsäätäjän olisi laadittava yleinen yksityisyys- ja tietosuojalaki; muistuttaa, että Euroopassa henkilötietojen suoja on perusoikeus ja että Yhdysvalloilla ei ole uuteen yleiseen tietosuoja-asetukseen (GDPR) verrattavia sääntöjä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | muistuttaa laajasta transatlanttisesta solidaarisuudesta, jolla reagoitiin Salisburyssa tapahtuneeseen Skripalien myrkytykseen, joka johti venäläisten diplomaattien karkottamiseen kahdestakymmenestä unionin jäsenvaltiosta, Kanadasta, Yhdysvalloista, Norjasta ja viidestä EU:n jäseneksi pyrkivästä valtiosta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | muistuttaa olevansa huolissaan siitä, että maaliskuussa 2017 Yhdysvaltain kongressi hylkäsi Yhdysvaltain telehallintoviraston (Federal Communications Commission) esittämän laajakaistapalvelujen ja muiden televiestintäpalvelujen asiakkaiden yksityisyyden suojaa koskevan säännön, mikä käytännössä poistaa laajakaistapalveluihin liittyvät yksityisyyden suojaa koskevat säännöt, jotka olisivat edellyttäneet, että internetpalveluntarjoajat hankkivat kuluttajien nimenomaisen suostumuksen ennen kuin ne myyvät tai jakavat selaustietoja ja muita yksityisiä tietoja mainostajille ja muille yrityksille; pitää tätä jälleen uutena uhkana yksityisyyden suojalle Yhdysvalloissa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | muistuttaa, että Yhdysvallat on edelleen ainoa EU:n viisumivapauslistalla oleva unionin ulkopuolinen maa, joka ei myönnä viisumivapautta kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisille; kehottaa Yhdysvaltoja lisäämään kyseiset viisi EU:n jäsenvaltiota (Bulgaria, Kroatia, Kypros, Puola ja Romania) mahdollisimman pian Yhdysvaltain viisumivapausohjelmaan; muistuttaa, että komissiolla on oikeudellinen velvoite antaa delegoitu säädös, jolla tilapäisesti keskeytetään viisumivapauden soveltaminen niiden kolmansien maiden kansalaisiin, jotka eivät ole poistaneet tiettyjen jäsenvaltioiden kansalaisten viisumipakkoa 24 kuukauden kuluessa asiaa koskevien ilmoitusten julkaisemispäivästä, ja että tämä määräaika umpeutui 12. huhtikuuta 2016; kehottaa komissiota Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 265 artiklan nojalla antamaan vaaditun delegoidun säädöksen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | painottaa, että unioni on sitoutunut vahvistamaan naapureidensa demokratiaa, ihmisoikeuksia, oikeusvaltiota, vaurautta, vakautta, kestävyyttä ja turvallisuutta ensi sijassa ei-sotilaallisin keinoin erityisesti assosiaatiosopimusten täytäntöönpanon kautta; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja tehostamaan yhteistyötään ja koordinoimaan paremmin toimiaan, hankkeitaan ja kantojaan Euroopan unionin itäisessä ja eteläisessä naapurustossa; muistuttaa, että unionin kehitysapupolitiikka ja humanitaarisen avun politiikka eri puolilla maailmaa edistävät myös osaltaan globaalia turvallisuutta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | antaa tunnustusta Yhdysvaltain strategiselle fokukselle ja avoimuudelle Balkanin alueen suhteen, ja muistuttaa, että alue on haaste Euroopalle ja koko mantereen turvallisuudelle; kehottaa siksi Yhdysvaltoja edelleen osallistumaan yhteisiin ponnisteluihin Länsi-Balkanin alueella ja erityisesti lujittamaan oikeusvaltioperiaatetta, demokratiaa, sananvapautta ja turvallisuusyhteistyötä; kannustaa kehittämään lisää yhteisiä toimia, kuten korruptiontorjuntamekanismit ja instituutioiden kehittäminen, jotta alueen maille voidaan tarjota enemmän turvallisuutta, vakautta, kestävyyskykyä ja taloudellista vaurautta, sekä omaksumaan roolin pitkäaikaisten ongelmien ratkaisemisessa; katsoo, että EU:n ja Yhdysvaltain olisi pantava alulle Länsi-Balkanin aluetta koskeva uusi korkean tason vuoropuhelu, jotta voidaan varmistaa, että poliittiset tavoitteet ja avustusohjelmat ovat yhdensuuntaisia, sekä toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja omaksumaan aktiivisemman ja vaikuttavamman roolin Ukrainan alueen konfliktin ratkaisemisessa sekä tukemaan kaikkia pyrkimyksiä kohti kestävää rauhanomaista ratkaisua, jossa kunnioitetaan Ukrainan yhtenäisyyttä, suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta ja määrätään Krimin niemimaan palauttamisesta Ukrainalle, sekä kannustamaan ja tukemaan Ukrainan uudistus- ja talouskehitysprosesseja, joiden on vastattava täysin Ukrainan sitoumuksia sekä kansainvälisten järjestöjen antamia suosituksia; ilmaisee syvän pettymyksensä siitä, että Minskin sopimusten täytäntöönpanossa ei ole vieläkään edistytty ja että Itä-Ukrainan turvallisuustilanne ja humanitaarinen tilanne ovat heikentyneet; toteaa siksi, että Venäjään kohdistetut pakotteet ovat edelleen tarpeen, ja että Yhdysvaltain olisi koordinoitava toimensa EU:n kanssa; kehottaa tässä asiassa tiivistämään korkean edustajan / varapuheenjohtajan ja Yhdysvaltain Ukrainan-erityisedustajan välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

48.

| 49. | muistuttaa, että on myös tärkeää, että EU ja Yhdysvallat etsivät ratkaisuja Georgian ja Moldovan jäätyneisiin konflikteihin; |
| --- | --- |

49.

| 50. | muistuttaa, että kansainvälinen järjestys perustuu kansainvälisten sopimusten noudattamiseen; pitää tässä valossa valitettavana, että Yhdysvallat ei hyväksynyt Kanadassa pidetyn G7-huippukokouksen päätelmiä; muistuttaa sitoutuneensa noudattamaan kansainvälistä oikeutta ja yleismaailmallisia arvoja ja erityisesti vastuullisuutta, ydinsulkua ja kiistojen rauhanomaista ratkaisemista; korostaa, että ydinsulkustrategiamme johdonmukaisuus on avain uskottavuudellemme maailmanlaajuisena toimijana ja neuvottelijana; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja yhteistyöhön, jotta mahdollistetaan ydinaseriisunta ja tehokkaat ydinvaaran vähentämistä koskevat toimenpiteet; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että yhteinen kattava toimintasuunnitelma (JCPOA) Iranin kanssa on merkittävä monenvälinen sopimus sekä alueen vakauttamisen edistämiseen tähtäävän monenvälisen ja EU:n diplomatian huomattava diplomaattinen saavutus; muistuttaa, että unioni aikoo tehdä kaiken voitavansa säilyttääkseen Iranin kanssa tehdyn JCPOA:n kansainvälisen ydinsulkurakenteen keskeisenä pilarina myös Pohjois-Korean kysymyksen osalta sekä alueen turvallisuuden ja vakauden kannalta merkittävänä elementtinä; toistaa, että on tarpeen puuttua kriittisemmin Iranin ballististen ohjusten alalla toteuttamiin ja alueen vakauteen liittyviin toimiin, erityisesti Iranin sekaantumiseen alueen eri konflikteihin, sekä JCPOA:n ulkopuolelle jäävien ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien tilanteeseen Iranissa asianmukaisissa muodoissa ja kaikilla asianmukaisilla foorumeilla; korostaa, että transatlanttinen yhteistyö on ratkaisevaa näiden kysymysten ratkaisemisessa; korostaa, että Kansainvälisen atomienergiajärjestön monien raporttien mukaan Iran täyttää JCPOA:n mukaiset sitoumuksensa; arvostelee voimakkaasti sitä, että presidentti Trump on päättänyt irtautua yksipuolisesti JCPOA-sopimuksesta ja kohdistaa Iranissa toimiviin unionin yrityksiin ekstraterritoriaalisia toimenpiteitä; korostaa, että unioni on päättänyt suojella omia etujaan ja yritystensä ja investoijiensa etuja Yhdysvaltain pakotteiden ekstraterritoriaalisten vaikutusten edessä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä päätöstä aktivoida ”suojautumisasetus”, jonka tarkoituksena on suojata unionin kaupallisia etuja Iranissa Yhdysvaltain ekstraterritoriaalisten pakotteiden vaikutuksilta, ja kehottaa neuvostoa, komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa toteuttamaan lisätoimenpiteitä, jotka katsotaan tarpeellisiksi JCPOA:n suojaamiseksi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | on huolissaan Yhdysvaltain turvallisuus- ja kauppapolitiikasta Itä- ja Kaakkois-Aasiassa, mukaan luettuna poliittinen tyhjiö, joka aiheutuu sen vetäytymisestä Tyynenmeren vapaakauppasopimuksesta (TPP); toistaa pitävänsä tärkeänä unionin rakentavaa osallistumista Itä- ja Kaakkois-Aasian ja Tyynenmeren alueella, ja pitää tässä yhteydessä tervetulleena EU:n aktiivista kauppapolitiikkaa tuolla maailman alueella ja erityisesti turvallisuuteen liittyviä EU:n aloitteita sellaisina kuin ne on esitetty neuvoston päätelmissä EU:n ja Aasian maiden välisestä tehostetusta yhteistyöstä ja myös poliittisen ja taloudellisen tasapainon kannalta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pitää myönteisenä Pohjois-Korean kanssa käynnistettyä uutta korkean tason vuoropuhelua ja Singaporessa 12. kesäkuuta 2018 pidettyä huippukokousta; muistuttaa, että näissä neuvotteluissa, joista ei ole vielä nähty mitään kouraantuntuvia ja todennettavia tuloksia, pyritään jännitteiden rauhanomaiseen ratkaisemiseen ja siten alueellisen ja maailmanlaajuisen rauhan, turvallisuuden ja vakauden edistämiseen; korostaa, että samalla kansainvälisen yhteisön, mukaan luettuina EU ja Yhdysvallat, on edelleen painostettava Pohjois-Koreaa, kunnes se uskottavasti luopuu ydinaseista ratifioimalla täydellisen ydinkoekieltosopimuksen ja antaa täydellisen ydinkoekieltosopimuksen järjestön valmistelevalle komissiolle ja IAEA:lle mahdollisuuden dokumentoida maan ydinaseriisunnan; on huolissaan Pohjois-Korean riittämättömästä kehityksestä ydinaseriisunnassa, minkä vuoksi presidentti Trump peruutti 24. elokuuta 2018 ulkoministeri Mike Pompeon suunnitellut neuvottelut Pohjois-Korean kanssa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | muistuttaa Yhdysvaltoja siitä, että se ei ole vieläkään ratifioinut täydellistä ydinkoekieltosopimusta, vaikka se on sopimuksen liitteessä II mainittu valtio, jonka allekirjoitus on välttämätön sopimuksen voimaantulemiseksi; toistaa varapuheenjohtajan / korkean edustajan maailman johtajille osoittaman kehotuksen ratifioida kyseinen sopimus; kehottaa Yhdysvaltoja ratifioimaan täydellisen ydinkoekieltosopimuksen mahdollisimman pian ja tukemaan täydellisen ydinkieltosopimuksen järjestöä, kun se pyrkii taivuttamaan muut liitteessä II mainitut valtiot sopimuksen ratifioimiseen; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vaatii kansainvälisen merioikeuden kunnioittamista myös Etelä-Kiinan merellä; kehottaa tältä osin Yhdysvaltoja ratifioimaan YK:n merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS); |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa tiivistämään EU:n ja Yhdysvaltain välistä yhteistyötä, jotta saavutetaan rauhanomainen ratkaisu Syyrian alueellisiin konflikteihin ja sijaissotaan, koska yhteisen strategian puuttuminen haittaa konfliktien rauhanomaista ratkaisemista, ja kehottaa kaikkia osapuolia ja alueellisia toimijoita pidättymään väkivallasta ja kaikista muista toimista, jotka saattavat pahentaa tilannetta; pitää YK:n johtamaa Geneven prosessia ensisijaisena Syyrian konfliktin ratkaisemiseksi tavalla, joka vastaa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 2254 ja josta konfliktin osapuolet neuvottelevat ja jota keskeiset kansainväliset ja alueelliset toimijat tukevat; vaatii, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat, joita Astanan neuvottelujen maat rikkovat, pannaan täysin täytäntöön ja niitä noudatetaan; vaatii yhteisiä toimia, jotta varmistetaan humanitaarisen avun täysin esteetön saanti sitä tarvitseville ja mahdollistetaan vastuussa olevien henkilöiden riippumaton, puolueeton, perusteellinen ja uskottava tutkiminen ja syytteeseenpano; vaatii myös tukea muun muassa Syyrian arabitasavallassa tehtyjä kansainvälisiä rikoksia käsittelevän kansainvälisen, puolueettoman ja riippumattoman mekanismin (IIIM) maaliskuusta 2012 lähtien tekemälle työlle; |
| --- | --- |

56.

| 57. | muistuttaa, että unioni toivoo paluuta merkitykselliseen Lähi-idän rauhanprosessiin kohti kahden valtion ratkaisua vuoden 1967 rajojen mukaisesti siten, että riippumaton, demokraattinen, elinkelpoinen ja yhtenäinen Palestiinan valtio voi elää rinnatusten rauhan ja turvallisuuden vallitessa turvallisen Israelin valtion ja muiden naapurien kanssa, ja toteaa, että on pidätyttävä kaikista toimista, jotka voivat haitata näitä pyrkimyksiä; pitää erittäin valitettavana, että Yhdysvaltain hallitus päätti yksipuolisesti siirtää suurlähetystönsä Tel Avivista Jerusalemiin ja tunnustaa Jerusalemin virallisesti Israelin pääkaupungiksi; painottaa, että Jerusalemin kysymyksen on oltava osa israelilaisten ja palestiinalaisten välistä lopullista rauhansopimusta; korostaa, että yhteistä etenemissuunnitelmaa olisi lujitettava, ja painottaa että Yhdysvaltain olisi koordinoitava Lähi-idän rauhanpyrkimyksiään eurooppalaisten kumppaniensa kanssa; |
| --- | --- |

57.

| 58. | antaa tunnustusta YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestölle (UNRWA) ja sen työlleen omistautuneelle henkilöstölle niiden merkittävästä ja välttämättömästä humanitaarisesta työstä ja kehitystyöstä palestiinalaispakolaisten hyväksi (Länsirannalla, mukaan luettuina Itä-Jerusalem, Gazan alue, Jordania, Libanon ja Syyria), sillä se on elintärkeää alueen turvallisuudelle ja vakaudelle; on erittäin pahoillaan Yhdysvaltain hallinnon päätöksestä leikata sen UNRWA:lle myöntämää rahoitusta ja pyytää Yhdysvaltoja harkitsemaan uudelleen tätä päätöstä; korostaa Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin jatkuvaa tukea kyseiselle virastolle ja kannustaa EU:n jäsenvaltioita myöntämään lisärahoitusta UNRWA:n toiminnan pitkän aikavälin kestävyyden takaamiseksi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa lisäyhteistyöhön EU:n ja Yhdysvaltain maailmanlaajuisissa ohjelmissa, joilla edistetään demokratiaa, tiedotusvälineiden vapautta, vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja ja ihmisoikeuksien suojelua, mukaan luettuina pakolaisten ja maahanmuuttajien, naisten sekä rotuvähemmistöjen ja uskonnollisten vähemmistöjen oikeudet; korostaa, että hyvän hallintotavan, vastuuvelvollisuuden, avoimuuden ja oikeusvaltioperiaatteen arvot ovat ihmisoikeuksien puolustamisen tärkeä perusta; muistuttaa, että EU vastustaa kuolemanrangaistusta voimakkaasti ja periaatteellisesti ja kannattaa kuolemanrangaistusten täytäntöönpanon yleistä keskeyttämistä, jotta rangaistuksesta voidaan luopua maailmanlaajuisesti; korostaa, että kriisien ehkäiseminen ja rauhanrakentaminen sekä humanitaarisiin hätätilanteisiin vastaaminen edellyttävät yhteistyötä; |
| --- | --- |

59.

| 60. | toteaa, että EU:lla ja Yhdysvalloilla on yhteisiä etuja Afrikassa, missä molempien on koordinoitava ja tehostettava paikallisella, alueellisella ja monikansallisella tasolla antamaansa tukea hyvälle hallinnolle, demokratialle, ihmisoikeuksille, kestävälle sosiaaliselle kehitykselle, ympäristönsuojelulle, muuttoliikkeen hallinnalle, talouden hallinnalle ja turvallisuudelle, alueellisten konfliktien rauhanomaiselle ratkaisemiselle sekä korruption, laittomien taloudellisten toimien sekä väkivallan ja terrorismin torjumiselle; katsoo, että toimia ja resurssien käyttöä voitaisiin tehostaa parantamalla EU:n ja Yhdysvaltain välistä koordinointia muun muassa vahvistamalla poliittista vuoropuhelua ja laatimalla yhteisiä Afrikka-strategioita siten, että samalla otetaan asianmukaisesti huomioon alueellisten järjestöjen ja alueellista tasoa pienempien ryhmittymien näkemykset; |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa EU:n ja Yhdysvaltain yhteisten poliittisten, taloudellisten ja turvallisuuteen liittyvien etujen tärkeyttä Kiinan ja Venäjän kaltaisten maiden talouspolitiikkoihin nähden, ja muistuttaa, että yhteiset ponnistelut myös WTO:n tasolla voisivat auttaa ratkaisemaan sellaisia kysymyksiä kuin maailmanlaajuisen kaupan nykyinen epätasapaino ja Ukrainan tilanne; vaatii, että Yhdysvaltain hallinto ei enää estä WTO:n muutoksenhakuelimen tuomarien nimittämistä; korostaa, että on Kiinan OBOR-strategian (uusi silkkitie) suhteen on tehtävä tiiviimpää yhteistyötä myös kehittämällä tähän liittyvää yhteistyötä EU:n sekä Yhdysvaltain, Intian, Japanin ja Australian QUAD-turvallisuusvuoropuhelun välillä; |
| --- | --- |

61.

| 62. | toteaa, että arktisen alueen toimintapolitiikan alalla tarvitaan parempaa yhteistyötä etenkin Arktisen neuvoston yhteydessä, erityisesti koska ilmastonmuutoksen myötä voi avautua uusia merireittejä ja saataville voi tulla luonnonvaroja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | painottaa, että muuttoliike on maailmanlaajuinen ilmiö ja että siihen olisi siksi puututtava yhteistyön, kumppanuuden ja ihmisoikeuksien suojelun kautta mutta myös hallinnoimalla muuttoreittejä ja pyrkimällä YK:n tasolla maailmanlaajuiseen ratkaisuun noudattaen kansainvälistä oikeutta ja erityisesti vuoden 1951 Geneven yleissopimusta ja sen vuonna 1967 hyväksyttyä pöytäkirjaa; suhtautuu myönteisesti YK:ssa tähän mennessä toteutettuihin toimiin turvallista, laillista ja hallittua muuttoliikettä koskevan Global Compact -aloitteen aikaansaamiseksi ja pitää valitettavana Yhdysvaltain joulukuussa 2017 tekemää päätöstä vetäytyä keskusteluista; vaatii yhteistä politiikkaa muuttoliikkeen perussyiden torjumiseksi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kannattaa EU:n ja Yhdysvaltain energiayhteistyön vahvistamista EU–USA-energianeuvoston pohjalta myös uusiutuvan energian alalla; kehottaa siksi jälleen jatkamaan sen kokouksia; vaatii myös lisää yhteistyötä energian tutkimuksen ja uusien teknologioiden alalla sekä tiiviimpää yhteistyötä energiainfrastruktuurien suojelemiseksi kyberiskuilta; pitää kiinni siitä, että energian toimitusvarmuuden alalla on tehtävä yhteistyötä, ja korostaa, että on tarpeen täsmentää, miten Ukrainan kauttakulkurooli jatkuu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa huolta Nord Stream 2 -putkesta ja siitä, että se saattaa jakaa näkemyksiä energiaturvallisuudesta ja rikkoa jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta, ja pitää myönteisenä Yhdysvaltain tukea Euroopan energiaturvallisuuden varmistamiselle; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pitää valitettavana Yhdysvaltain irtautumista Pariisin sopimuksesta mutta pitää arvossa sitä, että yhdysvaltalaiset yksityishenkilöt, yritykset, kaupungit ja osavaltiot pyrkivät edelleen kohti Pariisin sopimuksen täyttämistä ja ilmastonmuutoksen torjumista, ja korostaa tarvetta lisätä unionin yhteyksiä näihin toimijoihin; panee merkille, että ilmastonmuutos ei ole enää osa Yhdysvaltain kansallista turvallisuusstrategiaa; vahvistaa EU:n sitoutumisen Pariisin sopimukseen ja YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmaan ja painottaa, että ne on pantava täytäntöön, jotta voidaan varmistaa maailmanlaajuinen turvallisuus ja kehittää kestävämpää taloutta ja yhteiskuntaa; muistuttaa, että siirtyminen kohti vihreää taloutta tarjoaa monia mahdollisuuksia luoda työpaikkoja ja lisätä kasvua; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kannustaa jatkamaan innovoinnin, tieteen ja teknologian alan yhteistyötä ja kehottaa uudistamaan EU:n ja Yhdysvaltain välisen tiede- ja teknologiasopimuksen; |
| --- | --- |

67.

Sääntöihin perustuvan kauppajärjestelmän puolustaminen vaikeina aikoina

| 68. | toteaa, että vuonna 2017 Yhdysvallat oli EU:n suurin vientimarkkina ja EU:n tuonnin toiseksi suurin alkuperämaa; ottaa huomioon, että EU:n ja Yhdysvaltain välisten kauppataseen vajeiden tai ylijäämien välillä on eroja riippuen siitä, onko kyse tavarakaupasta, palvelukaupasta, sähköisestä kaupasta tai ulkomaisista suorista sijoituksista; korostaa, että EU:n ja Yhdysvaltain väliset kauppa- ja sijoitussuhteet, jotka ovat maailman merkittävimmät ja perustuneet aina yhteisiin arvoihin, ovat yksi tärkeimmistä maailman talouskasvun, kaupan ja hyvinvoinnin vetureista; panee lisäksi merkille, että EU:lla on 147 miljardin dollarin ylijäämä tavarakaupassa Yhdysvaltain kanssa; toteaa, että EU:n yritykset työllistävät 4,3 miljoonaa työntekijää Yhdysvalloissa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | korostaa, että EU ja Yhdysvallat ovat molemmat tärkeitä toimijoita globalisoituneessa maailmassa, joka kehittyy ennennäkemättömällä vauhdilla ja intensiteetillä, ja että kun otetaan huomioon yhteiset haasteet, on EU:n ja Yhdysvaltain yhteisen edun mukaista käsitellä kauppapoliittisia kysymyksiä yhteisesti ja koordinoidusti, jotta voidaan muokata tulevia monenvälisiä kauppajärjestelmiä ja maailmanlaajuisia standardeja; |
| --- | --- |

69.

| 70. | korostaa WTO:n keskeistä asemaa monenvälisessä järjestelmässä, koska se on edelleen paras vaihtoehto varmistaa avoin, oikeudenmukainen ja sääntöihin perustuva järjestelmä, jossa otetaan huomioon ja tasapainotetaan sen jäsenten erilaiset intressit; toistaa tukensa monenvälisen kauppajärjestelmän lujittamiselle entisestään; tukee komission työtä, jolla pyritään jatkossakin Yhdysvaltain kanssa vastaamaan yhdessä positiivisesti nykyisiin institutionaalisiin ja systeemisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

70.

| 71. | korostaa WTO:n asemaa kauppaan liittyvien riitojen ratkaisemisessa; kehottaa kaikkia WTO:n jäseniä varmistamaan WTO:n riitojenratkaisujärjestelmän asianmukaisen toiminnan; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että Yhdysvallat estää uusien ehdokkaiden nimittämisen valituselimeen, mikä uhkaa riitojenratkaisujärjestelmän toiminnan perusteita; kehottaa komissiota ja kaikkia WTO:n jäseniä tutkimaan keinoja ratkaista tämä WTO:n valituselimen jäsenten vaihtamiseen liittyvä pattitilanne tarvittaessa uudistamalla riitojenratkaisujärjestelmää; toteaa, että näillä uudistuksilla voitaisiin varmistaa järjestelmän mahdollisimman suuri tehokkuus ja riippumattomuus siten, että samalla noudatetaan arvoja ja yleistä lähestymistapaa, joita EU on jatkuvasti puolustanut WTO:n perustamisesta lähtien ja joihin kuuluvat erityisesti vapaan ja oikeudenmukaisen kaupan edistäminen maailmanlaajuiselta pohjalta oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti sekä kaikkien WTO:n jäsenten velvollisuus noudattaa kaikkia WTO:n velvoitteita; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pitää valitettavana, että WTO:n yhdennessätoista ministerikokouksessa (MC11) ei saavutettu tuloksia, mutta panee tyytyväisenä merkille, että Yhdysvallat, EU ja Japani allekirjoittivat yhteisen julkilausuman markkinoita vääristävien epäoikeudenmukaisten ja protektionististen käytäntöjen lakkauttamisesta, mitä korostettiin myös heinäkuussa 2017 koolla olleen G20-ryhmän julkilausumassa; kehottaa jatkamaan Yhdysvaltain ja Japanin kanssa tässä asiassa tehtävää yhteistyötä, jotta voidaan puuttua hyvän kauppatavan vastaisiin käytäntöihin, kuten syrjintään, markkinoille pääsyn rajoittamiseen, polkumyyntiin ja tukiin; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa komissiota laatimaan yhdessä Yhdysvaltain ja WTO:n muiden jäsenten kanssa työsuunnitelman puuvilla- ja kalastusalan kilpailua vääristävien tukien poistamiseksi (erityisesti laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen osalta); kehottaa yhteistyöhön, jolla viedään eteenpäin monenvälistä asialistaa sellaisilla uusilla aloilla kuten sähköinen kauppa, digitaalinen kauppa – myös digitaalinen kehitys – investointien edistäminen, kauppa ja ympäristö sekä kauppa ja sukupuoli ja jolla edistetään erityisiä toimintalinjoja, joilla helpotetaan mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (mikro- ja pk-yritysten) osallistumista globaaliin talouteen; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja edistämään kansainvälistä yhteistyötä, jotta vahvistetaan julkisia hankintoja koskevia kansainvälisiä sopimuksia ja erityisesti julkisia hankintoja koskevaa sopimusta (GPA); |
| --- | --- |

74.

| 75. | kehottaa komissiota aloittamaan Yhdysvaltain kanssa vuoropuhelun, jolla pyritään jatkamaan neuvotteluja monenvälisestä ympäristöhyödykesopimuksesta (EGA) ja palvelukauppasopimuksesta (TiSA); |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja yhdistämään voimavaransa epäoikeudenmukaisten kauppapolitiikkojen ja -käytäntöjen torjumiseksi siten, että samalla noudatetaan monenvälisiä sääntöjä ja WTO:n riitojenratkaisumenettelyä ja vältytään yksipuolisilta toimenpiteiltä, koska ne ovat vahingollisia kaikille maailmanlaajuisille arvoketjuille, joissa EU:n ja Yhdysvaltain yritykset toimivat; pitää hyvin valitettavana kansainvälisessä kaupankäyntijärjestelmässä vallitsevaa epävarmuutta, jonka Yhdysvallat on aiheuttanut turvautumalla ennen WTO:n ja sen riitojenratkaisumenettelyn perustamista kehitettyihin välineisiin ja toimintapolitiikan keinoihin (kuten 232 artikla vuodelta 1962 ja 301 artikla vuodelta 1974); panee tässä yhteydessä merkille, että Yhdysvaltain päätöstä teräs- ja alumiinitullien määräämisestä 232 artiklan nojalla ei voida perustella kansalliseen turvallisuuteen vedoten, ja kehottaa Yhdysvaltoja myöntämään EU:lle täyden ja pysyvän vapautuksen näistä toimista; kehottaa komissiota vastaamaan määrätietoisesti, jos tulleja käytetään keinona hillitä EU:n vientiä; toteaa, että Yhdysvaltain tekemä valitus suurten siviililentokoneiden kauppaan liittyvistä toimista EU:ta vastaan vietiin vaatimustenmukaisuutta käsittelevään valituselimeen, joka antoi asiasta selvityksen, ja korostaa, että vastatoimet, joita Yhdysvallat selvityksen pohjalta mahdollisesti kohdistaa eurooppalaisiin tuotteisiin, eivät olisi oikeutettuja, koska WTO hylkäsi 204 Yhdysvaltain esittämistä 218 väitteestä ja koska Yhdysvaltain maksamia laittomia tukia koskevasta asiaan liittyvästä tapauksesta odotetaan lisäselvitystä; |
| --- | --- |

76.

| 77. | panee merkille, että EU ja Yhdysvallat tekevät jatkuvaa kahdenvälistä yhteistyötä monessa sääntelykysymyksessä, mistä ovat osoituksena hiljattain tehty kahdenvälinen sopimus vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan vakautta koskevista toimenpiteistä tai sopimus lääkkeiden valmistajiin kohdistuvien tarkastusten vastavuoroisesta tunnustamisesta; kehottaa komissiota ja neuvostoa kunnioittamaan täysimääräisesti Euroopan parlamentin roolia tässä prosessissa; |
| --- | --- |

77.

| 78. | korostaa, että teollis- ja tekijänoikeudet ovat ratkaisevan tärkeitä EU:n ja Yhdysvaltain kansantalouksien kannalta; kehottaa molempia osapuolia tukemaan tutkimusta ja innovointia molemmilla puolilla Atlanttia, takaamaan immateriaalioikeuksien suojan korkean tason ja varmistamaan, että korkealaatuisia innovatiivisia tuotteita tuottavat toimijat voivat tuottaa niitä jatkossakin; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja parantamaan Yhdysvaltoihin ja EU:n alueelle vientiä harjoittavien pk-yritysten markkinoille pääsyä lisäämällä nykyisten sääntöjen avoimuutta ja avaamalla markkinoita Atlantin molemmin puolin esimerkiksi pk-yritysten portaalin avulla; |
| --- | --- |

79.

| 80. | korostaa Yhdysvaltain markkinoiden merkitystä EU:n pk-yrityksille; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja käsittelemään tullien, tullien ulkopuolisten esteiden ja teknisten kaupan esteiden suhteetonta vaikutusta pk-yrityksiin Atlantin molemmin puolin siten, että tullitariffien alentamisen lisäksi myös yksinkertaistetaan tullimenettelyjä ja otetaan mahdollisesti käyttöön uusia mekanismeja, joiden tarkoituksena on auttaa pk-yrityksiä vaihtamaan EU:n ja Yhdysvaltain markkinoilla tapahtuvan ostamisen ja myymisen alan kokemuksia ja parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja kahdenvälisen yhteistyönsä puitteissa pidättymään keskinäisestä verokilpailusta, sillä tämä johtaa ainoastaan investointien vähenemiseen molemmissa kansantalouksissa; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja sopimaan sähköisen kaupan kehyksestä, jossa kunnioitetaan kummankin osapuolen nykyisiä oikeudellisia kehyksiä ja sopimuksia, tietosuojalainsäädäntöä ja henkilötietojen suojelua koskevia sääntöjä, mikä on erityisen tärkeää palvelualalla; korostaa tässä yhteydessä, että EU:n ja Yhdysvaltain olisi yhteisesti kannustettava kolmansia maita omaksumaan korkeatasoisia tietosuojastandardeja; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja tehostamaan yhteistyötä ilmastonmuutoksen alalla; vaatii, että EU:n ja Yhdysvaltain on käytettävä nykyisiä ja tulevia kaikkien tasojen kauppaneuvotteluja varmistamaan kansainvälisesti hyväksyttyjen normien, kuten Pariisin sopimuksen, soveltaminen, edistettävä ympäristön kannalta kestävien tavaroiden ja myös teknologian kauppaa sekä varmistettava, että toteutetaan maailmanlaajuinen energiasiirtymä, johon liittyy selkeä ja koordinoitu kansainvälisen kaupan agenda, jotta sekä suojellaan ympäristöä että luodaan työpaikkoja ja kasvua; |
| --- | --- |

83.

| 84. | katsoo, että Yhdysvaltain ja EU:n kauppa- ja investointisuhteita koskevaa mahdollista uutta sopimusta ei voida neuvotella paineen tai uhan alla ja että EU:n etujen mukainen olisi ainoastaan laaja, kunnianhimoinen, tasapainoinen ja kokonaisvaltainen sopimus, joka kattaa kaikki kaupan alat; panee tässä yhteydessä merkille, että voisi olla hyödyllistä perustaa erityinen ja pysyvä sääntely- ja kuulemisalan yhteistyömekanismi; kehottaa komissiota palaamaan neuvotteluihin Yhdysvaltain kanssa oikeiden olosuhteiden vallitessa; |
| --- | --- |

84.

| 85. | korostaa, että kauppavirrat edellyttävät yhä useammin uusia, nopeampia ja turvallisempia tapoja liikuttaa tavaroita ja palveluja rajojen yli; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja keskeisinä kauppakumppaneina tekemään yhteistyötä kauppaan liittyvän digitaalisen teknologian ratkaisujen suhteen kaupan helpottamiseksi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | muistuttaa, että EU:n ja Yhdysvaltain nykyinen vuoropuhelu ja yhteistyö tieteen ja teknologian alalla on tärkeää; toteaa, että EU:n ja Yhdysvaltain tutkimus- ja innovointiponnisteluilla on tärkeä rooli tiedon ja talouskasvun keskeisinä vetureina, ja kannattaa EU:n ja Yhdysvaltain tiede- ja teknologiasopimuksen jatkamista ja laajentamista vuoden 2018 jälkeen, jotta voidaan edistää tutkimusta, innovointia ja uusia kehittyviä teknologioita, suojella teollis- ja tekijänoikeuksia sekä luoda enemmän ja parempia työpaikkoja, kestävää kauppaa ja osallistavaa kasvua; |
| --- | --- |

86.

| 87. | jakaa Yhdysvaltain huolen terästuotannon maailmanlaajuisesta ylikapasiteetista; pitää samalla valitettavana, että yksipuoliset ja WTO:n sääntöjä rikkovat toimenpiteet ainoastaan heikentävät sääntöihin perustuvan kauppajärjestelmän eheyttä; korostaa, että edes EU:lle myönnettävä pysyvä vapautus Yhdysvaltain asettamista tulleista ei tekisi tästä toimintatavasta legitiimiä; kehottaa komissiota tekemään Yhdysvaltain kanssa yhteistyötä terästuotannon ylikapasiteetin purkamiseen tarkoitettujen toimien vahvistamiseksi G20:n maailmanlaajuisen foorumin puitteissa, jotta monenvälisten toimien valtavaa potentiaalia voidaan hyödyntää; toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että sääntöihin perustuvan kauppajärjestelmän puitteissa toteutettavat yhteiset ja yhteensovitetut toimet ovat paras tapa ratkaista tällaiset maailmanlaajuiset ongelmat; |
| --- | --- |

87.

| 88. | toteaa, että EU:n ja Yhdysvaltain on tärkeää käsitellä WTO:n välttämätöntä nykyaikaistamista koordinoidulla ja rakentavalla tavalla, jotta sen toiminnasta voidaan tehdä tehokkaampaa, avoimempaa ja vastuullisempaa ja jotta varmistetaan, että sukupuoli-, sosiaali-, ympäristö- ja ihmisoikeusulottuvuudet sisällytetään riittävässä määrin kansainvälisen kaupan sääntöjen ja politiikkojen kehittämisprosessiin; |
| --- | --- |

88.

| 89. | korostaa, että EU kannattaa vääristymätöntä markkinataloutta sekä avoimia arvoja ja sääntöihin perustuvaa ja reilua kauppaa; toistaa tukevansa komission strategiaa, jolla vastataan Yhdysvaltain nykyiseen kauppapolitiikkaan monenvälisen kauppajärjestelmän sääntöjä noudattaen; kehottaa EU:n jäsenvaltioita yhtenäisyyteen ja kehottaa komissiota kehittämään yhteisen lähestymistavan tämän tilanteen korjaamiseksi; korostaa, että tässä yhteydessä on tärkeää säilyttää EU:n jäsenvaltioiden yhtenäisyys, sillä EU:n yhteiset toimet kansainvälisellä tasolla yhteisen kauppapolitiikan ja EU:n tulliliiton puitteissa sekä kahdenvälisesti Yhdysvaltain kanssa ovat osoittautuneet paljon tehokkaammiksi kuin mitkään yksittäisten jäsenmaiden aloitteet; muistuttaa, että EU on valmis työskentelemään Yhdysvaltain kanssa kauppaan liittyvien keskinäisten huolenaiheiden ratkaisemiseksi monenvälisen kauppajärjestelmän puitteissa; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pitää valitettavana presidentti Trumpin päätöstä vetää Yhdysvallat pois JCPOA:sta ja sen vaikutusta Iranissa liiketoimintaa harjoittaviin EU:n yrityksiin; kannattaa kaikkia EU:n toimia, joilla pyritään säilyttämään Iraniin investoivien EU:n yritysten edut, ja erityisesti komission päätöstä aktivoida suojautumisasetus, mikä osoittaa, että EU on sitoutunut yhteiseen kattavaan toimintasuunnitelmaan; katsoo, että samaa asetusta voitaisiin käyttää aina tapauksen mukaan; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja lujittamaan yhteistyötään ja pyrkimyksiään panna täytäntöön ja laajentaa yritysten due diligence -järjestelyjä, jotta tehostetaan ihmisoikeuksien suojelua kansainvälisesti myös konfliktialueilta peräisin olevien mineraalien ja metallien kaupan alalla; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pitää valitettavana Yhdysvaltain irtautumista ympäristön suojelusta; suhtautuu tässä yhteydessä kielteisesti presidentti Trumpin päätökseen poistaa rajoitus metsästysmuistojen tuonnilta tietyistä Afrikan maista, myös Zimbabwesta ja Sambiasta, koska Yhdysvallat on maailman suurin norsuihin liittyvien metsästysmuistojen tuoja; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja jatkamaan ja vahvistamaan transatlanttista parlamentaarista yhteistyötä, jonka pitäisi johtaa tiiviimpään ja laajempaan poliittiseen toimintakehykseen EU:n ja Yhdysvaltain välisten kauppa- ja investointiyhteyksien parantamiseksi; |
| --- | --- |

93.

| 94. | on huolissaan siitä, että Yhdysvallat ja Kiina voivat päästä sopimukseen, joka ei ole täysin WTO:n sääntöjen mukainen, mikä voisi myös heikentää unionin etuja ja vaikeuttaa transatlanttisia kauppasuhteita; korostaa siksi, että tarvitsemme globaalimman sopimuksen tärkeimpien kauppakumppaneidemme kanssa, koska meillä on maailmanlaajuisesti yhteiset intressit; |
| --- | --- |

94.

o

o o

| 95. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komissiolle, jäsenvaltioiden sekä liittymässä olevien valtioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdysvaltain presidentille sekä Yhdysvaltain senaatille ja edustajainhuoneelle. |
| --- | --- |

95.

---

(1)  EYVL L 309, 29.11.1996, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0068.

(3)  EUVL C 298 E, 8.12.2006, s. 226.

(4)  EUVL C 117 E, 6.5.2010, s. 198.

(5)  EUVL C 153 E, 31.5.2013, s. 124.

(6)  EUVL C 65, 19.2.2016, s. 120.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0435.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0493.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0492.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0042.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/103 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/103

---

P8_TA(2018)0343

EU:n ja Kiinan suhteiden tila

Euroopan parlamentin päätöslauselma 12. syyskuuta 2018 EU:n ja Kiinan suhteiden tilasta (2017/2274(INI))

(2019/C 433/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon, että EU ja Kiina solmivat diplomaattisuhteet 6. toukokuuta 1975, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että EU ja Kiina solmivat diplomaattisuhteet 6. toukokuuta 1975,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Kiinan strategisen kumppanuuden, joka käynnistettiin vuonna 2003, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Kiinan strategisen kumppanuuden, joka käynnistettiin vuonna 2003,

| — | ottaa huomioon Kiinan-suhteiden pääasiallisen oikeudellisen kehyksen eli toukokuussa 1985 allekirjoitetun ETY:n ja Kiinan kauppa- ja talousyhteistyösopimuksen (1), joka kattaa talous- ja kauppasuhteet sekä EU:n ja Kiinan välisen yhteistyöohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan-suhteiden pääasiallisen oikeudellisen kehyksen eli toukokuussa 1985 allekirjoitetun ETY:n ja Kiinan kauppa- ja talousyhteistyösopimuksen (1), joka kattaa talous- ja kauppasuhteet sekä EU:n ja Kiinan välisen yhteistyöohjelman,

| — | ottaa huomioon vuoteen 2020 ulottuvan EU:n ja Kiinan strategisen yhteistyöohjelman, josta päästiin sopimukseen 21. marraskuuta 2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoteen 2020 ulottuvan EU:n ja Kiinan strategisen yhteistyöohjelman, josta päästiin sopimukseen 21. marraskuuta 2013,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Kiinan välisen jäsennetyn poliittisen vuoropuhelun, joka käynnistyi virallisesti vuonna 1994, ja strategisista ja ulkopoliittisista kysymyksistä käytävän korkean tason strategisen vuoropuhelun, joka käynnistyi vuonna 2010, ja erityisesti EU:n ja Kiinan viidennen ja seitsemännen korkean tason strategisen vuoropuhelun, jotka käytiin Pekingissä 6. toukokuuta 2015 ja 19. huhtikuuta 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Kiinan välisen jäsennetyn poliittisen vuoropuhelun, joka käynnistyi virallisesti vuonna 1994, ja strategisista ja ulkopoliittisista kysymyksistä käytävän korkean tason strategisen vuoropuhelun, joka käynnistyi vuonna 2010, ja erityisesti EU:n ja Kiinan viidennen ja seitsemännen korkean tason strategisen vuoropuhelun, jotka käytiin Pekingissä 6. toukokuuta 2015 ja 19. huhtikuuta 2017,

| — | ottaa huomioon uudesta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta käydyt neuvottelut, jotka käynnistettiin vuonna 2007, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uudesta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta käydyt neuvottelut, jotka käynnistettiin vuonna 2007,

| — | ottaa huomioon, että tammikuusta 2014 lähtien on käyty neuvotteluja kahdenvälisestä investointisopimuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että tammikuusta 2014 lähtien on käyty neuvotteluja kahdenvälisestä investointisopimuksesta,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 1. ja 2. kesäkuuta 2017 pidetyn EU:n ja Kiinan 19. huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 1. ja 2. kesäkuuta 2017 pidetyn EU:n ja Kiinan 19. huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 22. kesäkuuta 2016 antaman yhteisen tiedonannon EU:n uuden Kiinan-strategian osatekijöistä (JOIN(2016)0030), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 22. kesäkuuta 2016 antaman yhteisen tiedonannon EU:n uuden Kiinan-strategian osatekijöistä (JOIN(2016)0030),

| — | ottaa huomioon neuvoston 18. heinäkuuta 2016 hyväksymät päätelmät EU:n Kiinan-strategiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 18. heinäkuuta 2016 hyväksymät päätelmät EU:n Kiinan-strategiasta,

| — | ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2018 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen kertomuksen ”Hongkongin erityishallintoalue: vuosikertomus 2017” (JOIN(2018)0007), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2018 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen kertomuksen ”Hongkongin erityishallintoalue: vuosikertomus 2017” (JOIN(2018)0007),

| — | ottaa huomioon neuvoston 15. kesäkuuta 2012 antamat Itä-Aasiaa koskevat EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittiset suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 15. kesäkuuta 2012 antamat Itä-Aasiaa koskevat EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittiset suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon Kiinan kansankongressin pysyvän komitean 1. heinäkuuta 2015 hyväksymän uuden kansallista turvallisuutta koskevan lain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan kansankongressin pysyvän komitean 1. heinäkuuta 2015 hyväksymän uuden kansallista turvallisuutta koskevan lain,

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2015 annetun valkoisen kirjan, joka koskee Kiinan sotilasstrategiaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2015 annetun valkoisen kirjan, joka koskee Kiinan sotilasstrategiaa,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Kiinan ihmisoikeusvuoropuhelun, joka käynnistettiin vuonna 1995 ja jonka 35. kierros käytiin Brysselissä 22. ja 23. kesäkuuta 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Kiinan ihmisoikeusvuoropuhelun, joka käynnistettiin vuonna 1995 ja jonka 35. kierros käytiin Brysselissä 22. ja 23. kesäkuuta 2017,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Kiinan välillä jo käynnissä olevat yli 60 alakohtaista vuoropuhelua, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Kiinan välillä jo käynnissä olevat yli 60 alakohtaista vuoropuhelua,

| — | ottaa huomioon helmikuussa 2012 käynnistetyn EU:n ja Kiinan kansalaisten välisen korkean tason vuoropuhelun, joka kattaa kaikki EU:n ja Kiinan yhteiset tämän alan aloitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon helmikuussa 2012 käynnistetyn EU:n ja Kiinan kansalaisten välisen korkean tason vuoropuhelun, joka kattaa kaikki EU:n ja Kiinan yhteiset tämän alan aloitteet,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Kiinan välisen tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevan sopimuksen, joka tuli voimaan vuonna 2000 (2), sekä tieteellistä ja teknologista kumppanuutta koskevan sopimuksen, joka allekirjoitettiin 20. toukokuuta 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Kiinan välisen tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevan sopimuksen, joka tuli voimaan vuonna 2000 (2), sekä tieteellistä ja teknologista kumppanuutta koskevan sopimuksen, joka allekirjoitettiin 20. toukokuuta 2009,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen ja Pariisin ilmastosopimuksen, joka tuli voimaan 4. marraskuuta 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen ja Pariisin ilmastosopimuksen, joka tuli voimaan 4. marraskuuta 2016,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Kiinan välisen energiavuoropuhelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Kiinan välisen energiavuoropuhelun,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Kiinan väliset pyöreän pöydän keskustelut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Kiinan väliset pyöreän pöydän keskustelut,

| — | ottaa huomioon Kiinan kommunistisen puolueen 19. kansalliskongressin, joka pidettiin 18.–24. marraskuuta 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan kommunistisen puolueen 19. kansalliskongressin, joka pidettiin 18.–24. marraskuuta 2017,

| — | ottaa huomioon Kiinan kansankongressin joulukuussa 2016 hyväksymän ympäristönsuojeluun tähtäävän verolain, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan kansankongressin joulukuussa 2016 hyväksymän ympäristönsuojeluun tähtäävän verolain, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2018,

| — | ottaa huomioon, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön mukaan ympäristötekijät vaikuttavat kansallisiin ja kansainvälisiin muuttovirtoihin, sillä ihmiset lähtevät paikoista, joiden olosuhteista kiihtyvä ilmastonmuutos on tehnyt ankarat tai alati huononevat (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön mukaan ympäristötekijät vaikuttavat kansallisiin ja kansainvälisiin muuttovirtoihin, sillä ihmiset lähtevät paikoista, joiden olosuhteista kiihtyvä ilmastonmuutos on tehnyt ankarat tai alati huononevat (3),

| — | ottaa huomioon Venetsiassa 19. tammikuuta 2018 käynnistetyn vuoden 2018 EU–Kiina-matkailuvuoden (ECTY), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Venetsiassa 19. tammikuuta 2018 käynnistetyn vuoden 2018 EU–Kiina-matkailuvuoden (ECTY),

| — | ottaa huomioon Kiinassa toimivien ulkomaankirjeenvaihtajien yhdistyksen (FCCC) 30. tammikuuta 2018 julkaiseman työolosuhderaportin ”Access Denied – Surveillance, harassment and intimidation as reporting conditions in China deteriorate”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinassa toimivien ulkomaankirjeenvaihtajien yhdistyksen (FCCC) 30. tammikuuta 2018 julkaiseman työolosuhderaportin ”Access Denied – Surveillance, harassment and intimidation as reporting conditions in China deteriorate”,

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 annetun EU:n julkilausuman YK:n ihmisoikeusneuvoston 37. kokouksen esityslistan kohdasta 4 ”Ihmisoikeustilanteet, joihin neuvoston on kiinnitettävä huomiota”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 annetun EU:n julkilausuman YK:n ihmisoikeusneuvoston 37. kokouksen esityslistan kohdasta 4 ”Ihmisoikeustilanteet, joihin neuvoston on kiinnitettävä huomiota”,

| — | ottaa huomioon Pekingissä toukokuussa 2018 pidetyn Euroopan parlamentin ja Kiinan parlamentin välisen 41. kokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingissä toukokuussa 2018 pidetyn Euroopan parlamentin ja Kiinan parlamentin välisen 41. kokouksen,

| — | ottaa huomioon Kiinaa koskevat päätöslauselmansa ja erityisesti 2. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”BRICS-maita ja muita nousevia talouksia koskeva EU:n ulkopolitiikka: tavoitteet ja strategiat” (4) ja 23. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”EU ja Kiina: kaupan epätasapaino?” (5)sekä 14. maaliskuuta 2013 Korean demokraattisen kansantasavallan ydinaseuhasta ja ihmisoikeustilanteesta (6), 5. helmikuuta 2014 ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista vuoteen 2030 (7), 17. huhtikuuta 2014 Pohjois-Korean tilanteesta (8), 21. tammikuuta 2016 Pohjois-Koreasta (9) ja 13. joulukuuta 2017 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanoa koskevasta vuosittaisesta kertomuksesta (10) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinaa koskevat päätöslauselmansa ja erityisesti 2. helmikuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”BRICS-maita ja muita nousevia talouksia koskeva EU:n ulkopolitiikka: tavoitteet ja strategiat” (4) ja 23. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”EU ja Kiina: kaupan epätasapaino?” (5)sekä 14. maaliskuuta 2013 Korean demokraattisen kansantasavallan ydinaseuhasta ja ihmisoikeustilanteesta (6), 5. helmikuuta 2014 ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista vuoteen 2030 (7), 17. huhtikuuta 2014 Pohjois-Korean tilanteesta (8), 21. tammikuuta 2016 Pohjois-Koreasta (9) ja 13. joulukuuta 2017 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanoa koskevasta vuosittaisesta kertomuksesta (10) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 7. syyskuuta 2006 EU:n ja Kiinan suhteista (11), 5. helmikuuta 2009 kauppa- ja taloussuhteista Kiinan kanssa (12), 14. maaliskuuta 2013 EU:n ja Kiinan suhteista (13), 9. lokakuuta 2013 EU:n ja Kiinan kahdenvälistä investointisopimusta koskevista neuvotteluista (14) ja EU:n ja Taiwanin kauppasuhteista (15) sekä 16. joulukuuta 2015 EU:n ja Kiinan suhteista (16) antamansa päätöslauselmat sekä 13. joulukuuta 2017 neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle antamansa suosituksen ”Hongkong – 20 vuotta palauttamisen jälkeen” (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. syyskuuta 2006 EU:n ja Kiinan suhteista (11), 5. helmikuuta 2009 kauppa- ja taloussuhteista Kiinan kanssa (12), 14. maaliskuuta 2013 EU:n ja Kiinan suhteista (13), 9. lokakuuta 2013 EU:n ja Kiinan kahdenvälistä investointisopimusta koskevista neuvotteluista (14) ja EU:n ja Taiwanin kauppasuhteista (15) sekä 16. joulukuuta 2015 EU:n ja Kiinan suhteista (16) antamansa päätöslauselmat sekä 13. joulukuuta 2017 neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle antamansa suosituksen ”Hongkong – 20 vuotta palauttamisen jälkeen” (17),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksista antamansa päätöslauselmat ja erityisesti 27. lokakuuta 2011 Tiibetistä, erityisesti nunnien ja munkkien polttoitsemurhista (18), 14. kesäkuuta 2012 Tiibetin ihmisoikeustilanteesta (19), 12. joulukuuta 2013 elinten poistoista Kiinassa (20), 15. joulukuuta 2016 Larung Garin tiibetinbuddhalaisen akatemian ja Ilham Tohtin tapauksista (21), 16. maaliskuuta 2017 EU:n painopisteistä YK:n ihmisoikeusneuvoston istunnoissa vuonna 2017 (22), 6. heinäkuuta 2017 Nobelin palkinnon saajan Liu Xiaobon ja Lee Ming-chen tapauksista (23) ja 18. tammikuuta 2018 ihmisoikeusaktivistien Wu Ganin, Xie Yangin, Lee Ming-chen, Tashi Wangchukin ja tiibetiläismunkki Choekyin tapauksista (24) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksista antamansa päätöslauselmat ja erityisesti 27. lokakuuta 2011 Tiibetistä, erityisesti nunnien ja munkkien polttoitsemurhista (18), 14. kesäkuuta 2012 Tiibetin ihmisoikeustilanteesta (19), 12. joulukuuta 2013 elinten poistoista Kiinassa (20), 15. joulukuuta 2016 Larung Garin tiibetinbuddhalaisen akatemian ja Ilham Tohtin tapauksista (21), 16. maaliskuuta 2017 EU:n painopisteistä YK:n ihmisoikeusneuvoston istunnoissa vuonna 2017 (22), 6. heinäkuuta 2017 Nobelin palkinnon saajan Liu Xiaobon ja Lee Ming-chen tapauksista (23) ja 18. tammikuuta 2018 ihmisoikeusaktivistien Wu Ganin, Xie Yangin, Lee Ming-chen, Tashi Wangchukin ja tiibetiläismunkki Choekyin tapauksista (24) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon asevientikiellon, jonka EU asetti Taivaallisen rauhan aukion kesäkuussa 1989 tehdyn iskun jälkeen ja jota parlamentti tuki 2. helmikuuta 2006 antamassaan päätöslauselmassa, joka koskee neuvoston vuosittaista selvitystä Euroopan parlamentille yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asevientikiellon, jonka EU asetti Taivaallisen rauhan aukion kesäkuussa 1989 tehdyn iskun jälkeen ja jota parlamentti tuki 2. helmikuuta 2006 antamassaan päätöslauselmassa, joka koskee neuvoston vuosittaista selvitystä Euroopan parlamentille yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tärkeimmistä näkökohdista ja perusvalinnoista (25),

| — | ottaa huomioon Kiinan hallituksen korkea-arvoisten edustajien ja dalai-laman välillä vuosina 2002–2010 käydyt yhdeksän neuvottelukierrosta, Kiinan valtioneuvoston tiedotustoimiston 15. huhtikuuta 2015 julkaiseman kannanoton Tiibetistä ”Tibet’s Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide” sekä 14. dalai-laman edustajien vuonna 2008 esittämän asiakirjan ”Memorandum on Genuine Autonomy” ja vuonna 2009 esittämän asiakirjan ”Note on Genuine Autonomy”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan hallituksen korkea-arvoisten edustajien ja dalai-laman välillä vuosina 2002–2010 käydyt yhdeksän neuvottelukierrosta, Kiinan valtioneuvoston tiedotustoimiston 15. huhtikuuta 2015 julkaiseman kannanoton Tiibetistä ”Tibet’s Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide” sekä 14. dalai-laman edustajien vuonna 2008 esittämän asiakirjan ”Memorandum on Genuine Autonomy” ja vuonna 2009 esittämän asiakirjan ”Note on Genuine Autonomy”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja kansainvälisen kaupan valiokunnan sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnot (A8-0252/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja kansainvälisen kaupan valiokunnan sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnot (A8-0252/2018),

| A. | toteaa, että vuonna 2017 pidetty 19. EU:n ja Kiinan välinen huippukokous edisti kahdenvälistä strategista kumppanuutta, jolla on maailmanlaajuisia vaikutuksia, ja korosti yhteistä sitoumusta vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin ja yhteisiin turvallisuusuhkiin sekä edistää monenkeskisyyttä; toteaa, että rakentava yhteistyö voisi tuottaa molemminpuolista hyötyä monilla aloilla, mukaan lukien YK:n ja G20:n kaltaiset kansainväliset foorumit; toteaa, että EU ja Kiina ovat vahvistaneet aikomuksensa tiivistää yhteistyötä vuonna 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen täytäntöönpanossa ilmastonmuutoksen torjumiseksi, fossiilisten polttoaineiden käytön vähentämiseksi, puhtaan energian edistämiseksi ja saasteiden vähentämiseksi; katsoo, että molempien osapuolten on lisättävä yhteistyötä ja koordinointia tällä alalla, myös tutkimusalalla ja parhaiden käytäntöjen vaihdon alalla; ottaa huomioon, että Kiina on hyväksynyt EU:n päästökauppajärjestelmään perustuvan hiilipäästökauppajärjestelmän; toteaa, että monenvälistä hallintoa koskeva EU:n näkemys perustuu sääntöihin ja yleismaailmallisiin arvoihin, kuten demokratiaan, ihmisoikeuksiin, oikeusvaltioon, avoimuuteen ja vastuuvelvollisuuteen; katsoo, että nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa on entistä tärkeämpää edistää monenvälisyyttä ja sääntöihin perustuvaa järjestelmää; katsoo, että EU edellyttää sen Kiinan-suhteen tuottavan molemminpuolista hyötyä sekä poliittisesti että taloudellisesti; odottaa lisäksi, että Kiina kantaa maailmanlaajuisen vaikutuksensa mukaisen vastuunsa ja tukee sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä, josta myös Kiina hyötyy; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että vuonna 2017 pidetty 19. EU:n ja Kiinan välinen huippukokous edisti kahdenvälistä strategista kumppanuutta, jolla on maailmanlaajuisia vaikutuksia, ja korosti yhteistä sitoumusta vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin ja yhteisiin turvallisuusuhkiin sekä edistää monenkeskisyyttä; toteaa, että rakentava yhteistyö voisi tuottaa molemminpuolista hyötyä monilla aloilla, mukaan lukien YK:n ja G20:n kaltaiset kansainväliset foorumit; toteaa, että EU ja Kiina ovat vahvistaneet aikomuksensa tiivistää yhteistyötä vuonna 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen täytäntöönpanossa ilmastonmuutoksen torjumiseksi, fossiilisten polttoaineiden käytön vähentämiseksi, puhtaan energian edistämiseksi ja saasteiden vähentämiseksi; katsoo, että molempien osapuolten on lisättävä yhteistyötä ja koordinointia tällä alalla, myös tutkimusalalla ja parhaiden käytäntöjen vaihdon alalla; ottaa huomioon, että Kiina on hyväksynyt EU:n päästökauppajärjestelmään perustuvan hiilipäästökauppajärjestelmän; toteaa, että monenvälistä hallintoa koskeva EU:n näkemys perustuu sääntöihin ja yleismaailmallisiin arvoihin, kuten demokratiaan, ihmisoikeuksiin, oikeusvaltioon, avoimuuteen ja vastuuvelvollisuuteen; katsoo, että nykyisessä geopoliittisessa tilanteessa on entistä tärkeämpää edistää monenvälisyyttä ja sääntöihin perustuvaa järjestelmää; katsoo, että EU edellyttää sen Kiinan-suhteen tuottavan molemminpuolista hyötyä sekä poliittisesti että taloudellisesti; odottaa lisäksi, että Kiina kantaa maailmanlaajuisen vaikutuksensa mukaisen vastuunsa ja tukee sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä, josta myös Kiina hyötyy;

| B. | katsoo, että on erittäin tärkeää, että EU ja Kiina tekevät yhteistyötä ulkopolitiikan, turvallisuuden ja puolustuksen sekä terrorismin torjunnan alalla; katsoo, että näiden kahden osapuolen välinen yhteistyö oli olennaisen tärkeää Iranin ydinsopimuksen turvaamisen kannalta; toteaa, että Kiinan asenne oli keskeisessä asemassa mahdollistettaessa Pohjois-Korean kriisin johdosta käytävät neuvottelut; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että on erittäin tärkeää, että EU ja Kiina tekevät yhteistyötä ulkopolitiikan, turvallisuuden ja puolustuksen sekä terrorismin torjunnan alalla; katsoo, että näiden kahden osapuolen välinen yhteistyö oli olennaisen tärkeää Iranin ydinsopimuksen turvaamisen kannalta; toteaa, että Kiinan asenne oli keskeisessä asemassa mahdollistettaessa Pohjois-Korean kriisin johdosta käytävät neuvottelut;

| C. | toteaa, että Euroopassa on laajalti sivuutettu se, että Kiinan johto on vaiheittain ja järjestelmällisesti tehostanut toimiaan Kiinan taloudellisen painoarvon muuttamiseksi poliittiseksi vaikutusvallaksi erityisesti strategisilla infrastruktuuri-investoinneilla ja uusilla liikenneyhteyksillä samoin kuin strategisella viestinnällä, jolla pyritään vaikuttamaan Euroopan poliittisiin ja taloudellisiin päätöksentekijöihin, mediaan, korkeakouluihin ja tiedealan kustantajiin sekä suureen yleisöön, jotta muokataan Kiinaa koskevia näkemyksiä ja välitetään myönteistä kuvaa maasta rakentamalla eri yhteiskunnissa myötämielisten eurooppalaisten järjestöjen ja yksityishenkilöiden ”verkostoja”; katsoo, että toimet, joilla Kiina valvoo Euroopassa nykyään opiskelevien kiinalaisten suurta määrää, ovat huolestuttavia, samoin kuin sen pyrkimykset valvoa Kiinasta Eurooppaan paenneita; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Euroopassa on laajalti sivuutettu se, että Kiinan johto on vaiheittain ja järjestelmällisesti tehostanut toimiaan Kiinan taloudellisen painoarvon muuttamiseksi poliittiseksi vaikutusvallaksi erityisesti strategisilla infrastruktuuri-investoinneilla ja uusilla liikenneyhteyksillä samoin kuin strategisella viestinnällä, jolla pyritään vaikuttamaan Euroopan poliittisiin ja taloudellisiin päätöksentekijöihin, mediaan, korkeakouluihin ja tiedealan kustantajiin sekä suureen yleisöön, jotta muokataan Kiinaa koskevia näkemyksiä ja välitetään myönteistä kuvaa maasta rakentamalla eri yhteiskunnissa myötämielisten eurooppalaisten järjestöjen ja yksityishenkilöiden ”verkostoja”; katsoo, että toimet, joilla Kiina valvoo Euroopassa nykyään opiskelevien kiinalaisten suurta määrää, ovat huolestuttavia, samoin kuin sen pyrkimykset valvoa Kiinasta Eurooppaan paenneita;

| D. | ottaa huomioon, että vuonna 2012 talouskriisin jälkeen yhtäältä Kiinan ja 11 Keski- ja Itä-Euroopan maan sekä toisaalta viiden Balkanin maan välillä otettiin käyttöön 16+1-toimintamalli, joka on osa Kiinan tietyillä alueilla harjoittamaa osa-alueiden diplomatiaa, jolla kehitetään laaja-alaisia infrastruktuurihankkeita ja vahvistetaan kauppa- ja talousyhteistyötä; toteaa, että Kiinan suunnittelemat investoinnit näihin maihin ja rahoitus niille on merkittävää, mutta ei yhtä huomattavaa kuin EU:n investoinnit ja sitoutuminen; ottaa huomioon, että tähän toimintamalliin osallistuvien Euroopan maiden olisi harkittava lisähuomion kiinnittämistä siihen, että EU puhuu yhdellä äänellä Kiinan-suhteissaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuonna 2012 talouskriisin jälkeen yhtäältä Kiinan ja 11 Keski- ja Itä-Euroopan maan sekä toisaalta viiden Balkanin maan välillä otettiin käyttöön 16+1-toimintamalli, joka on osa Kiinan tietyillä alueilla harjoittamaa osa-alueiden diplomatiaa, jolla kehitetään laaja-alaisia infrastruktuurihankkeita ja vahvistetaan kauppa- ja talousyhteistyötä; toteaa, että Kiinan suunnittelemat investoinnit näihin maihin ja rahoitus niille on merkittävää, mutta ei yhtä huomattavaa kuin EU:n investoinnit ja sitoutuminen; ottaa huomioon, että tähän toimintamalliin osallistuvien Euroopan maiden olisi harkittava lisähuomion kiinnittämistä siihen, että EU puhuu yhdellä äänellä Kiinan-suhteissaan;

| E. | toteaa, että Kiina on nopeimmin kasvava markkina-alue EU:n elintarvikkeille; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Kiina on nopeimmin kasvava markkina-alue EU:n elintarvikkeille;

| F. | katsoo, että Kiinan uusi silkkitie -aloite (Belt and Road), mukaan lukien arktisia alueita koskeva Kiinan politiikka, on maan kaikkien aikojen kunnianhimoisin ulkopoliittinen hanke, johon sisältyy geopoliittisia ja turvallisuuteen liittyviä ulottuvuuksia ja joka siitä syystä ulottuu talous- ja kauppapolitiikan väitettyä soveltamisalaa laajemmalle; toteaa, että uusi silkkitie -aloitetta vahvistettiin entisestään perustamalla Aasian infrastruktuuri-investointipankki (AIIB) vuonna 2015; ottaa huomioon, että EU vaatii, että uuden silkkitien hallintorakenteen on oltava monenvälinen ja täytäntöönpanon syrjimätöntä; ottaa huomioon, että EU haluaa taata, että kaikissa uusi silkkitie -aloitteeseen liittyvissä yhteenliitettävyyttä koskevissa hankkeissa kunnioitetaan Pariisin sopimuksesta johtuvia velvoitteita ja varmistetaan, että niissä noudatetaan muita ympäristöä, työvoimaa ja sosiaalialaa koskevia kansainvälisiä normeja sekä alkuperäiskansojen oikeuksia; toteaa, että Kiinan infrastruktuurihankkeet voisivat johtaa Euroopan maiden laajaan velkaantumiseen Kiinan valtion omistamille pankeille, jotka tarjoavat lainoja läpinäkymättömillä ehdoilla ja luovat vähän työpaikkoja Eurooppaan; ottaa huomioon, että jotkin uuteen silkkitiehen liittyvät infrastruktuurihankkeet ovat jo aiheuttaneet kolmansien maiden hallituksien ylivelkaantumisen; toteaa, että toistaiseksi suurin osa uuteen silkkitiehen liittyvistä sopimuksista on tehty kiinalaisten yritysten kanssa; katsoo, että Kiina käyttää joitakin teollisuuden normeistaan uuteen silkkitiehen liittyvissä hankkeissa syrjivällä tavalla; katsoo, että uuteen silkkitiehen liittyviä hankkeita ei pidä myöntää muuten kuin avoimilla tarjouskilpailuilla; toteaa, että uusi silkkitie -aloitteessa Kiina hyödyntää monenlaisia kanavia; ottaa huomioon, että 27 EU:n kansallista Kiinan-suurlähettilästä laati hiljattain selonteon, jossa arvostellaan voimakkaasti uutta silkkitietä koskevaa hanketta ja jonka mukaan hanke on suunniteltu siten, että estetään vapaa kauppa ja suositaan kiinalaisia yrityksiä; toteaa, että uusi silkkitie -aloitteeseen ei liity minkäänlaisia ihmisoikeuksia koskevia turvatakeita; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että Kiinan uusi silkkitie -aloite (Belt and Road), mukaan lukien arktisia alueita koskeva Kiinan politiikka, on maan kaikkien aikojen kunnianhimoisin ulkopoliittinen hanke, johon sisältyy geopoliittisia ja turvallisuuteen liittyviä ulottuvuuksia ja joka siitä syystä ulottuu talous- ja kauppapolitiikan väitettyä soveltamisalaa laajemmalle; toteaa, että uusi silkkitie -aloitetta vahvistettiin entisestään perustamalla Aasian infrastruktuuri-investointipankki (AIIB) vuonna 2015; ottaa huomioon, että EU vaatii, että uuden silkkitien hallintorakenteen on oltava monenvälinen ja täytäntöönpanon syrjimätöntä; ottaa huomioon, että EU haluaa taata, että kaikissa uusi silkkitie -aloitteeseen liittyvissä yhteenliitettävyyttä koskevissa hankkeissa kunnioitetaan Pariisin sopimuksesta johtuvia velvoitteita ja varmistetaan, että niissä noudatetaan muita ympäristöä, työvoimaa ja sosiaalialaa koskevia kansainvälisiä normeja sekä alkuperäiskansojen oikeuksia; toteaa, että Kiinan infrastruktuurihankkeet voisivat johtaa Euroopan maiden laajaan velkaantumiseen Kiinan valtion omistamille pankeille, jotka tarjoavat lainoja läpinäkymättömillä ehdoilla ja luovat vähän työpaikkoja Eurooppaan; ottaa huomioon, että jotkin uuteen silkkitiehen liittyvät infrastruktuurihankkeet ovat jo aiheuttaneet kolmansien maiden hallituksien ylivelkaantumisen; toteaa, että toistaiseksi suurin osa uuteen silkkitiehen liittyvistä sopimuksista on tehty kiinalaisten yritysten kanssa; katsoo, että Kiina käyttää joitakin teollisuuden normeistaan uuteen silkkitiehen liittyvissä hankkeissa syrjivällä tavalla; katsoo, että uuteen silkkitiehen liittyviä hankkeita ei pidä myöntää muuten kuin avoimilla tarjouskilpailuilla; toteaa, että uusi silkkitie -aloitteessa Kiina hyödyntää monenlaisia kanavia; ottaa huomioon, että 27 EU:n kansallista Kiinan-suurlähettilästä laati hiljattain selonteon, jossa arvostellaan voimakkaasti uutta silkkitietä koskevaa hanketta ja jonka mukaan hanke on suunniteltu siten, että estetään vapaa kauppa ja suositaan kiinalaisia yrityksiä; toteaa, että uusi silkkitie -aloitteeseen ei liity minkäänlaisia ihmisoikeuksia koskevia turvatakeita;

| G. | toteaa, että 19. puoluekongressissa ja tämän vuoden kansankongressissa annettiin enenevässä määrin diplomatialle entistä tärkeämpi rooli Kiinassa, kun ainakin viisi korkea-arvoista virkamiestä on nyt vastuussa maan ulkopolitiikasta ja ulkoministeriön määrärahat ovat kasvaneet merkittävästi; ottaa huomioon, että vastaperustettu Kiinan valtion kansainvälinen kehitysyhteistyövirasto vastaa tulevaisuudessa Kiinan kasvavan ulkomaanavun määrärahoista; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että 19. puoluekongressissa ja tämän vuoden kansankongressissa annettiin enenevässä määrin diplomatialle entistä tärkeämpi rooli Kiinassa, kun ainakin viisi korkea-arvoista virkamiestä on nyt vastuussa maan ulkopolitiikasta ja ulkoministeriön määrärahat ovat kasvaneet merkittävästi; ottaa huomioon, että vastaperustettu Kiinan valtion kansainvälinen kehitysyhteistyövirasto vastaa tulevaisuudessa Kiinan kasvavan ulkomaanavun määrärahoista;

| H. | toteaa, että reaktiona kulttuurivallankumouksen ylilyönneille Kiina otti 1980-luvulla käyttöön toimikausien rajoitukset; toteaa, että 11. maaliskuuta 2018 pidetyssä äänestyksessä Kiinan kansankongressi hyväksyi lähes yksimielisesti säännön, jonka mukaan Kiinan kansantasavallan presidentillä ja varapresidentillä voi olla enintään kaksi peräkkäistä toimikautta; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että reaktiona kulttuurivallankumouksen ylilyönneille Kiina otti 1980-luvulla käyttöön toimikausien rajoitukset; toteaa, että 11. maaliskuuta 2018 pidetyssä äänestyksessä Kiinan kansankongressi hyväksyi lähes yksimielisesti säännön, jonka mukaan Kiinan kansantasavallan presidentillä ja varapresidentillä voi olla enintään kaksi peräkkäistä toimikautta;

| I. | toteaa, että vaikka Kiinan korkein johto vaatii, että muiden maiden sisäisiin asioihin ei pidä puuttua, se kyseenalaistaa virallisissa lausunnoissaan säännöllisesti länsimaiden poliittisen järjestelmän; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että vaikka Kiinan korkein johto vaatii, että muiden maiden sisäisiin asioihin ei pidä puuttua, se kyseenalaistaa virallisissa lausunnoissaan säännöllisesti länsimaiden poliittisen järjestelmän;

| J. | toteaa, että Kiinan kansankongressi hyväksyi 11. maaliskuuta 2018 kansallisen valvontakomitean perustamisen ja että kyseessä on uusi perustuslakiin valtion elimeksi kirjattu puolueen valvoma elin, jonka on määrä institutionalisoida kaikkien virkamiesten valvonta Kiinassa ja laajentaa sitä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että Kiinan kansankongressi hyväksyi 11. maaliskuuta 2018 kansallisen valvontakomitean perustamisen ja että kyseessä on uusi perustuslakiin valtion elimeksi kirjattu puolueen valvoma elin, jonka on määrä institutionalisoida kaikkien virkamiesten valvonta Kiinassa ja laajentaa sitä;

| K. | toteaa, että Kiinan valtioneuvosto ilmoitti vuonna 2014 yksityiskohtaisista suunnitelmista luoda yhteiskunnallinen pisteytysjärjestelmä, jonka tarkoituksena on palkita puolueen rahoituksellisesti, taloudellisesti ja yhteiskunnallis-poliittisesti vastuullisena pitämää käyttäytymistä ja toisaalta määrätä seuraamuksia hallituksen politiikan vastaisesta käyttäytymisestä; katsoo, että yhteiskunnallisella pisteyttämisellä on todennäköisesti vaikutus myös Kiinassa asuviin ja työskenteleviin ulkomaalaisiin, kuten EU:n kansalaisiin, ja siitä on seurauksia EU:n yrityksille ja muille maassa toimiville ulkomaisille yrityksille; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Kiinan valtioneuvosto ilmoitti vuonna 2014 yksityiskohtaisista suunnitelmista luoda yhteiskunnallinen pisteytysjärjestelmä, jonka tarkoituksena on palkita puolueen rahoituksellisesti, taloudellisesti ja yhteiskunnallis-poliittisesti vastuullisena pitämää käyttäytymistä ja toisaalta määrätä seuraamuksia hallituksen politiikan vastaisesta käyttäytymisestä; katsoo, että yhteiskunnallisella pisteyttämisellä on todennäköisesti vaikutus myös Kiinassa asuviin ja työskenteleviin ulkomaalaisiin, kuten EU:n kansalaisiin, ja siitä on seurauksia EU:n yrityksille ja muille maassa toimiville ulkomaisille yrityksille;

| L. | toteaa, että on selvää, että joillakin Kiinan alueilla maaseutuväestön toimeentulo heikkenee lämpötilan ja sademäärän vaihtelujen ja muiden ilmaston ääri-ilmiöiden takia; toteaa, että väestönsiirtojen suunnittelusta on tullut sopeutumispolitiikassa tehokas vaihtoehto, kun pyritään vähentämään ilmastosta aiheutuvaa haavoittuvuutta ja köyhyyttä (26); |
| --- | --- |

L.

toteaa, että on selvää, että joillakin Kiinan alueilla maaseutuväestön toimeentulo heikkenee lämpötilan ja sademäärän vaihtelujen ja muiden ilmaston ääri-ilmiöiden takia; toteaa, että väestönsiirtojen suunnittelusta on tullut sopeutumispolitiikassa tehokas vaihtoehto, kun pyritään vähentämään ilmastosta aiheutuvaa haavoittuvuutta ja köyhyyttä (26);

| M. | ottaa huomioon, että Kiinan ihmisoikeustilanne on edelleen heikentynyt ja hallitus suhtautuu yhä vihamielisemmin rauhanomaiseen toisinajatteluun, sanan- ja uskonnonvapauteen ja oikeusvaltioperiaatteeseen; toteaa, että kansalaisyhteiskunnan aktivisteja ja ihmisoikeuksien puolustajia pidätetään, asetetaan syytteeseen ja tuomitaan esittäen heitä vastaan epämääräisiä syytteitä, jotka koskevat esimerkiksi valtiovallan kumoamista ja riidan haastamista ja levottomuuksien lietsomista, minkä lisäksi heitä pidetään usein eristyksissä tuntemattomissa paikoissa ilman mahdollisuutta lääkehoitoon tai oikeudelliseen edustukseen; toteaa, että vangittuja ihmisoikeuksien puolustajia ja ihmisoikeusaktivisteja pidetään toisinaan valvotussa kotiarestissa nimetyssä paikassa ja että tätä menetelmää käytetään vangittujen yhteydenpidon estämiseksi ja siihen liittyy useiden selontekojen mukaan kidutusta ja epäasianmukaista kohtelua; toteaa, että Kiina kieltää edelleen sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden ja että monia toimittajia, bloggaajia ja riippumattomia tiedottajia on vangittu; ottaa huomioon, että EU on sitoutunut ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa strategiakehyksessään edistämään demokratiaa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksia kaikilla ulkoisen toimintansa aloilla poikkeuksetta ja asettamaan ihmisoikeudet keskeiselle sijalle suhteissaan kaikkiin kolmansiin maihin, myös strategisiin kumppaneihinsa; katsoo, että EU:n ja Kiinan välisiä huippukokouksia on hyödynnettävä konkreettisten tuloksien saavuttamiseksi ihmisoikeuksien alalla eli vangittujen ihmisoikeuksien puolustajien, asianajajien ja aktivistien vapauttamiseksi; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Kiinan ihmisoikeustilanne on edelleen heikentynyt ja hallitus suhtautuu yhä vihamielisemmin rauhanomaiseen toisinajatteluun, sanan- ja uskonnonvapauteen ja oikeusvaltioperiaatteeseen; toteaa, että kansalaisyhteiskunnan aktivisteja ja ihmisoikeuksien puolustajia pidätetään, asetetaan syytteeseen ja tuomitaan esittäen heitä vastaan epämääräisiä syytteitä, jotka koskevat esimerkiksi valtiovallan kumoamista ja riidan haastamista ja levottomuuksien lietsomista, minkä lisäksi heitä pidetään usein eristyksissä tuntemattomissa paikoissa ilman mahdollisuutta lääkehoitoon tai oikeudelliseen edustukseen; toteaa, että vangittuja ihmisoikeuksien puolustajia ja ihmisoikeusaktivisteja pidetään toisinaan valvotussa kotiarestissa nimetyssä paikassa ja että tätä menetelmää käytetään vangittujen yhteydenpidon estämiseksi ja siihen liittyy useiden selontekojen mukaan kidutusta ja epäasianmukaista kohtelua; toteaa, että Kiina kieltää edelleen sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden ja että monia toimittajia, bloggaajia ja riippumattomia tiedottajia on vangittu; ottaa huomioon, että EU on sitoutunut ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa strategiakehyksessään edistämään demokratiaa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksia kaikilla ulkoisen toimintansa aloilla poikkeuksetta ja asettamaan ihmisoikeudet keskeiselle sijalle suhteissaan kaikkiin kolmansiin maihin, myös strategisiin kumppaneihinsa; katsoo, että EU:n ja Kiinan välisiä huippukokouksia on hyödynnettävä konkreettisten tuloksien saavuttamiseksi ihmisoikeuksien alalla eli vangittujen ihmisoikeuksien puolustajien, asianajajien ja aktivistien vapauttamiseksi;

| N. | ottaa huomioon, että Kiinan viranomaiset ovat toisinaan estäneet EU:n diplomaatteja tarkkailemasta oikeudenkäyntejä tai vierailemasta ihmisoikeuksien puolustajien luona, vaikka tällainen toiminta on ihmisoikeuksien puolustajia koskevien Euroopan unionin suuntaviivojen mukaista; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Kiinan viranomaiset ovat toisinaan estäneet EU:n diplomaatteja tarkkailemasta oikeudenkäyntejä tai vierailemasta ihmisoikeuksien puolustajien luona, vaikka tällainen toiminta on ihmisoikeuksien puolustajia koskevien Euroopan unionin suuntaviivojen mukaista;

| O. | ottaa huomioon, että Kiinassa on otettu käyttöön digitaalisen valvonnan mahdollistava joka suuntaan levittäytyvä valtiollinen rakenne, jonka puitteissa on toteutettu niin ennakoivaa poliisitoimintaa kuin biometristen tietojen mielivaltaista keruuta ympäristössä, jossa ei kunnioiteta oikeutta yksityisyyteen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Kiinassa on otettu käyttöön digitaalisen valvonnan mahdollistava joka suuntaan levittäytyvä valtiollinen rakenne, jonka puitteissa on toteutettu niin ennakoivaa poliisitoimintaa kuin biometristen tietojen mielivaltaista keruuta ympäristössä, jossa ei kunnioiteta oikeutta yksityisyyteen;

| P. | ottaa huomioon, että Kiinan hallitus on hyväksynyt koko joukon uusia lakeja, erityisesti valtion turvallisuutta koskevan lain, joka hyväksyttiin 1. heinäkuuta 2015, terrorismin torjuntaa koskevan lain, kyberturvallisuuslain ja ulkomaisten kansalaisjärjestöjen hallintaa koskevan lain (ONGO-laki), joissa julkinen aktivismi ja hallituksen rauhanomainen arvostelu luokitellaan uhkaksi valtion turvallisuudelle ja joilla tiukennetaan sensuuria, valvontaa ja yksilöiden ja yhteiskuntaryhmien kontrolloimista sekä estetään yksityishenkilöitä kampanjoimasta ihmisoikeuksien puolesta; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Kiinan hallitus on hyväksynyt koko joukon uusia lakeja, erityisesti valtion turvallisuutta koskevan lain, joka hyväksyttiin 1. heinäkuuta 2015, terrorismin torjuntaa koskevan lain, kyberturvallisuuslain ja ulkomaisten kansalaisjärjestöjen hallintaa koskevan lain (ONGO-laki), joissa julkinen aktivismi ja hallituksen rauhanomainen arvostelu luokitellaan uhkaksi valtion turvallisuudelle ja joilla tiukennetaan sensuuria, valvontaa ja yksilöiden ja yhteiskuntaryhmien kontrolloimista sekä estetään yksityishenkilöitä kampanjoimasta ihmisoikeuksien puolesta;

| Q. | toteaa, että ONGO-laki, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2017, on yksi suurimmista kansainvälisiin kansalaisjärjestöihin kohdistuvista haasteista, koska tällä lailla säännellään kaikkea kansainvälisten kansalaisjärjestöjen Kiinassa rahoittamaa toimintaa, ja maakuntien turvallisuusviranomaiset ovat pääasiassa vastuussa lain täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että ONGO-laki, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2017, on yksi suurimmista kansainvälisiin kansalaisjärjestöihin kohdistuvista haasteista, koska tällä lailla säännellään kaikkea kansainvälisten kansalaisjärjestöjen Kiinassa rahoittamaa toimintaa, ja maakuntien turvallisuusviranomaiset ovat pääasiassa vastuussa lain täytäntöönpanosta;

| R. | ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2018 tuli voimaan uusia entistä tiukempia säännöksiä, jotka koskevat uskonnollisia ryhmiä ja uskonnollista toimintaa ja joilla uskonnolliset ryhmät pakotetaan mukautumaan lähemmin puolueen linjauksiin; toteaa, että uusissa säännöksissä uhataan sellaisiin uskonnollisiin yhteisöihin, joilla ei ole laillista asemaa maassa, kuuluvia ihmisiä sakkorangaistuksilla heidän tehdessään ulkomaanmatkoja, jotka liittyvät laajasti ymmärrettynä uskonnolliseen koulutukseen ja etenkin pyhiinvaellukseen, johon sovellettavat sakkorangaistukset ovat suuruudeltaan moninkertaisia alhaisimpiin palkkoihin nähden; toteaa, että uskonnon- ja omantunnonvapautta koskeva tilanne on nyt huonoimmillaan sitten taloudellisten uudistusten alun ja Kiinan avautumisen 1970-luvun lopulla; toteaa, että uskonnollisia yhteisöjä vastaan toteutetaan entistä enemmän sortotoimia Kiinassa, että kristittyjen osalta niiden kohteena ovat sekä maan alla toimivat että valtion hyväksymät kirkot ja että sortotoimien yhteydessä on häiritty ja pidätetty kirkon jäseniä, tuhottu kirkkorakennuksia ja tehty tehoiskuja kristittyjen kokoontumisiin; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2018 tuli voimaan uusia entistä tiukempia säännöksiä, jotka koskevat uskonnollisia ryhmiä ja uskonnollista toimintaa ja joilla uskonnolliset ryhmät pakotetaan mukautumaan lähemmin puolueen linjauksiin; toteaa, että uusissa säännöksissä uhataan sellaisiin uskonnollisiin yhteisöihin, joilla ei ole laillista asemaa maassa, kuuluvia ihmisiä sakkorangaistuksilla heidän tehdessään ulkomaanmatkoja, jotka liittyvät laajasti ymmärrettynä uskonnolliseen koulutukseen ja etenkin pyhiinvaellukseen, johon sovellettavat sakkorangaistukset ovat suuruudeltaan moninkertaisia alhaisimpiin palkkoihin nähden; toteaa, että uskonnon- ja omantunnonvapautta koskeva tilanne on nyt huonoimmillaan sitten taloudellisten uudistusten alun ja Kiinan avautumisen 1970-luvun lopulla; toteaa, että uskonnollisia yhteisöjä vastaan toteutetaan entistä enemmän sortotoimia Kiinassa, että kristittyjen osalta niiden kohteena ovat sekä maan alla toimivat että valtion hyväksymät kirkot ja että sortotoimien yhteydessä on häiritty ja pidätetty kirkon jäseniä, tuhottu kirkkorakennuksia ja tehty tehoiskuja kristittyjen kokoontumisiin;

| S. | toteaa, että tilanne Xinjiangissa, jossa asuu 10 miljoonaa islaminuskoista uiguuria ja etnistä kazakkia, on heikentynyt nopeasti erityisesti presidentti Xi Jinpingin noustua valtaan, koska Xinjiangin ottaminen ehdottomaan valvontaan on asetettu ensisijaiseksi painopisteeksi, mikä johtuu toisaalta säännöllisesti toistuvista terrorihyökkäyksiä, joita uiguurit tekevät Xinjiangissa tai jotka väitetysti liittyvät alueeseen, ja toisaalta Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen strategisesta sijainnista uusi silkkitie -aloitteen kannalta; ottaa huomioon, että käyttöön on otettu tuomioistuimien ulkopuolinen säilöönotto-ohjelma, jossa kymmenet tuhannet ihmiset pakotetaan poliittiseen ”uudelleenkoulutukseen”, ja että on luotu kehittynyt ja kattava digitaalisen valvonnan verkko, jossa käytetään muun muassa kasvojentunnistusteknologiaa ja tietojen keruuta, on toteutettu laajoja poliisioperaatioita ja määrätty ankaria uskonnon harjoittamista sekä uiguurien kieltä ja tapoja koskevia rajoituksia; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että tilanne Xinjiangissa, jossa asuu 10 miljoonaa islaminuskoista uiguuria ja etnistä kazakkia, on heikentynyt nopeasti erityisesti presidentti Xi Jinpingin noustua valtaan, koska Xinjiangin ottaminen ehdottomaan valvontaan on asetettu ensisijaiseksi painopisteeksi, mikä johtuu toisaalta säännöllisesti toistuvista terrorihyökkäyksiä, joita uiguurit tekevät Xinjiangissa tai jotka väitetysti liittyvät alueeseen, ja toisaalta Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen strategisesta sijainnista uusi silkkitie -aloitteen kannalta; ottaa huomioon, että käyttöön on otettu tuomioistuimien ulkopuolinen säilöönotto-ohjelma, jossa kymmenet tuhannet ihmiset pakotetaan poliittiseen ”uudelleenkoulutukseen”, ja että on luotu kehittynyt ja kattava digitaalisen valvonnan verkko, jossa käytetään muun muassa kasvojentunnistusteknologiaa ja tietojen keruuta, on toteutettu laajoja poliisioperaatioita ja määrätty ankaria uskonnon harjoittamista sekä uiguurien kieltä ja tapoja koskevia rajoituksia;

| T. | katsoo, että Tiibetin tilanne on huonontunut viime vuosina talouskasvusta ja infrastruktuurin kehittymisestä huolimatta, kun Kiinan hallitus on rajoittanut monia ihmisoikeuksia turvallisuuden ja vakauden varjolla ja hyökännyt hellittämättä tiibetiläisten identiteettiä ja kulttuuria vastaan; toteaa, että valvonta- ja seurantatoimet ovat lisääntyneet viime vuosina, samoin kuin mielivaltaiset pidätykset, kidutus ja huono kohtelu; katsoo, että Kiinan hallitus on luonut Tiibetissä ilmapiirin, jossa julkisella vallalla ei ole rajoja, pelko on läpitunkevaa ja jokaista julkisen ja yksityisen elämän ilmiötä valvotaan ja säännellään tiukasti; ottaa huomioon, että Tiibetissä kaikenlaista väkivallatonta mielipiteen ilmaisemista, joka eroaa etnisiin tai uskonnollisiin vähemmistöihin sovellettavasta valtion politiikasta tai joka arvostelee niitä, voidaan pitää separatistisena ja että tällainen toiminta voidaan siten kriminalisoida; toteaa, että EU:n kansalaisten ja muiden ulkomaalaisten ja erityisesti toimittajien, diplomaattien ja muiden riippumattomien tarkkailijoiden pääsyä Tiibetin autonomiselle alueelle rajoitetaan enemmän kuin koskaan aiemmin ja että erityisen vaikeaa pääsy on tiibetiläistaustaisille EU:n kansalaisille; toteaa, ettei viime vuosina ole saavutettu edistystä Tiibetin kriisin ratkaisemisessa ja että edellinen rauhaa koskeva keskustelukierros käytiin vuonna 2010; toteaa, että humanitaarisen tilanteen heikentyminen Tiibetissä on johtanut polttoitsemurhien määrän kasvuun ja että vuodesta 2009 niitä on tehty yhteensä 156; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että Tiibetin tilanne on huonontunut viime vuosina talouskasvusta ja infrastruktuurin kehittymisestä huolimatta, kun Kiinan hallitus on rajoittanut monia ihmisoikeuksia turvallisuuden ja vakauden varjolla ja hyökännyt hellittämättä tiibetiläisten identiteettiä ja kulttuuria vastaan; toteaa, että valvonta- ja seurantatoimet ovat lisääntyneet viime vuosina, samoin kuin mielivaltaiset pidätykset, kidutus ja huono kohtelu; katsoo, että Kiinan hallitus on luonut Tiibetissä ilmapiirin, jossa julkisella vallalla ei ole rajoja, pelko on läpitunkevaa ja jokaista julkisen ja yksityisen elämän ilmiötä valvotaan ja säännellään tiukasti; ottaa huomioon, että Tiibetissä kaikenlaista väkivallatonta mielipiteen ilmaisemista, joka eroaa etnisiin tai uskonnollisiin vähemmistöihin sovellettavasta valtion politiikasta tai joka arvostelee niitä, voidaan pitää separatistisena ja että tällainen toiminta voidaan siten kriminalisoida; toteaa, että EU:n kansalaisten ja muiden ulkomaalaisten ja erityisesti toimittajien, diplomaattien ja muiden riippumattomien tarkkailijoiden pääsyä Tiibetin autonomiselle alueelle rajoitetaan enemmän kuin koskaan aiemmin ja että erityisen vaikeaa pääsy on tiibetiläistaustaisille EU:n kansalaisille; toteaa, ettei viime vuosina ole saavutettu edistystä Tiibetin kriisin ratkaisemisessa ja että edellinen rauhaa koskeva keskustelukierros käytiin vuonna 2010; toteaa, että humanitaarisen tilanteen heikentyminen Tiibetissä on johtanut polttoitsemurhien määrän kasvuun ja että vuodesta 2009 niitä on tehty yhteensä 156;

| U. | ottaa huomioon, että 10. kesäkuuta 2014 Kiinan kansantasavallan valtioneuvosto julkaisi valkoisen kirjan yksi maa, kaksi järjestelmää -periaatteen soveltamisesta Hongkongissa ja korosti, että Hongkongin erityishallintoalueen itsehallinto on viime kädessä Kiinan kansantasavallan keskushallinnon valtuutuksen alainen; ottaa huomioon, että Hongkongin asukkaat ovat vuosien kuluessa saaneet todistaa laajoja mielenosoituksia, joissa on vaadittu demokratiaa, tiedotusvälineiden vapautta ja perustuslain täysimääräistä täytäntöönpanoa; ottaa huomioon, että Hongkongin perinteisesti avoin yhteiskunta on viitoittanut tien sellaisen aidon ja riippumattoman kansalaisyhteiskunnan kehittymiselle, joka osallistuu aktiivisesti ja rakentavalla tavalla erityishallintoalueen julkiseen elämään; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että 10. kesäkuuta 2014 Kiinan kansantasavallan valtioneuvosto julkaisi valkoisen kirjan yksi maa, kaksi järjestelmää -periaatteen soveltamisesta Hongkongissa ja korosti, että Hongkongin erityishallintoalueen itsehallinto on viime kädessä Kiinan kansantasavallan keskushallinnon valtuutuksen alainen; ottaa huomioon, että Hongkongin asukkaat ovat vuosien kuluessa saaneet todistaa laajoja mielenosoituksia, joissa on vaadittu demokratiaa, tiedotusvälineiden vapautta ja perustuslain täysimääräistä täytäntöönpanoa; ottaa huomioon, että Hongkongin perinteisesti avoin yhteiskunta on viitoittanut tien sellaisen aidon ja riippumattoman kansalaisyhteiskunnan kehittymiselle, joka osallistuu aktiivisesti ja rakentavalla tavalla erityishallintoalueen julkiseen elämään;

| V. | toteaa, että Kiinan kansantasavallan ja Taiwanin vastakkainen poliittinen kehitys, jossa toinen on kulkenut kohti yhä autoritaarisempaa ja nationalistisempaa puoluejohtoista hallintoa ja toinen kohti demokraattista monipuoluejärjestelmää, lisää vaaraa osapuolten välisten suhteiden kiristymisestä; toteaa, että EU soveltaa Taiwaniin yhden Kiinan politiikkaa ja Hongkongiin yksi maa, kaksi järjestelmää -periaatetta; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että Kiinan kansantasavallan ja Taiwanin vastakkainen poliittinen kehitys, jossa toinen on kulkenut kohti yhä autoritaarisempaa ja nationalistisempaa puoluejohtoista hallintoa ja toinen kohti demokraattista monipuoluejärjestelmää, lisää vaaraa osapuolten välisten suhteiden kiristymisestä; toteaa, että EU soveltaa Taiwaniin yhden Kiinan politiikkaa ja Hongkongiin yksi maa, kaksi järjestelmää -periaatetta;

| W. | ottaa huomioon, että yli kolme vuotta kestäneiden neuvottelujen jälkeen Kiina ja Kaakkois-Aasian maiden liitto (ASEAN) saavuttivat elokuussa 2017 yhteisymmärryksen yksisivuisesta kehyksestä, jonka perusteella käydään tulevia neuvotteluja kaikkia Etelä-Kiinan meren valtioita koskevista käytännesäännöistä; toteaa, että Kiinan esittämät kiistanalaiset aluevaatimukset on laajalti saatettu päätökseen Spratlysaarten osalta, mutta niitä on esitetty viime vuonna lisää pohjoisempana sijaitsevista Paracelsaarista; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että yli kolme vuotta kestäneiden neuvottelujen jälkeen Kiina ja Kaakkois-Aasian maiden liitto (ASEAN) saavuttivat elokuussa 2017 yhteisymmärryksen yksisivuisesta kehyksestä, jonka perusteella käydään tulevia neuvotteluja kaikkia Etelä-Kiinan meren valtioita koskevista käytännesäännöistä; toteaa, että Kiinan esittämät kiistanalaiset aluevaatimukset on laajalti saatettu päätökseen Spratlysaarten osalta, mutta niitä on esitetty viime vuonna lisää pohjoisempana sijaitsevista Paracelsaarista;

| X. | katsoo, että myös Kiinasta on tulossa aktiivisempi ja tärkeämpi ulkoinen toimija Lähi-idässä, mikä johtuu sen selvistä taloudellisista, turvallisuuteen liittyvistä ja geopoliittisista intresseistä; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että myös Kiinasta on tulossa aktiivisempi ja tärkeämpi ulkoinen toimija Lähi-idässä, mikä johtuu sen selvistä taloudellisista, turvallisuuteen liittyvistä ja geopoliittisista intresseistä;

| Y. | ottaa huomioon, että Kiina antaa entistä enemmän julkista kehitysapua ja että Kiinasta on tulossa kehitysyhteistyöpolitiikan merkittävä toimija, joka antaa sille kaivattua pontta, mutta katsoo, että tähän liittyy samanaikaisesti hankkeiden paikallista omavastuullisuutta koskevia huolenaiheita; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että Kiina antaa entistä enemmän julkista kehitysapua ja että Kiinasta on tulossa kehitysyhteistyöpolitiikan merkittävä toimija, joka antaa sille kaivattua pontta, mutta katsoo, että tähän liittyy samanaikaisesti hankkeiden paikallista omavastuullisuutta koskevia huolenaiheita;

| Z. | ottaa huomioon, että Kiinan läsnäolo ja investoinnit Afrikassa ovat kasvaneet merkittävästi, mikä on johtanut luonnonvarojen riistämiseen, usein paikallisväestöä millään tavalla kuulematta; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että Kiinan läsnäolo ja investoinnit Afrikassa ovat kasvaneet merkittävästi, mikä on johtanut luonnonvarojen riistämiseen, usein paikallisväestöä millään tavalla kuulematta;

| 1. | korostaa, että EU:n ja Kiinan kattava strateginen kumppanuus on yksi EU:n tärkeimpiä kumppanuuksia ja että se tarjoaa vielä paljon mahdollisuuksia syventää suhdetta ja tehdä enemmän yhteistyötä kansainvälisissä yhteyksissä; painottaa, että on tärkeää vahvistaa yhteistyötä ja koordinointia globaalihallinnan ja kansainvälisten instituutioiden alalla, erityisesti YK:ssa ja G20:ssa; painottaa, että monimutkaisen, maailmanlaajuistuneen ja moninapaisen maailman kontekstissa, jossa Kiinasta on tullut merkittävä talouden ja politiikan toimija, EU:n on ylläpidettävä mahdollisuuksia rakentavaan vuoropuheluun ja yhteistyöhön ja edistettävä kaikkia tarpeellisia uudistuksia aloilla, jotka koskevat yhteisiä etuja; muistuttaa Kiinaa, että sillä on YK:n turvallisuusneuvoston pysyvänä jäsenenä rauhan ja maailmanlaajuisen turvallisuuden edistämiseen liittyviä kansainvälisiä velvoitteita ja vastuita; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että EU:n ja Kiinan kattava strateginen kumppanuus perustuu yhteiseen sitoutumiseen avoimuuteen ja yhteistyön tekemiseen osana sääntöperusteista kansainvälistä järjestelmää; painottaa, että molemmat osapuolet ovat sitoutuneet luomaan avoimen, oikeudenmukaisen ja tasapuolisen globaalihallinnan järjestelmän ja jakamaan vastuun rauhan, vaurauden ja kestävän kehityksen edistämisestä; muistuttaa, että EU:n Kiinan-suhteiden olisi oltava periaatteellisia, käytännöllisiä ja pragmaattisia sekä EU:n etujen ja arvojen mukaisia; on huolestunut siitä, että Kiinan maailmanlaajuisen taloudellisen ja poliittisen painoarvon kasvu kuluneen vuosikymmenen aikana on koetellut yhteisiä sitoumuksia, jotka ovat keskeisellä sijalla EU:n ja Kiinan suhteissa; korostaa Kiinan vastuuta globaalina suurvaltana ja kehottaa Kiinan viranomaisia varmistamaan kaikissa oloissa kansainvälisen oikeuden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen YK:n peruskirjan, yleismaailmallisen ihmisoikeuksien julistuksen ja muiden Kiinan allekirjoittamien tai ratifioimien kansainvälisten sopimusten mukaisesti; kehottaa neuvostoa, Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja komissiota varmistamaan, että EU:n ja Kiinan yhteistyö perustuu oikeusvaltion periaatteeseen, ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuteen, molempien osapuolien tekemiin kansainvälisiä ihmisoikeuksia koskeviin sitoumuksiin ja sitoutumiseen edistämään ihmisoikeuksien suojelun korkeimman tason saavuttamista; painottaa, että olisi vahvistettava vastavuoroisuutta, tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja rehellistä kilpailua kaikilla yhteistyöaloilla; |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että vastaaminen maailmanlaajuisiin ja alueellisiin haasteisiin, joita ovat muun muassa turvallisuus, aseidenriisunta, asesulku, terrorismin torjunta ja kybertoimintaympäristö, rauhaa koskeva yhteistyö, ilmastonmuutos, energia, valtameret ja energiatehokkuus, metsäkato, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa, muuttoliike, maailmanlaajuinen terveydenhuolto, kehitysyhteistyö sekä kulttuuriperintökohteiden tuhoutumisen ja antiikkiesineiden ryöstelyn ja laittoman kaupan torjuminen, edellyttää EU:n ja Kiinan välistä aitoa kumppanuutta; kehottaa painokkaasti EU:ta hyödyntämään Kiinan sitoutumista ilmastonmuutoksen kaltaisten maailmanlaajuisten ongelmien torjuntaan ja laajentamaan entisestään Kiinan – joka on yksi YK:n talousarvion suurimmista rahoittajista ja YK:n rauhanturvaoperaatioihin osallistuvien joukkojen entistä merkittävämpi rahoittaja – kanssa tehtävää menestyksellistä rauhanturvayhteistyötä muille yhteisen edun mukaisille aloille ja edistämään samanaikaisesti monenvälisyyttä ja globaalihallintaa perustuen kansainvälisen oikeuden kunnioittamiseen, kansainvälinen humanitaarinen oikeus ja ihmisoikeuslainsäädäntö mukaan lukien; suhtautuu tältä osin myönteisesti merirosvouksen vastaiseen yhteistyöhön, jota on tehty menestyksellisesti Adeninlahdella vuodesta 2011 alkaen; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita edistämään ennakoivasti EU:n taloudellisia ja poliittisia intressejä sekä puolustamaan EU:n arvoja ja periaatteita; painottaa, että monenkeskisyys on yksi EU:n perusarvoista globaalihallinnan alalla ja että sitä on suojattava aktiivisesti Kiinan-suhteissa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että korkean edustajan ja komission yhteinen tiedonanto ”EU:n uuden Kiinan-strategian lähtökohdat” muodostaa yhdessä 18. heinäkuuta 2016 annettujen neuvoston päätelmien kanssa poliittisen kehyksen EU:n kanssakäymiselle Kiinan kanssa tulevina vuosina; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että neuvoston päätelmien mukaan jäsenvaltiot, korkea edustaja ja komissio tekevät Kiinan-suhteissaan yhteistyötä varmistaakseen yhtenevyyden EU:n lainsäädäntöön, sääntöihin ja politiikkoihin nähden ja sen, että lopputulos on kaikkiaan koko EU:n kannalta myönteinen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että Kiinan jatkaessa kasvamista ja integroitumista maailmanmarkkinoille sen vuonna 2001 julkituoman ulkomaille suuntautumista koskevan politiikan avulla se pyrkii lisäämään kiinalaisten tavaroiden ja palvelujen pääsyä unionin markkinoille sekä tekniikan ja taitotiedon hyödyntämistä, jotta se voi tukea Made in China 2025 -suunnitelman kaltaisia suunnitelmia ja vahvistaa poliittista ja diplomaattista vaikutustaan EU:ssa; painottaa, että näillä pyrkimyksillä on edistetty EU:n ja Kiinan suhteiden uuden dynamiikan muokkaamista erityisesti vuoden 2008 maailmanlaajuisen rahoituskriisin jälkimainingeissa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa 16+1-toimintamalliin osallistuvia jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden osallistuminen tähän toimintamalliin tarjoaa EU:lle mahdollisuuden puhua yhdellä äänellä Kiinan-suhteissaan; kehottaa näitä jäsenvaltioita analysoimaan ja tarkastamaan perusteellisesti yhdessä kaikkien sidosryhmien kanssa ehdotetut infrastruktuurihankkeet ja varmistamaan, että kansalliset ja eurooppalaiset edut eivät vaarannu, kun vastaanotetaan lyhytaikaista taloudellista tukea ja sitoudutaan pitkäaikaisesti Kiinan osallistumiseen strategisiin infrastruktuurihankkeisiin, jolloin myös sen poliittinen vaikutusvalta voi lisääntyä, mikä murentaisi EU:n yhteisiä Kiinaa koskevia kantoja; on tietoinen Kiinan kasvavasta vaikutuksesta EU:n ehdokasmaiden infrastruktuuriin ja markkinoihin; korostaa tarvetta pitää toimintamalli avoimena siten, että EU:n toimielimiä kutsutaan sen kokouksiin ja ne pidetään ajan tasalla sen toiminnasta sen varmistamiseksi, että asiaankuuluvat näkökohdat ovat johdonmukaisia EU:n politiikan ja lainsäädännön kanssa ja että kaikki osapuolet hyötyvät molemminpuolisista eduista ja mahdollisuuksista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille Kiinan kiinnostuksen strategisiin infrastruktuuri-investointeihin Euroopassa; katsoo, että Kiinan hallitus käyttää uusi silkkitie -aloitetta erittäin tehokkaana kehyskertomuksena maan ulkopolitiikan eri osatekijöille ja että EU:n julkisia diplomaattisia ponnisteluja on tämän kehityksen vuoksi tehostettava; tukee Kiinalle esitettyä kehotusta noudattaa julkisten hankintojen avoimuutta koskevia periaatteita sekä ympäristöä koskevia ja sosiaalisia normeja; kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita tukemaan EU:n julkisia diplomaattisia toimia; ehdottaa, että kaikkia Kiinan EU:n jäsenvaltioissa ja maissa, jotka käyvät parhaillaan neuvotteluja EU:hun liittymisestä, toteuttamia infrastruktuuri-investointeja koskevat tiedot jaettaisiin EU:n toimielinten ja muiden jäsenvaltioiden kanssa; muistuttaa, että tällaiset investoinnit ovat osa kokonaisstrategiaa, jolla Kiinan valtiojohtoiset tai valtion rahoittamat yritykset pääsevät valvomaan pankki- ja energia-alaa sekä muita toimitusketjuja; korostaa uusi silkkitie -aloitteeseen liittyvää kuutta kaiken kattavaa haastetta: monenvälinen lähestymistapa uuden silkkitien hallintorakenteeseen, paikallista työvoimaa työllistetään vain hyvin vähän, vastaanottavan maan ja kolmansien maiden urakoitsijoiden osallistuminen on erittäin rajoitettua (noin 86 prosentissa uuden silkkitien hankkeista käytetään kiinalaisia urakoitsijoita), rakennusaineet ja -laitteet tuodaan Kiinasta, tarjouskilpailut eivät ole avoimia ja kiinalaisia standardeja saatetaan käyttää kansainvälisten standardien sijaan; vaatii, että uusi silkkitie -aloitteeseen on sisällytettävä ihmisoikeuksia koskevat takeet, ja katsoo, että on erittäin tärkeää kehittää synergioita ja hankkeita täysin avoimesti ja siten, että kaikki sidosryhmät osallistuvat niihin ja että ne vastaavat EU:n lainsäädäntöä samalla kun ne täydentävät EU:n politiikkoja ja hankkeita, jotta kaikki suunniteltujen reittien varrella sijaitsevat maat hyötyvät; pitää myönteisenä EU:n ja Kiinan yhteyskehyksen luomista, koska sillä edistetään liikenteen infrastruktuureihin liittyvää yhteistyötä koko Euraasian mantereella; panee tyytyväisenä merkille, että on määritetty useita infrastruktuurihankkeita, ja korostaa, että hankkeet olisi pantava täytäntöön keskeisten periaatteiden perusteella, joita ovat muun muassa taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävien hankkeiden edistäminen, maantieteellinen tasapaino ja sijoittajien ja hankkeiden vetäjien tasapuoliset toimintaedellytykset sekä avoimuus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee myönteisenä seikkana merkille, että EU:n Kiinan-politiikka on osa Aasian ja Tyynenmeren aluetta koskevaa kokonaisvaltaista toimintatapaa, jossa otetaan huomioon EU:n läheiset suhteet Yhdysvaltojen, Japanin, Etelä-Korean, ASEAN-maiden, Australian ja Uuden-Seelannin kanssa sekä hyödynnetään niitä kaikilta osin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | painottaa, että EU:n ja Kiinan yhteistyön olisi oltava enemmän ihmisiin suuntautuvaa ja tuotettava kansalaisille todellisempaa hyötyä, jotta lisätään keskinäistä luottamusta ja yhteisymmärrystä; kehottaa EU:ta ja Kiinaa täyttämään lupaukset, joita tehtiin vuonna 2017 järjestetyn neljännen EU:n ja Kiinan kansalaisten välisen korkean tason vuoropuhelun yhteydessä, ja lisäämään vuorovaikutusta kansalaisten välillä esimerkiksi tiivistämällä kulttuurialan yhteistyötä koulutuksen, nuorten ja sukupuolten tasa-arvon alalla sekä yhteisissä aloitteissa, joita toteutetaan kansalaisten välisten vaihtojen alalla; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiinnittää huomiota siihen, että on lisättävä Euroopassa oleskelevien opiskelijoiden ja tutkijoiden tukemista, jotta he altistuisivat vähemmän Kiinan viranomaisten painostukselle valvoa toisiaan ja toimia Kiinan valtion pelinappuloina, sekä siihen, että on tärkeää tarkastella hyvin huolellisesti huomattavaa rahoitusta, jota Manner-Kiina myöntää tutkimuslaitoksille kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | suhtautuu myönteisesti Shanghaissa 13. ja 14. marraskuuta 2017 järjestetyn neljännen EU:n ja Kiinan kansalaisten välisen korkean tason vuoropuhelun tuloksiin; painottaa, että kansalaisten välisen korkean tason vuoropuhelun avulla olisi autettava luomaan keskinäistä luottamusta ja lujittamaan kulttuurienvälistä yhteisymmärrystä EU:n ja Kiinan välillä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti vuoden 2018 EU–Kiina-matkailuvuoteen (ECTY); korostaa, että se on taloudellisen merkityksensä lisäksi hyvä esimerkki EU:n kulttuuridiplomatiasta EU:n ja Kiinan strategisen kumppanuuden kehyksessä sekä keino lisätä unionin ja Kiinan kansalaisten välistä yhteisymmärrystä; painottaa, että vuoden 2018 EU–Kiina-matkailuvuosi osuu samaan ajankohtaan kuin kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi ja että entistä useammat kiinalaiset matkailijat antavat suurta arvostusta Euroopan kulttuuriselle monimuotoisuudelle; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita kiireesti ja päättäväisesti lisäämään yhtenäisyyttä ja yhteistyötä Kiinan-politiikassaan, myös YK:n foorumeilla, ottaen huomioon, että EU ei pystynyt ensimmäistä kertaa esittämään yhteistä julkilausumaa Kiinan ihmisoikeustilanteesta YK:n ihmisoikeusneuvostossa Genevessä kesäkuussa 2017; kehottaa voimakkaasti käyttämään hyväksi unionin huomattavasti suurempaa kollektiivista neuvotteluvoimaa Kiinan kanssa; katsoo, että unionin on puolustettava demokratioitaan pystyäkseen varautumaan paremmin Kiinan järjestelmällisiin pyrkimyksiin vaikuttaa unionin poliitikkoihin ja kansalaisyhteiskuntaan ja muokata mielipiteitä strategisten etujensa kannalta suopeammiksi; kehottaa tältä osin suurempia jäsenvaltioita hyödyntämään niiden poliittista ja taloudellista painoarvoa Kiinaan nähden edistääkseen EU:n etuja; on huolestunut siitä, että Kiina yrittää vaikuttaa myös oppilaitoksiin ja tiedelaitoksiin sekä niiden opinto-ohjelmiin; ehdottaa, että EU ja jäsenvaltiot tukevat laadukkaita eurooppalaisia Kiina-asioiden ajatushautomoja, jotta varmistetaan, että saatavilla on riippumatonta asiantuntijaneuvontaa strategisten suuntaviivojen laadintaa ja päätöksentekoa varten; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisen on oltava keskeisellä sijalla EU:n Kiinan-suhteissa; tuomitsee painokkaasti ihmisoikeuksien puolustajien, asianajajien, toimittajien, bloggaajien, yliopisto-opettajien ja työntekijöiden oikeuksien puolustajien ja heidän perheidensä, myös ulkomaiden kansalaisten sekä Manner-Kiinassa että ulkomailla, jatkuvan häirinnän sekä mielivaltaiset pidätykset ja syytteeseen asettamisen ilman asianmukaista oikeudenkäyntiä; painottaa, että vireä kansalaisyhteiskunta ja ihmisoikeuksien puolustajien toiminta ovat avoimen ja vauraan yhteiskunnan kannalta keskeisessä asemassa; pitää erittäin tärkeänä, että EU toteuttaa vakaita toimia, joilla edistetään ihmisoikeuksien täysimääräistä kunnioittamista sen Kiinan-suhteissa keskittyen sekä välittömiin tuloksiin, kuten niiden kurinpitotoimien lopettamiseen, joita hallitus kohdistaa ihmisoikeuksien puolustajiin, kansalaisyhteiskunnan toimijoihin ja toisinajattelijoihin, heihin kohdistuvan kaikenlaisen oikeudellisen häirinnän ja pelottelun lopettamiseen ja kaikkien poliittisten vankien, myös EU:n kansalaisten, välittömään vapauttamiseen ilman ehtoja, että keskipitkän tai pitkän aikavälin tavoitteisiin, kuten oikeudellisiin ja politiikkaa koskeviin uudistuksiin kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön mukaisesti, ja kehittää, panee täytäntöön ja mukauttaa edelleen strategiaa, jolla ylläpidetään EU:n ihmisoikeustoimien näkyvyyttä Kiinassa, julkinen viestintästrategia mukaan lukien; painottaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden diplomaatteja ei pidä estää panemasta täytäntöön ihmisoikeuksien puolustajia koskevia Euroopan unionin suuntaviivoja; katsoo, että EU:n on asetettava etusijalle suojelun ja tuen takaaminen vaarassa oleville ihmisoikeuksien puolustajille; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toteuttamaan kunnianhimoisempaa, yhtenäisempää ja avoimempaa politiikkaa Kiinan ihmisoikeustilanteeseen nähden ja merkittävässä määrin kuulemaan kansalaisyhteiskuntaa ja olemaan siihen yhteydessä, erityisesti ennen korkean tason kokouksia ja ihmisoikeusvuoropuheluja; korostaa, että EU painotti EU:n ja Kiinan ihmisoikeusvuoropuhelun 35. kierroksella kansalaisoikeuksiin ja poliittisiin oikeuksiin liittyvän tilanteen heikentymistä Kiinassa, ilmaisunvapauden rajoitukset mukaan lukien; kehottaa Kiinaa toteuttamaan toimia ihmisoikeusvuoropuhelun yhteydessä esille otetuissa kysymyksissä, jotta se täyttää kansainväliset velvoitteensa ja kunnioittaa omia perustuslaillisia turvatakeitaan, jotka liittyvät oikeusvaltion ylläpitämiseen; painottaa säännöllisen, korkeatasoisen ja tulossuuntautuneen ihmisoikeusvuoropuhelun ylläpitämistä; on huolestunut siitä, että Kiinan kanssa käytyjen ihmisoikeusvuoropuhelujen arviointeja ei ole missään vaiheessa julkistettu eivätkä ne ole missään vaiheessa olleet avoimia Kiinan riippumattomille ryhmille; kehottaa EU:ta ottamaan käyttöön selkeitä vertailuarvoja, joilla mitataan edistymistä, varmistamaan avoimuuden lisäämisen ja ottamaan riippumattomat kiinalaiset toimijat mukaan keskusteluun; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita paljastamaan, keräämään ja käsittelemään tutkijoihin, toimittajiin ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen jäseniin kohdistuvaa kaikenlaista viisumihäirintää (viisumin myöntämisen viivästyminen tai epääminen ilman perusteita ja Kiinan viranomaisten harjoittama painostus hakemusmenettelyn aikana ”haastatteluissa”, joihin osallistuvat kiinalaiset toimijat eivät halua paljastaa henkilöllisyyttään); |
| --- | --- |

16.

| 17. | on vakavasti huolissaan Kiinassa toimivien ulkomaankirjeenvaihtajien yhdistyksen vuoden 2017 raportin tiedoista, joiden mukaan Kiinan hallitus on voimistanut pyrkimyksiään estää ulkomaisten toimittajien pääsy suuriin osiin maata tai rajoittaa sitä samalla kun se lisää viisumin uusimismenettelyn käyttöä keinona painostaa ei-toivottuja ulkomaankirjeenvaihtajia ja uutisorganisaatioita; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita vaatimaan Kiinan viranomaisilta vastavuoroisuutta lehdistön vapaudessa ja varoittaa ulkomaankirjeenvaihtajiin näiden kotimaissa kohdistuvasta painostuksesta, sillä Kiinan diplomaatit ottavat yhteyttä tiedotusvälineiden pääkonttoreihin arvostellakseen paikan päällä toimivien toimittajien työtä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että Kiinan kansantasavalta on EU:n toiseksi suurin kauppakumppani ja että EU on Kiinan kansantasavallan suurin kauppakumppani; korostaa, että niiden välinen kauppa kasvaa jatkuvasti, mutta katsoo, että tavarakaupan tase on epätasapainossa Kiinan kansantasavallan hyväksi; kehottaa käyttämään yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa ja omaksumaan rakentavan asenteen, jotta voidaan tehokkaasti käsitellä huolenaiheita ja hyödyntää EU:n ja Kiinan kansantasavallan kaupan suurta potentiaalia; kehottaa komissiota tehostamaan yhteistyötä ja vuoropuhelua Kiinan kansantasavallan kanssa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee merkille, että viimeaikaisissa tutkimuksissa on havaittu, että vuodesta 2008 lähtien Kiina on hankkinut Euroopasta omaisuutta 318 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta; panee merkille, että monet sulautumat, investoinnit ja yhteisyritykset eivät sisälly tähän lukuun; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee merkille, että Kiinan kansantasavalta on merkittävä maailmankaupan toimija ja että maan suuret markkinat voisivat periaatteessa tarjota hyvän tilaisuuden EU:lle ja eurooppalaisille yrityksille erityisesti maailmankaupan nykyisessä kontekstissa; muistuttaa, että kiinalaiset yritykset, myös valtion omistamat yritykset, hyötyvät EU:n erittäin avoimista markkinoista; panee merkille Kiinan kansantasavallan merkittävät tulokset satojen miljoonien kansalaisten nostamisessa köyhyydestä kuluneiden neljän vuosikymmenen aikana; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille, että EU:n suorat ulkomaiset investoinnit Kiinan kansantasavaltaan ovat vähentyneet tasaisesti vuodesta 2012, erityisesti perinteisessä valmistusteollisuudessa, ja samaan aikaan ovat lisääntyneet investoinnit korkean teknologian palveluihin, yleishyödyllisiin ja maatalouden palveluihin sekä rakennusalan palveluihin, kun taas Kiinan kansantasavallan investoinnit EU:hun ovat kasvaneet eksponentiaalisesti viime vuosina; panee merkille, että vuonna 2016 Kiinan kansantasavallasta tuli nettoinvestoija EU:hun; panee merkille, että vuonna 2017 68 prosenttia Kiinan kansantasavallan investoinneista Eurooppaan tuli valtionyrityksiltä; on huolissaan valtion järjestämistä hankinnoista, jotka voivat heikentää unionin strategisia etuja, yleistä turvallisuutta koskevia tavoitteita, kilpailukykyä ja työllisyyttä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pitää myönteisenä komission ehdotusta suorien ulkomaisten investointien seurantamekanismista turvallisuuden ja yleisen järjestyksen aloilla ja toteaa, että ehdotus edustaa EU:n yhtä pyrkimystä sopeutua muuttuvaan globaaliin toimintaympäristöön ilman, että toimet kohdistetaan erityisesti mihinkään EU:n kansainvälisistä kauppakumppaneista; muistuttaa, että mekanismi ei saisi johtaa peiteltyyn protektionismiin, kehottaa kuitenkin hyväksymään sen pikaisesti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää myönteisenä presidentti Xi Jinpingin sitoumuksia Kiinan markkinoiden edelleen avaamisesta ulkomaisille investoijille ja investointiympäristön parantamisesta, ulkomaisia investointeja koskevien negatiivisten listojen tarkistamisesta ja rajoitusten poistamisesta eurooppalaisilta yrityksiltä sekä teollis- ja tekijänoikeuksien suojan parantamisesta ja tasapuolisten toimintaedellytysten lujittamisesta siten, että Kiinan markkinoista tehdään avoimemmat ja paremmin säännellyt; kehottaa panemaan täytäntöön nämä sitoumukset; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että on tärkeää lopettaa kaikki ulkomaisia investoijia syrjivät käytännöt; muistuttaa tässä yhteydessä, että nämä uudistukset hyödyttävät sekä kiinalaisia että eurooppalaisia yrityksiä, erityisesti mikro- ja pk-yrityksiä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota edistämään unionin uutta yleistä tietosuoja-asetusta ”kultaisena standardina” sen kauppasuhteissa Kiinan kanssa; korostaa, että Kiinan kansantasavallan ja muiden WTO-kumppanien kanssa on tarpeen käydä järjestelmällistä vuoropuhelua talouksiemme digitalisoinnin sääntelyyn liittyvistä edellytyksistä ja digitalisoinnin monitahoisista vaikutuksista kauppaan, tuotantoketjuihin, rajat ylittäviin digitaalisiin palveluihin, 3D-tulostukseen, kulutustottumuksiin, maksuihin, veroihin, henkilötietojen suojaan, tekijänoikeuskysymyksiin, audiovisuaalisten palvelujen tarjoamiseen ja suojeluun, tiedotusvälineisiin ja ihmisten välisiin yhteyksiin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa Kiinan kansantasavaltaa vauhdittamaan prosessia WTO:n julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen liittymiseksi ja esittämään ehdotuksen liittymisestä, jotta eurooppalaisille yrityksille voidaan antaa samanlainen pääsy Kiinan kansantasavallan markkinoille kuin kiinalaisilla yrityksillä jo on unionin markkinoille; pitää valitettavana, että Kiinan kansantasavallan julkisten hankintojen markkinat ovat edelleen suurelta osin suljettuja ulkomaisilta toimittajilta ja että eurooppalaiset yritykset kärsivät syrjinnästä ja heikosta pääsystä Kiinan markkinoille; kehottaa Kiinan kansantasavaltaa sallimaan eurooppalaisille yrityksille ja työntekijöille syrjimättömän pääsyn julkisten hankintojen markkinoille; kehottaa neuvostoa pikaisesti hyväksymään kansainvälisen julkisten hankintojen välineen; kehottaa komissiota valvomaan, että polkumyynnistä epäiltyjen ulkomaalaisten yritysten kanssa ei tehdä sopimuksia, ja toteuttamaan tarvittaessa toimenpiteitä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa tekemään koordinoitua yhteistyötä Kiinan kansantasavallan kanssa uusi silkkitie -aloitteessa vastavuoroisuuden, kestävän kehityksen, hyvän hallintotavan ja avoimien ja läpinäkyvien sääntöjen pohjalta, erityisesti julkisten hankintojen osalta; pitää tässä yhdessä valitettavana, että Euroopan investointirahaston ja Kiinan kansantasavallan silkkitierahaston (SRF) allekirjoittama yhteisymmärryspöytäkirja sekä Euroopan investointipankin (EIP), Aasian kehityspankin, Aasian infrastruktuuri-investointipankin, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin, Uuden kehityspankin ja Maailmanpankin allekirjoittama yhteisymmärryspöytäkirja eivät ole vielä parantaneet eurooppalaisten yritysten ja työntekijöiden liiketoimintaympäristöä; pitää valitettavana, että useista uusi silkkitie -aloitteeseen liittyvistä hankkeista ei ole tehty ammattimaista kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointia, ja korostaa, että investointien laatu on tärkeää erityisesti siksi, että se vaikuttaa työllisyyteen, työntekijöiden oikeuksiin, ympäristöä säästävään tuotantoon ja ilmastonmuutoksen vaikutusten hillitsemiseen monenvälisen hallinnon ja kansainvälisten normien mukaisesti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tukee EU:n ja Kiinan kansantasavallan välistä kattavaa investointisopimusta koskevia meneillään olevia neuvotteluja, jotka käynnistettiin vuonna 2013, ja kehottaa Kiinan kansantasavaltaa osallistumaan tiiviimmin tähän prosessiin; kehottaa molempia osapuolia edistämään tehokkaammin neuvotteluja, joilla pyritään aidosti tasapuolisiin toimintaedellytyksiin eurooppalaisille yrityksille ja työntekijöille ja varmistamaan vastavuoroisuuden markkinoille pääsyssä, pyrkien luomaan pk-yrityksiä ja julkisia hankintoja koskevia erityismääräyksiä; kehottaa molempia osapuolia lisäksi tarttumaan investointisopimuksen tarjoamaan mahdollisuuteen lisätä yhteistyötään ympäristönsuojelun ja työntekijöiden oikeuksien alalla sekä sisällyttämään sopimustekstiin kestävää kehitystä koskevan luvun; |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa, että EU:n yritykset joutuvat kohtaamaan Kiinan kansantasavallassa yhä useampia markkinapääsyn rajoituksia, jotka johtuvat yhteisyrityksiä koskevista velvoitteista useilla teollisuudenaloilla ja yhä rajoittavammista teknisistä vaatimuksista, myös pakollisesta tietojen lokalisoinnista ja lähdekoodien paljastamisesta, sekä ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten sääntelyä koskevista säännöistä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä Kiinan kansantasavallan valtioneuvoston vuonna 2017 antamaa tiedonantoa useista toimenpiteistä, joilla edistetään suurempaa avoimuutta ja ulkomaisten investointien aktiivista käyttöä, mutta pitää valitettavana, että tiedonannon tavoitteiden saavuttamiseksi ei ole aikataulua; kehottaa siksi Kiinan kansantasavallan viranomaisia pikaisesti toteuttamaan nämä sitoumukset; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa sekä EU:ta ja sen jäsenvaltioita että Kiinan kansantasavaltaa tehostamaan yhteistyötä kiertotalouksien kehittämiseksi; toteaa, että niiden tarpeesta on tullut entistäkin näkyvämpi sen jälkeen, kun Kiina legitiimisti päätti kieltää muovijätteen tuonnin Euroopasta; kehottaa molempia kumppaneita tehostamaan taloudellista ja teknologista yhteistyötä, jolla pyritään estämään globaaleja tuotantoketjuja, kauppaa ja liikennettä sekä matkailupalveluja aiheuttamasta muovijätteen sietämätöntä kasautumista valtameriimme; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa Kiinan kansantasavaltaa pyrkimään toimimaan maailmanlaajuisesti vastuullisessa roolissa täysin tietoisena vastuusta, joka sille lankeaa siksi, että se on läsnä ja toimii kolmansissa maissa ja globaaleilla markkinoilla, muun muassa antamalla aktiivisen tukensa monenvälisille sääntöihin perustuville kauppajärjestelmille ja WTO:lle; katsoo nykyisessä globaalien arvoketjujen kontekstissa, että lisääntyneet kansainvälisen kaupan jännitteet olisi ratkaistava neuvottelemalla, ja toistaa, että olisi pyrittävä monenvälisiin ratkaisuihin; kehottaa tämän osalta täyttämään Kiinan kansantasavallan liittymistä Maailman kauppajärjestöön koskevaan pöytäkirjaan kirjatut velvoitteet ja suojelemaan WTO:n operatiivisia mekanismeja; pitää tärkeinä WTO:n sopimuksista johtuvia, valtiontukia koskevia ilmoitus- ja avoimuusvelvoitteita ja on huolissaan kiinalaisten yritysten suoraa ja epäsuoraa tukemista koskevista käytännöistä; kehottaa koordinoimaan EU:n tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa yhteisiä toimia, joilla pyritään torjumaan ja poistamaan valtioiden aiheuttamia ja maailmankauppaa haittaavia markkinavääristymiä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää valitettavana, että vaikka menettely polkumyyntitullien eurooppalaisen laskentamenetelmän uudistamiseksi on saatu päätökseen, Kiinan kansantasavalta ei ole vieläkään peruuttanut EU:ta vastaan esittämäänsä kannetta WTO:n valituselimessä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on huolissaan Kiinan kansantasavallan ja Yhdysvaltojen toteuttamista tullimaksujen korotuksista; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on huolissaan monista rajoituksista, joita eurooppalaiset yritykset ja erityisesti mikro- ja pk-yritykset edelleen kohtaavat Kiinan kansantasavallassa, kuten vuoden 2017 ulkomaisia investointeja koskeva luettelo ja vuoden 2017 vapaakauppavyöhykkeitä koskeva negatiivinen lista sekä rajoitukset Made in China 2025 -suunnitelman kattamilla aloilla; kehottaa pikaisesti vähentämään näitä rajoituksia, jotta voidaan täysin hyödyntää yhteistyön mahdollisuuksia ja synergiaa Euroopan teollisuus 4.0 -järjestelmän ja Made in China 2025 -strategian välillä, kun on tarve uudistaa EU:n tuotantoaloja kohti älykkäitä tuotantojärjestelmiä, mukaan lukien yhteistyö asianomaisten teollisten standardien kehittämiseksi ja määrittelemiseksi monenvälisillä foorumeilla; muistuttaa, että on tärkeää vähentää valtiontukia Kiinan kansantasavallassa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa Kiinan kansantasavaltaa lopettamaan käytännön, jossa markkinoille pääsyn ehdoksi asetetaan yhä useammin teknologian siirto, kuten EU:n Kiinassa toimivan kauppakamarin 2017 kannanotossa Kiinasta todettiin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa jatkamaan neuvotteluja ympäristöhyödykesopimuksesta perustuen EU:n ja Kiinan kansantasavallan hedelmälliseen yhteistyöhön ilmastonmuutoksen torjunnassa ja vahvaan yhteiseen sitoutumiseen Pariisin sopimuksen täytäntöönpanossa; korostaa puhdasta teknologiaa koskevan teknologiayhteistyön kaupallista potentiaalia; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee huolestuneena merkille komission kertomuksen päätelmät teollis- ja tekijänoikeuksien suojelusta ja kunnioittamisesta kolmansissa maissa ja sen, että tärkeimpänä huolenaiheena on Kiinan kansantasavalta; korostaa, että on suojeltava eurooppalaista tietoon perustuvaa taloutta; kehottaa Kiinan kansantasavaltaa estämään eurooppalaisten lisenssien laittoman käytön kiinalaisissa yrityksissä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa komissiota huolehtimaan Euroopan unionin osallistumisesta Kiinan kansainvälisille tuontimessuille, jotka pidetään Shanghaissa marraskuussa 2018, ja erityisesti tarjoamaan pk-yrityksille mahdollisuuden työnsä esittelemiseen; kehottaa komissiota lähestymään kauppakamareita erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joilla on tällä hetkellä vähemmän kauppaa Kiinan kansantasavallan kanssa, jotta edistetään tätä mahdollisuutta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ilmaisee huolensa Kiinan kansantasavallan toimenpiteistä, jotka aiheuttavat kaupan vääristymistä, mukaan lukien teollisen tuotannon ylikapasiteetti muun muassa teräs- ja alumiiniteollisuuden kaltaisilla raaka-ainetuotannon aloilla; palauttaa mieliin terästeollisuuden ylikapasiteettia käsittelevän globaalin foorumin ensimmäisessä ministerikokouksessa vuonna 2017 annetut sitoumukset pidättäytyä tarjoamasta markkinoita vääristäviä tukimuotoja, mutta pitää valitettavana, että Kiinan kansantasavallan valtuuskunta ei toimittanut tietoja kapasiteetista; kehottaa Kiinan kansantasavaltaa täyttämään sitoumuksensa hiili- ja alumiiniteollisuudelle antamiensa tukien määrittelystä ja julkistamisesta; panee merkille teollisuuden maailmanlaajuisen ylikapasiteetin ja protektionististen kauppatoimenpiteiden lisääntymisen välisen yhteyden ja kehottaa edelleen monenväliseen yhteistyöhön, jotta voidaan puuttua ylikapasiteetin taustalla oleviin rakenteellisiin ongelmiin; pitää myönteisenä ehdotusta Yhdysvaltojen, Japanin ja EU:n kolmikantatoiminnasta WTO:ssa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pitää erittäin tärkeänä EU:n ja Kiinan kansantasavallan kunnianhimoista sopimusta maantieteellisistä merkinnöistä, jotka perustuvat korkeimpiin kansainvälisiin normeihin, ja pitää myönteisenä EU:n ja Kiinan kansantasavallan vuonna 2017 antamaa yhteistä ilmoitusta 200 kiinalaisesta ja eurooppalaisesta maantieteellisestä merkinnästä, joiden suojelusta neuvotellaan; katsoo kuitenkin, että luettelo on hyvin vaatimaton tulos, kun otetaan huomioon, että neuvottelut käynnistettiin vuonna 2010, ja pitää valitettavana heikkoa edistystä tässä asiassa; kehottaa saattamaan neuvottelut pikaisesti päätökseen ja pyytää molempia osapuolia harkitsemaan mahdollisuutta, että tuleva EU:n ja Kiinan kansantasavallan huippukokous olisi tässä mielessä hyvä mahdollisuus todelliseen edistymiseen; korostaa, että tarvitaan lisää yhteistyötä terveys- ja kasvinsuojelutoimien alalla, jotta voidaan vähentää rasitteita EU:n viejille; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pitää myönteisenä Kiinan kansantasavallan päätöstä viivästyttää yhdellä vuodella tuontielintarvikkeiden ja -juomien uuden sertifiointijärjestelmän käyttöönottoa, joka olisi voimakkaasti vähentänyt elintarvikkeiden tuontia EU:sta; pitää myönteisenä myös sähköajoneuvojen uusien normien täytäntöönpanon viivästymistä ja kehottaa keskustelemaan perusteellisesti tällaisista aloitteista ja koordinoimaan niitä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | suosittaa, että EU ja Kiinan kansantasavallan hallitus käynnistävät G20:ssa yhteisen aloitteen, jolla luodaan alumiinintuotannon ylikapasiteettia käsittelevä maailmanlaajuinen foorumi, jonka tehtävänä on käsitellä bauksiitin, alumiinin ja alumiiniteollisuuden koko arvoketjua, mukaan lukien raaka-aineiden hinnat ja ympäristönäkökohdat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa komissiota seuraamaan aktiivisesti Kiinan kansantasavallan kauppaa vääristäviä toimenpiteitä, jotka vaikuttavat EU:n yritysten asemaan globaaleilla markkinoilla, ja ryhtymään tarvittaviin toimiin WTO:ssa ja muilla foorumeilla, myös riitojenratkaisutoimia käyttäen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | panee merkille, että Kiinan kansantasavalta laatii parhaillaan uutta ulkomaisia investointeja koskevaa lakia; kehottaa asiasta vastaavia Kiinan kansantasavallan osapuolia pyrkimään avoimuuteen, vastuullisuuteen, ennakoitavuuteen ja oikeusvarmuuteen ja ottamaan huomioon EU:n ja Kiinan kansantasavallan kauppa- ja investointisuhteista parhaillaan käytävän vuoropuhelun ehdotukset ja odotukset; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ilmaisee huolestumisensa uudesta kyberturvallisuuslaista, johon sisältyy muun muassa uusia sääntelyyn liittyviä esteitä ulkomaisille yrityksille, jotka myyvät televiestintä- ja tietotekniikkalaitteita ja palveluja; pitää valitettavana, että tällaiset viime aikoina toteutetut toimenpiteet ja Kiinan kommunistisen puolueen ryhmien perustaminen yksityisiin yrityksiin, myös ulkomaisiin yrityksiin, sekä kansalaisjärjestölain kaltaiset toimet tekevät Kiinan kansantasavallan yleisen liiketoimintaympäristön vihamielisemmäksi ulkomaisille ja yksityisille talouden toimijoille; |
| --- | --- |

45.

| 46. | panee merkille, että vuonna 2016 Kiinan kansantasavallan pankkijärjestelmä ohitti euroalueen pankkijärjestelmän maailman suurimpana; kehottaa Kiinan kansantasavaltaa antamaan ulkomaisille pankkiyrityksille mahdollisuuden kilpailla tasavertaiselta pohjalta kansallisten instituutioiden kanssa ja tekemään EU:n kanssa yhteistyötä finanssialan säätelyn alalla; panee tyytyväisenä merkille Kiinan kansantasavallan päätöksen 187 kulutustavaran tullien alentamisesta ja ulkomaisen omistuksen ylärajojen poistamisesta pankeissa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palauttaa mieliin EU:n ja Kiinan kansantasavallan suhteista vuonna 2015 antamansa mietinnön, jossa kehotettiin käynnistämään neuvottelut kahdenvälisestä investointisopimuksesta Taiwanin kanssa; muistuttaa, että komissio on ilmoittanut useaan otteeseen investointeja koskevien neuvottelujen käynnistämisestä Hongkongin ja Taiwanin kanssa, mutta pitää valitettavana, että neuvotteluja ei ole tosiasiassa käynnistetty; korostaa tukeaan kahdenväliselle investointisopimukselle Taiwanin ja Hongkongin kanssa; toteaa, että molemmat kumppanit voisivat toimia myös EU:n yritysten astinlautana Manner-Kiinaan; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota jäsenvaltioiden kanssa koordinoiden ja Euroopan parlamenttia kuullen laatimaan Kiinan kansantasavaltaa koskevan unionin yhtenäisen kannan ja yhteisen talousstrategian; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan tätä strategiaa johdonmukaisesti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa ehdotetun yhteiskunnallisen pisteytysjärjestelmän potentiaalisia vaikutuksia liiketoimintaympäristöön ja kehottaa panemaan sen täytäntöön läpinäkyvällä, oikeudenmukaisella ja tasa-arvoisella tavalla; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pitää myönteisenä, että EU:ssa kehitetään lainsäädäntöä, kuten asetus (EU) 2017/821 unionin tuojiin, jotka tuovat konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevia tinaa, tantaalia ja volframia, niiden malmeja sekä kultaa, sovellettavien toimitusketjun due diligence -velvoitteiden vahvistamisesta, ja että Kiinassa kehitetään samankaltaisia konfliktimineraaleja koskevia säädöksiä, joilla pyritään varmistamaan, että näiden mineraalien kaupalla ei rahoiteta aseellisia konflikteja; korostaa, että olisi estettävä konfliktimineraalien jalostaminen matkapuhelimiin, autoihin ja koruihin; kehottaa komissiota ja Kiinan kansantasavallan hallitusta käynnistämään jäsennellyn yhteistyön uuden lainsäädännön täytäntöönpanon tukemiseksi ja estämään tehokkaasti maailmanlaajuisia, kiinalaisia ja EU:n sulattoja ja jalostamoita käyttämästä konfliktimineraaleja sekä suojelemaan hyväksikäytöltä kaivostyöläisiä, myös lapsia, ja vaatii EU:n ja Kiinan kansantasavallan yrityksiä varmistamaan, että ne tuovat näitä mineraaleja ja metalleja yksinomaan vastuullisista lähteistä; |
| --- | --- |

50.

| 51. | panee merkille, että lokakuussa 2017 pidetyssä 19. puoluekokouksessa ja kansankongressin viimeisimmässä kokouksessa vahvistettiin pääsihteeri ja presidentti Xi Jinpingin valta-asemaa puolueessa tasoittaen tietä hänen virkakautensa rajoittamattomalle pidentämiselle ja lisättiin puolue-elinten mahdollisuuksia valvoa valtiokoneistoa ja taloutta, myös ujuttamalla puoluesoluja ulkomaisiin yrityksiin; panee merkille, että tähän Kiinan kansantasavallan poliittisen järjestelmän uudistamiseen liittyy poliittisen huomion kiinnittäminen entistäkin enemmän kaikkien alojen tiukkaan valvomiseen; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että kansallisen valvontakomitean, jonka oikeudellinen asema on sama kuin tuomioistuimilla ja julkisella syyttäjällä, perustaminen on ehkä merkittävin puolueen ja valtion toimintoja yhteen sulattava toimenpide, koska sen seurauksena luodaan valtion valvontaelin, joka saa määräyksensä puolueen keskuskurinpitolautakunnalta (Central Commission for Discipline Inspection (CCDI)), jonka kanssa sillä on yhteiset toimitilat ja henkilöstö; on huolestunut tämän puolueen harjoittaman valvonnan laajentamisen kauaskantoisista henkilökohtaisista seurauksista lukuisille ihmisille, sillä se merkitsee, että korruptionvastaista kampanjaa voidaan käyttää paitsi puolueen jäsenten myös virkamiesten – valtion omistamien yritysten johtajista yliopistojen professoreihin ja kyläkoulujen rehtoreihin – syytteeseen asettamiseen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | toteaa, että yhteiskunnallinen pisteytysjärjestelmä on yhä tekeillä mutta samaan tarkoitukseen käytetään nykyvaiheessa järjestelmää vastustavien yksityishenkilöiden ja yhteisöjen mustia listoja ja merkittävien henkilöiden ja yritysten ”punaisia listoja”, jolloin pääperiaatteena on rankaista mustilla listoilla olevia järjestelmän vastustajia ja palkita punaisilla listoilla olevia; toteaa, että Kiinan korkein kansanoikeus ilmoitti vuoden 2017 alussa, että yli kuutta miljoonaa Kiinan kansalaista oli estetty pakenemasta maasta heidän syyllistyttyään yhteiskunnan vastaiseen toimintaan; vastustaa ehdottomasti mustilla listoilla olevien nimeämistä ja saattamista häpeään yhteiskunnallisen pisteytysjärjestelmän kiinteänä osana; korostaa, että on tärkeää ja välttämätöntä käydä vuoropuhelua EU:n toimielinten ja Kiinan vastaavien elinten välillä kaikista niistä vakavista yhteiskunnallisista seurauksista, joita aiheutuu yhteiskunnallisen pisteytysjärjestelmän nykyisestä keskusjohtoisesta suunnittelusta ja sen paikallisesta kokeilusta; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on huolestunut Kiinan laajamittaisista kybervalvonnan järjestelmistä ja kehottaa hyväksymään sääntelyä täytäntöönpanokelpoisesta oikeudesta yksityisyyteen; tuomitsee Kiinan viranomaisten meneillään olevat toimet internetin vapautta vastaan, erityisesti vapautta tutustua vapaasti ulkomaisiin verkkosivustoihin, ja pitää valitettavana eräiden Kiinassa toimivien länsimaisten yritysten omaksumaa itsesensuuria; muistuttaa, että maailman 25 suosituimmasta verkkosivustosta kahdeksan on estetty Kiinassa, näiden joukossa merkittävien tietotekniikkayritysten verkkosivut; |
| --- | --- |

54.

| 55. | huomauttaa, että presidentti Xi Jinpingin julkilausuman, joka koskee Xinjiangin pitkän aikavälin vakauden keskeistä merkitystä uuden silkkitien menestymisen kannalta, seurauksena on tiivistetty pitkäaikaisia valvontastrategioita, joita on täydennetty monenlaisilla teknisillä innovoinneilla ja sisäiseen turvallisuuteen liittyvien menojen nopealla lisäämisellä sekä terrorismin vastaisten toimien käyttämisellä eriävien mielipiteiden ja toisinajattelijoiden kriminalisoimiseksi soveltamalla terrorismin laajaa määritelmää; on huolestunut siitä, että valtio toteuttaa toimia varmistaakseen alueen kattavan valvonnan asentamalla Kiinan sähköisen Skynet-valvontaverkon suurille kaupunkialueille, asentamalla GPS-seurantalaitteita kaikkiin moottoriajoneuvoihin, käyttämällä kasvontunnistusskannereita tarkastuspisteissä ja rautatie- ja huoltoasemilla sekä Xinjiangin poliisin toteuttamalla verinäytteiden keruulla, jolla laajennetaan Kiinan dna-tietokantaa; on erittäin huolestunut tuhansien uiguurien ja etnisten kazakkien lähettämisestä ”uudelleenkoulutusleireille” käyttäen perustana tietoja, joita on kerätty ennakoivan poliisitoiminnan järjestelmällä, ja muun muassa tietoja siitä, että henkilö on matkustanut ulkomaille tai että hänen katsotaan olevan liian harras uskonnon harjoittaja; katsoo, että presidentti Xi Jinpingin julistus, jonka mukaan uusi silkkitie hyödyttää koko maailman väestöä, koska se perustuu uuden silkkitien rauhan ja yhteistyön, avoimuuden ja osallistavuuden hengelle, on hyvin etäällä todellisuudesta, jossa Xinjiangin uiguurit ja etniset kazakit elävät; kehottaa painokkaasti Kiinan viranomaisia vapauttamaan henkilöt, jotka on raporttien mukaan pidätetty heidän vakaumuksensa tai kulttuuristen käytäntöjensä ja identiteettiensä perusteella; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että Kiinan diplomatian institutionaalinen ja taloudellinen tehostuminen kertoo siitä, että Xi Jinping pitää ulkopolitiikkaa erittäin tärkeänä osana visiotaan Kiinan saattamisesta globaaliin valta-asemaan vuoteen 2049 mennessä; panee merkille, että ulkopoliittisen vastuun muutos kansankongressin viimeisimmässä kokouksessa osoittaa, että ulkopolitiikka kasvattaa merkitystään puolueen päätöksentekoprosessissa; korostaa, että Kiinan valtion kansainvälisen kehitysyhteistyöviraston perustaminen osoittaa presidentti Xin pitävän erittäin tärkeänä Kiinan globaalien turvallisuusintressien turvaamista taloudellisin keinoin esimerkiksi ”edistämällä paremmin” uuden silkkitien mukaisia etuja; toteaa, että seuraavien viiden vuoden aikana Kiinan kansainvälinen läsnäolo ja toiminta lisääntyvät ja että Kiina tekee diplomaattisia ja taloudellisia aloitteita, joihin EU:n ja sen jäsenvaltioiden on löydettävä yhteisiä vastauksia ja strategioita; |
| --- | --- |

56.

| 57. | painottaa, että on tärkeää varmistaa rauha ja turvallisuus Etelä- ja Itä-Kiinan merillä alueen vakauden säilyttämiseksi; korostaa, että on tärkeää taata merenkulun vapaus ja turvallisuus alueella monille Aasian ja Euroopan valtioille; toteaa, että Etelä-Kiinan merellä sijaitseville Spratly- ja Paracelsaarille on viime vuoden aikana rakennettu suuria halleja kolmen kilometrin pituisten kiitoteiden varrelle, vahvistettuja suojia ohjusalustoja varten, laajoja maanalaisia varastointialueita, lukuisia hallintorakenteita, sotilaallisen häirinnän mahdollistavia laitteistoja sekä laajoja suurtaajuus- ja kaukovalvontatutkien verkostoja ja anturiverkostoja ja että tämä viittaa vaiheeseen, jossa lujitetaan ja lisätään kauaskantoisia valvontaa koskevia ja sotilaallisia voimavaroja, samalla kun saarien militarisoinnin jatkamista sijoittamalla niille entistä edistyneempiä sotilaallisia alustoja saatetaan pitää mahdollisena vastatoimena äskettäisille oikeustoimille ja Yhdysvaltojen laivaston läsnäolon laajentamiselle; kehottaa Kiinaa ja ASEANia nopeuttamaan käytännesääntöjä koskevia neuvotteluja, jotta riidat ja kiistat tällä alueella voidaan ratkaista rauhanomaisesti; painottaa, että asia olisi ratkaistava kansainvälisen oikeuden mukaisesti Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) kehyksessä; korostaa, että EU ja sen jäsenvaltiot, jotka ovat UNCLOSin sopimuspuolia, tunnustavat välitystuomioistuimen ratkaisun; kehottaa uudelleen Kiinaa hyväksymään välitystuomioistuimen ratkaisun; korostaa, että EU haluaisi ylläpitää oikeusvaltioon perustuvaa kansainvälistä järjestystä; |
| --- | --- |

57.

| 58. | on hyvin huolestunut kansalaisyhteiskunnan elintilan kutistumisesta presidentti Xi Jinpingin noustua valtaan vuonna 2012, erityisesti ottaen huomioon merentakaisia kansalaisjärjestöjä koskevan Overseas NGO Management Law -hallintolain, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2017 ja jonka nojalla kaikkiin ulkomaalaisiin valtiosta riippumattomiin järjestöihin, ajatushautomot ja tutkimuslaitokset mukaan lukien, kohdistetaan entistä suurempaa hallinnollista rasitetta ja taloudellista painetta ja ne asetetaan yleisestä turvallisuudesta vastaavan ministeriön alaisen valvontayksikön ankaraan valvontaan, mikä vaikuttaa kielteisesti niiden toimintaan ja rahoitukseen; edellyttää, että EU:n kansalaisjärjestöille taataan Kiinassa samat vapaudet kuin Kiinan kansalaisjärjestöille EU:ssa; kehottaa Kiinan viranomaisia kumoamaan rajoittavan sääntelyn, kuten ulkomaisia kansalaisjärjestöjä koskevan hallintolain, joka ei ole yhdistymisvapauden, mielipiteenvapauden ja sananvapauden mukainen; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vaatii Kiinan viranomaisia takaamaan, että kaikkia pidätettyjä henkilöitä on kohdeltava kansainvälisten normien mukaisesti ja että heille on taattava oikeus oikeusavustajaan ja lääkehoitoon pidätettynä tai vangittuna olevien henkilöiden suojelua koskevien YK:n periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kannustaa Kiinaa ratifioimaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen – ottaen huomioon, että pian on kulunut 20 vuotta siitä, kun Kiina allekirjoitti yleissopimuksen – ja varmistamaan sen täysimääräisen täytäntöönpanon, myös lopettamalla kaikki väärinkäytökset ja mukauttamalla tarvittaessa lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

60.

| 61. | tuomitsee kuolemanrangaistuksen käytön ja muistuttaa, että Kiinassa on teloitettu enemmän ihmisiä kuin kaikissa muissa maissa yhteensä ja vuonna 2016 maassa pantiin täytäntöön noin 2 000 kuolemanrangaistusta; kehottaa painokkaasti Kiinaa selvittämään maassa toteutettujen teloituksien laajuutta ja varmistamaan oikeudellisen avoimuuden; kehottaa EU:ta lisäämään diplomaattisia toimiaan ja vaatimaan ihmisoikeuksien kunnioittamista ja kuolemanrangaistuksen kumoamista; |
| --- | --- |

61.

| 62. | on hyvin huolissaan siitä, että uusien uskontoja koskevien säännösten pääsisältönä on se, että Kiinan hallitus aikoo tietyllä tavalla leimata kaikki uskonnot ja ei-uskonnolliset eettiset yhdistykset riippumatta siitä, onko niille myönnetty toimilupa vai ei; korostaa, että Kiinassa on monia kotikirkkoseurakuntia, jotka kieltäytyvät teologisista syistä liittymästä puolueen ja valtion virallisesti hyväksymään Kolmen itsen patrioottisen liikkeen (Three-Self Patriotic Movement) komiteaan ja kristilliseen neuvostoon; kehottaa Kiinan hallitusta sallimaan monien rekisteröitymiseen valmiiden kotikirkkojen rekisteröitymisen suoraan hallituksen siviiliasiain osastossa, jotta turvataan niiden oikeudet ja edut yhteiskunnallisina järjestöinä; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa Kiinaa tarkistamaan Tiibetin-politiikkaansa; kehottaa Kiinaa tarkistamaan ja muuttamaan viime vuosina hyväksyttyjä lakeja, säädöksiä ja toimia, joilla rajoitetaan huomattavasti tiibetiläisten kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien harjoittamista, heidän ilmaisun- ja uskonvapautensa mukaan lukien; kehottaa painokkaasti Kiinan johtoa noudattamaan kehitysyhteistyö- ja ympäristöpolitiikkoja, joissa kunnioitetaan tiibetiläisten taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia oikeuksia ja osallistetaan paikallisyhteisöt Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; kehottaa Kiinan hallitusta tutkimaan tiibetiläisten tahdonvastaista katoamista, kidutusta ja epäasianmukaista kohtelua koskevia tapauksia ja kunnioittamaan heidän oikeuksiaan yhdistymisvapauteen, rauhanomaisen kokoontumiseen sekä uskonnon tai vakaumuksen vapauteen kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti; painottaa, että Tiibetin ihmisoikeustilanteen heikentyminen on otettava järjestelmällisesti esille kaikissa EU:n ja Kiinan välisissä huippukokouksissa; kehottaa aloittamaan uudelleen rakentavan ja rauhanomaisen vuoropuhelun Kiinan viranomaisten ja Tiibetin kansan edustajien välillä; kehottaa Kiinaa sallimaan EU:n diplomaateille, toimittajille ja kansalaisille esteettömän pääsyn Tiibetiin samalla tavoin kuin kiinalaismatkustajat pääsevät vapaasti ja avoimesti EU:n jäsenvaltioiden koko alueelle; kehottaa Kiinan viranomaisia sallimaan Tiibetissä tiibetiläisten oikeuden matkustaa vapaasti ja kunnioittamaan heidän oikeuttaan liikkua vapaasti; kehottaa painokkaasti Kiinan viranomaisia sallimaan riippumattomien tarkkailijoiden, kuten Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun, pääsyn Tiibetiin; kehottaa EU:n toimielimiä ottamaan Tiibetin alueelle pääsyyn liittyvät ongelmat vakavasti huomioon neuvoteltaessa EU:n ja Kiinan välisestä viisumien myöntämisen helpottamista koskevasta sopimuksesta; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ottaa huomioon, että Hongkongin erityishallintoaluetta koskevassa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission vuosikertomuksessa 2017 todetaan, että joistakin haasteista huolimatta yksi maa, kaksi järjestelmää -periaate on toiminut hyvin, oikeusvaltiota on ylläpidetty ja ilmaisunvapautta ja tiedonsaantioikeutta kunnioitetaan yleensä; toteaa kuitenkin, että kertomuksessa esitetään myös huolenaiheita, jotka koskevat yksi maa, kaksi järjestelmää -periaatteen vaiheittaista heikentymistä, mikä herättää perusteltuja kysymyksiä sen täytäntöönpanosta ja Hongkongin laajasta itsemääräämisoikeudesta pitkällä aikavälillä; korostaa, että vuosikertomuksessa todetaan, että sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden kaksi kielteistä kehityssuuntaa ovat tulleet korostetummin esille, nimittäin itsesensuuri, kun raportoidaan Kiinan sisä- ja ulkopoliittisista tapahtumista, ja toimittajien painostaminen; tukee kaikilta osin EU:ta sen kannustaessa Hongkongin erityishallintoaluetta ja keskushallinnon viranomaisia jatkamaan vaaliuudistusta perustuslain mukaisesti ja saavuttamaan yhteisymmärrys demokraattisesta, oikeudenmukaisesta, avoimesta ja läpinäkyvästä vaalijärjestelmästä; korostaa, että Hongkongin asukkailla on legitiimi oikeus edelleen luottaa oikeuslaitokseen, joka on luotettava, oikeusvaltion olemassaoloon ja alhaiseen korruptioon, avoimuuteen, ihmisoikeuksiin, mielipiteen vapauteen sekä korkeatasoiseen kansanterveyteen ja yleiseen turvallisuuteen; korostaa, että Hongkongin autonomian kunnioittaminen kaikilta osin voisi toimia mallina perinpohjaisille demokraattisille ja poliittisille uudistuksille Kiinassa ja Kiinan yhteiskunnan asteittaiselle vapautumiselle ja avautumiselle; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tekemään parhaansa, jotta Kiinan kansantasavalta pidättyisi kohdistamasta uusia sotilaallisia provokaatioita Taiwaniin ja vaarantamasta rauhaa ja vakautta Taiwanin salmessa; korostaa, että kaikki näiden osapuolten väliset kiistat olisi ratkaistava rauhanomaisin keinoin kansainvälisen oikeuden perusteella; on huolestunut Kiinan yksipuolisesta päätöksestä aloittaa Taiwanin salmen yli kulkevien uusien lentoreittien käyttäminen; kehottaa aloittamaan uudelleen virallisen vuoropuhelun Kiinan ja Taiwanin välillä; korostaa tukevansa johdonmukaisesti Taiwanin mielekästä osallistumista Maailman terveysjärjestön (WHO) ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) sekä muiden kansainvälisten järjestöjen toimintaan, sillä Taiwanin jatkuva poissulkeminen ei ole EU:n etujen mukaista; |
| --- | --- |

65.

| 66. | muistuttaa, että Kiinan rooli Pohjois-Korean suurimpana kauppakumppanina ja tärkeimpänä elintarvikkeiden ja energian lähteenä pysyy keskeisenä torjuttaessa Pohjois-Korean maailmanlaajuisesti uhkaavia provokaatioita yhdessä kansainvälisen yhteisön kanssa; suhtautuu siksi myönteisesti Kiinan viimeaikaisiin pyrkimyksiin jatkaa joitakin kansainvälisiä pakotteita Pohjois-Koreaa vastaan, mukaan lukien hiilen tuonnin keskeyttäminen Pohjois-Koreasta, sen kansalaisten ja yritysten taloudellisen toiminnan rajoittaminen sekä tekstiilikaupan ja kala- ja äyriäiskaupan rajoittaminen; suhtautuu myönteisesti myös Kiinan pyrkimyksiin käydä vuoropuhelua Pohjois-Korean kanssa; kehottaa painokkaasti EU:ta puhumaan yhtenäisesti Kiinan kanssa, jotta EU voi tukea rakentavasti tulevaa Korean sisäistä huippukokousta ja Pohjois-Korean ja Yhdysvaltojen välistä huippukokousta ja auttaa aktiivisin toimin Pohjois-Korean todennettavissa olevaa ydinaseriisuntaa ja pysyvän rauhan saavuttamista Korean niemimaalla; |
| --- | --- |

66.

| 67. | antaa Kiinalle tunnustusta Pohjois-Korean vastaisiin pakotteisiin yhtymisestä; kehottaa Kiinaa osallistumaan rakentavasti Korean niemimaan tilanteen ratkaisemiseen ja jatkamaan Pohjois-Korean vastaisten pakotteiden soveltamista, kunnes se on edistynyt merkittävästi ydinaseistaan luopumisessa, muuttanut puhetapaansa Etelä-Koreaan ja Japaniin nähden ja alkanut noudattaa ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

67.

| 68. | painottaa Kiinan pyrkimyksien tärkeyttä rauhan, turvallisuuden ja vakauden saavuttamiseksi Korean niemimaalla; |
| --- | --- |

68.

| 69. | suhtautuu myönteisesti Kiinan osallistumiseen Yhdistyneiden kansakuntien ja Afrikan unionin rauhanturvatoimiin; huomauttaa, että EU:n tavoitteena on vahvistaa sitoutumistaan Kiinan kanssa ulkopolitiikkaa ja turvallisuutta koskeviin kysymyksiin kannustamalla Kiinaa ottamaan käyttöön diplomaattisia ja muita resursseja, jotta tuetaan kansainvälistä turvallisuutta, ja edistämään rauhaa ja turvallisuutta EU:n lähialueilla kansainvälisen oikeuden perusteella; toteaa, että Kiinan kanssa tehty yhteistyö vientivalvonnan, aseidenriisunnan, asesulun ja Korean niemimaan ydinaseriisunnan alalla on olennaisen tärkeää vakauden varmistamiseksi Itä-Aasian alueella; |
| --- | --- |

69.

| 70. | suhtautuu myönteisesti Kiinan tavoitteeseen kehittyä kestäväksi taloudeksi; painottaa, että EU voi taitotiedollaan tukea Kiinan taloudellisten uudistusten ohjelmaa; painottaa, että Kiina on EU:n kannalta keskeisessä asemassa oleva kumppani, kun torjutaan ilmastonmuutosta ja vastataan maailmanlaajuisiin ympäristöalan haasteisiin; asettaa tavoitteeksi yhteistyön tekemisen Kiinan kanssa Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanon nopeuttamiseksi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pitää myönteisinä uudistuksia, joita Kiina on toteuttanut otettuaan käyttöön ”ekologisesti kestävää kulttuuria” koskevan lähestymistavan; pitää oikeansuuntaisina uudistuksina ympäristöalan kansalaisjärjestöille tuomioistuimissa myönnettyä erityisasemaa, viranomaisten työn ympäristövaikutusten arviointeja ja suuria investointeja sähköiseen liikkuvuuteen ja puhtaaseen energiaan; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pitää myönteisenä Kiinan vuoden 2016 toimintasuunnitelmaa mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi; korostaa Kiinan, jossa vuositasolla kulutetaan puolet maailman mikrobilääkkeistä, ja EU:n yhteistyön merkitystä tämän globaalin uhkan käsittelemiseksi; vaatii, että EU:n ja Kiinan kahdenvälisiin kauppasopimuksiin olisi sisällytettävä eläinten hyvinvointia koskevia määräyksiä; |
| --- | --- |

72.

| 73. | panee merkille Kiinan tekemän kiinteän jätteen tuonnin kieltämistä koskevan päätöksen, jolla korostetaan tuotteiden suunnittelun, tuotannon, korjaamisen, uudelleenkäytön ja kierrätyksen merkitystä ja jossa painotetaan erityisesti muovin tuotantoa ja käyttöä; palauttaa mieliin Kiinan äskettäiset pyrkimykset kieltää harvinaisten maametallien vienti ja pyytää komissiota ottamaan EU:n politiikkojen priorisoinnissa huomioon globaalien talouksien keskinäisriippuvuuden; |
| --- | --- |

73.

| 74. | katsoo, että EU:n ja Kaakkois-Aasian maiden liiton yhteistyötä tarvittaisiin yhteisen kiertotalouden strategian kehittämisessä ja tällaiseen yhteistyöhön olisi mahdollisuus ja kiinnostusta; katsoo, että Kiina voisi olla keskeisessä roolissa tämän aloitteen edistäjänä Kaakkois-Aasian maiden liitossa; |
| --- | --- |

74.

| 75. | toteaa, että Kiina ja EU hyötyvät kestävyyden edistämisestä talouksissaan ja monialaisen kestävän ja kiertävän biotalouden kehittämisestä; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pitää myönteisenä sopimusta lisätä tutkimus- ja innovointiyhteistyötä lippulaiva-aloitteissa, esimerkiksi niissä, joista sovittiin kesäkuussa 2017 kolmannessa EU:n ja Kiinan innovointiyhteistyötä koskevassa vuoropuhelussa ja sitä lokakuussa 2017 seuranneessa EU:n ja Kiinan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevassa etenemissuunnitelmassa ja joiden aiheina ovat elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia, ympäristö ja kestävä kaupungistuminen, maaliikenne, entistä turvallisempi ja ympäristöystävällisempi ilmailu ja bioteknologian hyödyntäminen ympäristöasioiden ja ihmisten terveyden edistämisessä; kehottaa EU:ta ja Kiinaa jatkamaan näitä toimia ja hyödyntämään tutkimus- ja kehityshankkeiden tuloksia käytännössä; |
| --- | --- |

76.

| 77. | painottaa, että EU ja Kiina ovat erittäin riippuvaisia fossiilisista polttoaineista ja niiden osuus on yhteensä noin kolmannes maailman kokonaiskulutuksesta, mikä asettaa Kiinan kärkisijalle Maailman terveysjärjestön laatimalla hengenvaarallisen ilmansaastuttamisen listalla; korostaa, että uusiutuvista materiaaleista tehtyjen biotaloustuotteiden kaupan lisääntyminen voi auttaa vähentämään Kiinan ja unionin talouksien riippuvuutta fossiilisista polttoaineista; kehottaa EU:ta ja Kiinaa syventämään suhteitaan kasvihuonekaasupäästöjen hillitsemisen muilla osa-alueilla, kuten sähköisen liikkuvuuden, uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden alalla, jatkamaan ja laajentamaan EU:n ja Kiinan energiayhteistyötä koskevaa etenemissuunnitelmaa vuoden 2020 jälkeenkin ja tehostamaan yhteisiä toimia vihreän rahoituksen ja erityisesti ilmastorahoituksen välineiden kehittämiseksi; kehottaa Kiinaa ja EU:ta tutkimaan ja edistämään suurjännitteistä tasasähköteknologiaa käyttävien rajat ylittävien sähkölinjojen suunnittelua ja kehittämistä ja siten parantamaan uusiutuvien energialähteiden saatavuutta; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kehottaa EU:ta ja Kiinaa jatkamaan kestävää kaupungistumista koskevaa kumppanuuttaan muun muassa puhtaan liikenteen, ilmanlaadun parantamisen, kiertotalouden ja ekologisen suunnittelun aloilla; korostaa ympäristönsuojelua koskevien lisätoimenpiteiden tarvetta, kun otetaan huomioon, että yli 90 prosenttia kaupungeista ei noudata ilman epäpuhtauksille asetettua hiukkaspäästöjä koskevaa kansallista normia (PM 2,5) ja että Kiinassa yli miljoona ihmistä kuolee vuosittain ilmansaasteisiin yhteydessä oleviin sairauksiin; |
| --- | --- |

78.

| 79. | korostaa, että EU:n ja Kiinan yhteisenä etuna on edistää vähähiilistä kehitystä ja puuttua kasvihuonekaasupäästöihin avoimilla, julkisilla ja hyvin säännellyillä energiamarkkinoilla; pitää EU:n ja Kiinan strategisia kumppanuuksia tarpeellisina Pariisin sopimuksen täytäntöönpanon ja ilmastonmuutoksen tehokkaan torjumisen kannalta; kehottaa EU:ta ja Kiinaa käyttämään poliittista vaikutusvaltaansa edistääkseen Pariisin sopimuksen, kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa; kehottaa ilmastosopimuksen osapuolten konferenssia ja YK:n kestävän kehityksen korkean tason foorumia omaksumaan yhteistyöhön perustuvan lähestymistavan; kehottaa kumpaakin osapuolta hyväksymään yhteisen julkilausuman ilmastotoimista ja osoittamaan siten yhteisen sitoutumisensa Pariisin sopimuksen määrätietoiseen täytäntöönpanoon sekä aktiiviseen osallistumiseen vuoden 2018 Talanoa-vuoropuheluun ja COP24-ilmastokokoukseen; kannustaa niitä toimimaan vastuullisessa roolissa kansainvälisissä neuvotteluissa siten, että ne pyrkivät omien sisäisten ilmastopolitiikkojensa välityksellä tavoitteeseen rajoittaa ilmaston lämpenemistä ja osallistuvat myös rahoitukseen, jotta päästäisiin tavoitteeseen antaa vuoteen 2020 asti vuosittain 100 miljardia Yhdysvaltain dollaria ilmaston lämpenemisen hidastamiseen ja siihen sopeutumiseen; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pitää myönteisenä, että Kiinassa otettiin joulukuussa 2017 käyttöön maanlaajuinen päästökauppajärjestelmä; panee merkille, että sen valmisteluvaiheessa Kiina ja EU tekivät onnistuneesti yhteistyötä ja mahdollistivat siten järjestelmän käyttöönoton; panee merkille Kiinan johdon halun vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja odottaa kiinnostuneena tuloksia meneillään olevasta seuranta-, raportointi- ja todentamistyöstä, joka on olennaisen tärkeää järjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta; korostaa koko talouden kattavien ilmastotoimien merkitystä ja pitää myönteisenä aikomusta laajentaa ne kattamaan teollisuudenalat ja parantaa järjestelmän kauppajärjestelyjä; kehottaa EU:ta ja Kiinaa jatkamaan kumppanuuttaan yhteistyöhankkeessa, jossa kehitetään Kiinan hiilimarkkinoita niin, että se voi olla tehokas väline mielekkäiden päästövähennyskannustimien luomiseksi ja voi sovittaa Kiinan hiilimarkkinat paremmin yhteen EU:n päästökauppajärjestelmän kanssa; kehottaa EU:ta ja Kiinaa edelleen edistämään hiilen hinnoittelumekanismeja muissa maissa ja muilla alueilla hyödyntämällä omaa kokemustaan ja asiantuntemustaan ja vaihtamalla parhaita käytänteitä sekä osallistumalla toimiin yhteistyön rakentamiseksi nykyisten hiilimarkkinoiden välille, jotta voidaan edetä kohti maailmanlaajuisia tasapuolisia toimintaedellytyksiä; |
| --- | --- |

80.

| 81. | toivoo, että Kiina purkaa talouskasvun ja ympäristön tilan heikentymisen välisen kytköksen sisällyttämällä biologisen monimuotoisuuden suojelun parhaillaan soveltamiinsa globaaleihin strategioihin, helpottamalla YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja panemalla tehokkaasti täytäntöön norsunluun kauppaa koskevan kiellon; antaa tunnustusta työlle, jota EU:n ja Kiinan kahdenvälisen koordinointimekanismin puitteissa on tehty metsälainsäädännön soveltamisen valvonnan ja metsähallinnon (FLEG) alalla laittoman puunkorjuun torjumiseksi maailmanlaajuisesti; kehottaa Kiinaa kuitenkin tutkimaan merkittävän laajaa laitonta puukauppaa metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa (FLEGT) koskevan vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen allekirjoittajavaltioiden ja Kiinan välillä; |
| --- | --- |

81.

| 82. | suosittelee, että Kiina hyväksyy vastuullisia ulkomaisia metsätalousinvestointeja koskevat pakolliset poliittiset suuntaviivat, jotka pannaan täytäntöön yhdessä toimittajamaiden kanssa, jotta voidaan ottaa kiinalaiset yritykset mukaan torjumaan laitonta puukauppaa; |
| --- | --- |

82.

| 83. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Kiina ja EU ovat allekirjoittaneet vesipolitiikkaa koskevan yhteistyömuistion, jonka tarkoituksena on edistää vuoropuhelua vesiensuojelua koskevan lainsäädännön kehittämisestä ja valvonnasta; kannattaa voimakkaasti EU:n ja Kiinan Turussa syyskuussa 2017 allekirjoittamaa julkilausumaa, jossa korostettiin, että hyvässä vesihallinnossa olisi asetettava etusijalle ekologia ja ympäristöystävällinen kehitys ja nostettava keskeiseen asemaan vesivarojen suojelu ja veden ekosysteemin palauttaminen ennalleen; korostaa, että Kiinan ja EU:n vesipoliittisen vuoropuhelun perustamista koskeva yhteistyömuistio paitsi rikastaa Kiinan ja EU:n strategisen kumppanuuden sisältöä myös tarkentaa yhteistyön suuntaa, soveltamisalaa, menetelmiä ja rahoitusjärjestelyjä; |
| --- | --- |

83.

| 84. | toteaa, että komission rahoittama eurooppalaisten ja kiinalaisten organisaatioiden välinen yhteistyöhanke, joka pantiin täytäntöön ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten perustetun välineen puitteissa vuosina 2014–2017, on ollut keskeisessä roolissa, kun on arvioitu säteily- ja ydinalan hätätilanteiden hallintaa Kiinassa koskevia standardeja ja järjestelyjä ja kun on parannettu Kiinan ydinvoimateknologian tutkimuslaitoksen valmiuksia laatia ohjeistuksia vakavien onnettomuuksien hallintaan; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kehottaa kiinalaisia ja eurooppalaisia sijoittajia hyväksymään parempia kansainvälisiä yhteiskunta- ja ympäristövastuun standardeja ja parantamaan turvallisuusvaatimuksia kaivosteollisuustoiminnassaan maailmanlaajuisesti; toteaa jälleen, että kattavasta investointisopimuksesta Kiinan kanssa käytävien neuvottelujen yhteydessä EU:n on tuettava kestävän kehityksen aloitteita rohkaisemalla vastuullisiin investointeihin ja edistämällä keskeisiä ympäristö- ja työnormeja; pyytää Kiinan ja EU:n viranomaisia ottamaan käyttöön kannustimia, joilla Kiinan ja EU:n kaivosyhtiöitä rohkaistaan harjoittamaan toimintaansa kehitysmaissa kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti ja joilla edistetään investointeja valmiuksien kehittämiseen tietämyksen ja teknologian siirron ja paikallisen palvelukseenoton osalta; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pitää myönteisenä Kiinan joulukuun 2017 One Planet -huippukokouksen yhteydessä tekemää ilmoitusta aikomuksestaan tuoda Kiinassa toimivien yritysten ja Kiinan ulkomailla rahoittamien yritysten ympäristövaikutukset selvemmin näkyviin; on huolissaan siitä, että infrastruktuurihankkeilla, kuten Kiinan uusi silkkitie -aloitteella, voi olla kielteisiä vaikutuksia ympäristöön ja ilmastoon ja ne saattavat johtaa fossiilisten polttoaineiden käytön lisääntymiseen muissa hankkeisiin osallistuvissa maissa tai maissa, joihin infrastruktuurin kehittäminen vaikuttaa; kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita tekemään kaikissa uusi silkkitie -aloitteen puitteissa toteutettavissa yhteistyöhankkeissa ympäristövaikutusten arviointeja ja sisällyttämään hankkeisiin kestävyyttä koskevia lausekkeita; vaatii perustamaan osallistuvien valtioiden ja kolmansien osapuolten edustajista koostuvan sekakomitean valvomaan ympäristöön ja ilmastoon kohdistuvia vaikutuksia; pitää myönteisenä komission ja EUH:n aloitetta laatia EU:n ja Aasian yhteysstrategia vuoden 2018 ensimmäisellä puoliskolla; korostaa, että tässä strategiassa olisi sitouduttava vahvasti kestävyyteen, ympäristönsuojeluun ja ilmastotoimiin; |
| --- | --- |

86.

| 87. | panee tyytyväisenä merkille Kiinan edistymisen elintarvikkeiden turvallisuusvaatimusten parantamisessa, sillä ne ovat keskeisen tärkeitä kiinalaisten kuluttajien suojelemisen ja elintarvikepetosten estämisen kannalta; korostaa, että on tärkeää parantaa kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia, sillä se on olennainen vaihe Kiinan kuluttajakulttuurin nousussa; |
| --- | --- |

87.

| 88. | rohkaisee Kiinan ja EU:n poliisi- ja lainvalvontaviranomaisia toimimaan yhdessä huumausaineiden laittoman viennin hallitsemiseksi ja jakamaan huumausaineiden kauppaa koskevaa tiedustelutietoa vaihtamalla tietoja, joiden avulla voidaan tunnistaa yksityishenkilöitä ja rikollisverkostoja; toteaa, että Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen julkaiseman Euroopan huumetilannetta sekä sen suuntauksia ja kehitystä koskevan vuoden 2017 vuosikertomuksen mukaan suuri osa Eurooppaan toimitettavista uusista psykoaktiivisista aineista on peräisin Kiinasta: Kiinassa toimivat kemian- ja lääkealan yritykset valmistavat suuria määriä uusia aineita, minkä jälkeen ne kuljetetaan Eurooppaan, missä ne jalostetaan tuotteiksi, pakataan ja myydään; |
| --- | --- |

88.

| 89. | toteaa, että perheitä ja yksittäisiä ihmisiä on muuttanut pois asuinalueiltaan kuivuuden ja muiden luonnononnettomuuksien takia ja Kiinan viranomaiset ovat vastanneet tilanteeseen suunnittelemalla useita laajamittaisia siirtohankkeita; on huolissaan siitä, että Ningxian alueelta saatujen raporttien mukaan uusiin kaupunkeihin liittyy lukuisia ongelmia ja kostotoimia on kohdistettu ihmisiin, jotka ovat kieltäytyneet muuttamasta; on huolissaan siitä, että ympäristösuojelijoita vangitaan, asetetaan syytteeseen ja tuomitaan ja että Kiinan valvontaviranomaiset pitävät koko ajan tarkemmin silmällä rekisteröityjä kotimaisia ympäristöalan kansalaisjärjestöjä; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pyytää Kiinaa laajentamaan entisestään lainvalvontatoimia laittoman kalastuksen pysäyttämiseksi, sillä kiinalaisia kalastusaluksia liikkuu edelleen ulkomaisilla vesillä kalastamassa salaa, esimerkiksi Korean länsipuolen merialueilla, Itä-Kiinan ja Etelä-Kiinan merillä, Intian valtamerellä ja jopa Etelä-Amerikassa; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pyytää kiinalaisia viejiä ja eurooppalaisia maahantuojia vähentämään myrkyllisiä jäämiä Kiinassa valmistetuissa vaatteissa ottamalla käyttöön asianmukaisia kemikaalienhallintaa koskevia sääntöjä ja lopettamalla asteittain lyijyn, nonyylifenolietoksylaattien, ftalaattien, perfluorattujen kemikaalien, formaldehydin ja muiden tekstiileissä käytettävien myrkyllisten tuotteiden käytön; |
| --- | --- |

91.

| 92. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komissiolle, jäsenvaltioiden sekä liittymässä olevien ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Kiinan kansantasavallan hallitukselle ja Kiinan kansankongressille, Taiwanin hallitukselle ja Taiwanin lakiasäätävälle Yuanille. |
| --- | --- |

92.

---

(1)  EYVL L 250, 19.9.1985, s. 2.

(2)  EYVL L 6, 11.1.2000, s. 40.

(3)  https://www.iom.int/migration-and-climate-change

(4)  EUVL C 239 E, 20.8.2013, s. 1.

(5)  EUVL C 264 E, 13.9.2013, s. 33.

(6)  EUVL C 36, 29.1.2016, s. 123.

(7)  EUVL C 93, 24.3.2017, s. 93.

(8)  EUVL C 443, 22.12.2017, s. 83.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0024.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0493.

(11)  EUVL C 305 E, 14.12.2006, s. 219.

(12)  EUVL C 67 E, 18.3.2010, s. 132.

(13)  EUVL C 36, 29.1.2016, s. 126.

(14)  EUVL C 181, 19.5.2016, s. 45.

(15)  EUVL C 181, 19.5.2016, s. 52.

(16)  EUVL C 399, 24.11.2017, s. 92.

(17)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0495.

(18)  EUVL C 131 E, 8.5.2013, s. 121.

(19)  EUVL C 332 E, 15.11.2013, s. 69.

(20)  EUVL C 468, 15.12.2016, s. 208.

(21)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0505.

(22)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0089.

(23)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0308.

(24)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0014.

(25)  EUVL C 288 E, 25.11.2006, s. 59.

(26)  Y. Zhen, J. Pan, X. Zhang, ”Relocation as a policy response to climate change vulnerability in Northern China”, ISSC ja UNESCO 2013, World Social Science Report 2013, Changing Global Environments, ss. 234–241.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/121 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/121

---

P8_TA(2018)0344

Oppositiota edustavien parlamentin jäsenten pidätykset Ugandassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 oppositiota edustavien parlamentin jäsenten pidätyksistä Ugandassa (2018/2840(RSP))

(2019/C 433/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ugandasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ugandasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin edustuston, Itävallan, Belgian, Tanskan, Ranskan, Saksan, Irlannin, Italian, Alankomaiden, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan edustustojen päälliköiden sekä Norjan ja Islannin edustustojen päälliköiden 17. elokuuta 2018 antaman yhteisen paikallisen julkilausuman Aruan ku nnassa järjestetyistä täytevaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin edustuston, Itävallan, Belgian, Tanskan, Ranskan, Saksan, Irlannin, Italian, Alankomaiden, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan edustustojen päälliköiden sekä Norjan ja Islannin edustustojen päälliköiden 17. elokuuta 2018 antaman yhteisen paikallisen julkilausuman Aruan ku nnassa järjestetyistä täytevaaleista,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, jonka allekirjoittajiin Uganda kuuluu, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, jonka allekirjoittajiin Uganda kuuluu,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Uganda on ratifioinut 21. kesäkuuta 1995, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Uganda on ratifioinut 21. kesäkuuta 1995,

| — | ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1984 tehdyn kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Afrikan peruskirjan demokratiasta, vaaleista ja hyvästä hallinnosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan peruskirjan demokratiasta, vaaleista ja hyvästä hallinnosta,

| — | ottaa huomioon Ugandan ihmisoikeustoimikunnan lausunnon maassa esiin nousevista ihmisoikeusasioista 15. elokuuta 2018 Aruan kunnassa järjestettyjen täytevaalien jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ugandan ihmisoikeustoimikunnan lausunnon maassa esiin nousevista ihmisoikeusasioista 15. elokuuta 2018 Aruan kunnassa järjestettyjen täytevaalien jälkeen,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeusneuvoston yleismaailmallista määräaikaistarkistusta käsittelevän työryhmän Ugandaa koskevan raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeusneuvoston yleismaailmallista määräaikaistarkistusta käsittelevän työryhmän Ugandaa koskevan raportin,

| — | ottaa huomioon AKT–EU-kumppanuussopimuksen (”Cotonoun sopimuksen”) ja erityisesti syrjimättömyyttä käsittelevän 8 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT–EU-kumppanuussopimuksen (”Cotonoun sopimuksen”) ja erityisesti syrjimättömyyttä käsittelevän 8 artiklan 4 kohdan,

| — | ottaa huomioon vuoden 1995 Ugandan tasavallan perustuslain, jota muutettiin vuonna 2005, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 1995 Ugandan tasavallan perustuslain, jota muutettiin vuonna 2005,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Luoteis-Ugandassa sijaitsevassa Aruan kunnassa 15. elokuuta 2018 järjestetyissä täytevaaleissa, joissa valituksi tuli riippumaton opposition ehdokas Kassiano Wadri, ilmeni väkivaltaisuuksia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Luoteis-Ugandassa sijaitsevassa Aruan kunnassa 15. elokuuta 2018 järjestetyissä täytevaaleissa, joissa valituksi tuli riippumaton opposition ehdokas Kassiano Wadri, ilmeni väkivaltaisuuksia;

| B. | ottaa huomioon, että Ugandan presidentti Yoweri Museveni ja riippumaton kansanedustaja Robert Kyagulanyi Ssentamu, joka tunnetaan myös nimellä Bobi Wine, sekä useat muut poliitikot kampanjoivat Aruassa 13. elokuuta 2018 erittäin tiukoissa täytevaaleissa, jotka järjestettiin kansanedustajan kesäkuussa tapahtuneen murhan vuoksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Ugandan presidentti Yoweri Museveni ja riippumaton kansanedustaja Robert Kyagulanyi Ssentamu, joka tunnetaan myös nimellä Bobi Wine, sekä useat muut poliitikot kampanjoivat Aruassa 13. elokuuta 2018 erittäin tiukoissa täytevaaleissa, jotka järjestettiin kansanedustajan kesäkuussa tapahtuneen murhan vuoksi;

| C. | ottaa huomioon, että Bobi Winesta, joka on tunnettu muusikko, on tullut presidentti Musevenin vaikutusvaltainen kriitikko sen jälkeen, kun hänet valittiin Ugandan parlamenttiin vuonna 2017; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Bobi Winesta, joka on tunnettu muusikko, on tullut presidentti Musevenin vaikutusvaltainen kriitikko sen jälkeen, kun hänet valittiin Ugandan parlamenttiin vuonna 2017;

| D. | ottaa huomioon, että 13. elokuuta 2018 iltana Bobi Winen autonkuljettaja Yasin Kawuma ammuttiin kuoliaaksi epäselvissä olosuhteissa, ja presidentti Musevenin poistuessa Aruasta Kassiano Wadrin kannattajat kivittivät presidentin autoa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 13. elokuuta 2018 iltana Bobi Winen autonkuljettaja Yasin Kawuma ammuttiin kuoliaaksi epäselvissä olosuhteissa, ja presidentti Musevenin poistuessa Aruasta Kassiano Wadrin kannattajat kivittivät presidentin autoa;

| E. | ottaa huomioon, että poliisi pidätti kaksi NTV Uganda -televisiokanavan toimittajaa, Herbert Zziwan ja Ronald Muwangan, koska he raportoivat suorassa lähetyksessä alueelta, jossa Kawuma oli tapettu; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että poliisi pidätti kaksi NTV Uganda -televisiokanavan toimittajaa, Herbert Zziwan ja Ronald Muwangan, koska he raportoivat suorassa lähetyksessä alueelta, jossa Kawuma oli tapettu;

| F. | toteaa, että sekä Wine että Wadri pidätettiin yhdessä useiden muiden henkilöiden kanssa pian tämän jälkeen; ottaa huomioon, että Winea syytettiin ampuma-aseiden hallussapidosta; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että sekä Wine että Wadri pidätettiin yhdessä useiden muiden henkilöiden kanssa pian tämän jälkeen; ottaa huomioon, että Winea syytettiin ampuma-aseiden hallussapidosta;

| G. | ottaa huomioon, että 33:a henkilöä, muun muassa Wadria ja neljää parlamentin jäsentä (Robert Kyagulanyi, Francis Zaake, Gerald Karuhanga and Paul Mwiru) syytettiin maanpetoksesta päivää vaalien jälkeen ja Winea syytettiin sotilastuomioistuimessa ampuma-aseiden laittomasta hallussapidosta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että 33:a henkilöä, muun muassa Wadria ja neljää parlamentin jäsentä (Robert Kyagulanyi, Francis Zaake, Gerald Karuhanga and Paul Mwiru) syytettiin maanpetoksesta päivää vaalien jälkeen ja Winea syytettiin sotilastuomioistuimessa ampuma-aseiden laittomasta hallussapidosta;

| H. | ottaa huomioon sen, että Ugandan turvallisuusjoukot ovat tukahduttaneet väkivaltaisesti näiden pidätysten Aruassa, Kampalassa ja Mityanassa laukaisemat mielenosoitukset; toteaa, että kyynelkaasun ja kovien ammusten käytöstä on raportoitu; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon sen, että Ugandan turvallisuusjoukot ovat tukahduttaneet väkivaltaisesti näiden pidätysten Aruassa, Kampalassa ja Mityanassa laukaisemat mielenosoitukset; toteaa, että kyynelkaasun ja kovien ammusten käytöstä on raportoitu;

| I. | ottaa huomioon, että 20. elokuuta 2018 sotilaat pahoinpitelivät Reutersille työskennelleen ja #freeBobiWine-kampanjan poliittisia vastalauseita Kampalassa seuranneen valokuvaajan James Akenan, pidättivät hänet ja pitivät useita tunteja vangittuna; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että 20. elokuuta 2018 sotilaat pahoinpitelivät Reutersille työskennelleen ja #freeBobiWine-kampanjan poliittisia vastalauseita Kampalassa seuranneen valokuvaajan James Akenan, pidättivät hänet ja pitivät useita tunteja vangittuna;

| J. | toteaa, että tietojen mukaan Winea ja muita pidätettyjä kidutettiin tutkintavankeuden aikana; toteaa, että viranomaiset kiistivät alun perin nämä väitteet, mutta ovat sen jälkeen luvanneet tutkia ne; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että tietojen mukaan Winea ja muita pidätettyjä kidutettiin tutkintavankeuden aikana; toteaa, että viranomaiset kiistivät alun perin nämä väitteet, mutta ovat sen jälkeen luvanneet tutkia ne;

| K. | ottaa huomioon, että Winea syytettiin myöhemmin maanpetoksesta siviilituomioistuimessa sen jälkeen, kun sotilastuomioistuin oli päättänyt olla jatkamatta ampuma-aseiden laitonta hallussapitoa koskevien syytteiden käsittelyä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Winea syytettiin myöhemmin maanpetoksesta siviilituomioistuimessa sen jälkeen, kun sotilastuomioistuin oli päättänyt olla jatkamatta ampuma-aseiden laitonta hallussapitoa koskevien syytteiden käsittelyä;

| L. | totesi, että Wine vapautettiin myöhemmin takuita vastaan, ja hän lähti Ugandasta saadakseen hoitoa Yhdysvalloissa; |
| --- | --- |

L.

totesi, että Wine vapautettiin myöhemmin takuita vastaan, ja hän lähti Ugandasta saadakseen hoitoa Yhdysvalloissa;

| M. | ottaa huomioon, että YK:n entinen ihmisoikeusvaltuutettu Zeid Ra’ad al-Hussein on kehottanut Ugandan hallitusta suorittamaan perusteellisen, riippumattoman ja puolueettoman tutkimuksen vakavia ihmisoikeusloukkauksia koskevista väitteistä, jotka koskevat muun muassa laittomia teloituksia, kohtuutonta voimankäyttöä, kidutusta ja muuta huonoa kohtelua, ja saattamaan vastuulliset oikeuden eteen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että YK:n entinen ihmisoikeusvaltuutettu Zeid Ra’ad al-Hussein on kehottanut Ugandan hallitusta suorittamaan perusteellisen, riippumattoman ja puolueettoman tutkimuksen vakavia ihmisoikeusloukkauksia koskevista väitteistä, jotka koskevat muun muassa laittomia teloituksia, kohtuutonta voimankäyttöä, kidutusta ja muuta huonoa kohtelua, ja saattamaan vastuulliset oikeuden eteen;

| N. | ottaa huomioon, että poliisi tai armeija on pidättänyt vuosina 2001–2017 useita kertoja demokraattisen muutoksen foorumin (FDC) johtajan ja nelinkertaisen presidenttiehdokkaan Kazza Beguyen, viimeksi 25. syyskuuta 2017; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että poliisi tai armeija on pidättänyt vuosina 2001–2017 useita kertoja demokraattisen muutoksen foorumin (FDC) johtajan ja nelinkertaisen presidenttiehdokkaan Kazza Beguyen, viimeksi 25. syyskuuta 2017;

| O. | ottaa huomioon, että oppositiopoliitikkojen pidätyksiä ja pelottelua esiintyy Ugandassa rutiininomaisesti; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että oppositiopoliitikkojen pidätyksiä ja pelottelua esiintyy Ugandassa rutiininomaisesti;

| 1. | ilmaisee syvän huolensa opposition kansanedustajien pidättämisestä Aruan täytevaalien yhteydessä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että Ugandan demokratian kannalta on elintärkeää, että Ugandan presidentti ja hallitus kunnioittavat parlamentin riippumattomuutta ja parlamentin jäsenten valtuutuksen riippumattomuutta ja varmistavat, että kaikki parlamentin jäsenet voivat vapaasti käyttää vaaleissa saamaansa valtuutusta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Ugandan viranomaisia luopumaan tekaistuista syytteistä Bobi Winea vastaan ja lopettamaan tukahduttamistoimet oppositiopoliitikkoja ja heidän tukijoitaan vastaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Ugandan viranomaisia käynnistämään välittömästi tehokkaan, puolueettoman ja riippumattoman tutkimuksen Yasin Kawuman surmaamisesta ja raporteista, joiden mukaan protesteissa on kuollut ihmisiä ja niissä on käytetty kohtuutonta voimaa; odottaa nopeaa ja riippumatonta tutkintaa, joka koskee Aruassa pidätettyjen henkilöiden kidutusta ja huonoa kohtelua; korostaa tarvetta saattaa näihin tekoihin syyllistyneet vastaamaan niistä oikeuteen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toistaa sitoutumisensa sananvapauteen ja vahvistaa tiedotusvälineiden olevan keskeisessä asemassa demokraattisessa yhteiskunnassa; panee huolestuneena merkille, että mielenosoituksia ja puhjenneita mellakoita seuranneita toimittajia ja niihin osallistuneita henkilöitä on pahoinpidelty ja että kaksi toimittajaa pidätettiin; kehottaa Ugandan viranomaisia luomaan olosuhteet, joissa toimittajat voivat esteettä tehdä työtään, joka on maan poliittisista tapahtumista tiedottaminen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa Ugandan viranomaisia niiden velvollisuudesta taata, suojella ja edistää perusoikeuksia, myös kansalaistensa kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia, kuten sananvapautta ja kokoontumisvapautta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa Ugandan hallitusta sen kansainvälisistä velvoitteista ja erityisesti perusvapauksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisesta sekä oikeustapausten käsittelystä erityisesti oikeudenmukaista ja puolueetonta oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden osalta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa lainvalvontaviranomaisia suojelemaan perusvapauksia ilman minkäänlaista pelottelua ja noudattamaan siten Ugandan perustuslain 24 artiklaa, jossa määrätään, että ”ketään ei saa kiduttaa tai asettaa julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen alaiseksi”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vetoaa Ugandan turvallisuusjoukkoihin, jotta ne osoittaisivat maltillisuutta valvoessaan mielenosoituksia, pidättyisivät kovien ammusten käytöstä, toimisivat laillisesti ja kunnioittaen täysimääräisesti ihmisoikeuslainsäädäntöä ja antaisivat toimittajien vapaasti tehdä tiedottamistyötään; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vetoaa samaan aikaan mielenosoittajiin, että he toimisivat lainmukaisella tavalla ja käyttäisivät oikeuksiaan ja vapauksiaan lain puitteissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa unionia hyödyntämään kehitysapuohjelmien, varsinkin budjettitukiohjelmien, tarjoamaa vipuvaikutusta, jotta ihmisoikeuksia voidaan puolustaa ja edistää Ugandassa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on tyytyväinen Ugandan ihmisoikeustoimikunnan työhön Aruan täytevaaleihin liittyvien pidätysten, murhien ja kidutusten jälkeen, mukaan lukien raportointi, vierailukäynnit säilöönottokeskuksissa, kadonneiden henkilöiden olinpaikan selvittäminen sekä toimet vankien oikeuksien, sairaanhoidon ja perhevierailujen takaamiseksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa seuraamaan tarkasti Ugandan tilannetta; korostaa, että Euroopan parlamentille olisi ilmoitettava kaikista mahdollisista muista merkeistä, jotka viittaavat siihen, että Ugandan parlamentin opposition jäseniä häiritään tai heidän työtään lainsäätäjinä estetään; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Ugandan tasavallan presidentille, Ugandan parlamentin puhemiehelle sekä Afrikan unionille ja sen toimielimille. |
| --- | --- |

14.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/124 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/124

---

P8_TA(2018)0345

Myanmar ja erityisesti toimittajien Wa Lone ja Kyaw Soe Oo tapaukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 Myanmarista ja erityisesti toimittajien Wa Lone ja Kyaw Soe Oo tapauksesta (2018/2841(RSP))

(2019/C 433/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Myanmarista ja rohingya-väestön tilanteesta, erityisesti 14. kesäkuuta 2018 (1), 14. joulukuuta 2017 (2), 14. syyskuuta 2017 (3), 7. heinäkuuta 2016 (4) ja 15. joulukuuta 2016 (5) annetut päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Myanmarista ja rohingya-väestön tilanteesta, erityisesti 14. kesäkuuta 2018 (1), 14. joulukuuta 2017 (2), 14. syyskuuta 2017 (3), 7. heinäkuuta 2016 (4) ja 15. joulukuuta 2016 (5) annetut päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 3. syyskuuta 2018 annetun Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan julkilausuman Wa Lonen ja Kyaw Soe Oon tuomitsemisesta Myanmarissa sekä 9. heinäkuuta 2018 annetun julkilausuman kahden Reutersin toimittajan syytteeseen asettamisesta Myanmarissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. syyskuuta 2018 annetun Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan julkilausuman Wa Lonen ja Kyaw Soe Oon tuomitsemisesta Myanmarissa sekä 9. heinäkuuta 2018 annetun julkilausuman kahden Reutersin toimittajan syytteeseen asettamisesta Myanmarissa,

| — | ottaa huomioon 16. lokakuuta 2017 ja 26. helmikuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät Myanmarista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. lokakuuta 2017 ja 26. helmikuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät Myanmarista,

| — | ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2018 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2018/655 (6) ja 25. kesäkuuta 2018 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2018/900 (7), joilla määrätään lisää Myanmariin kohdistettavia rajoittavia toimenpiteitä, joilla vahvistetaan EU:n asevientikieltoa ja jotka kohdennetaan Myanmarin armeijan ja rajapoliisin henkilöstöön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2018 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2018/655 (6) ja 25. kesäkuuta 2018 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2018/900 (7), joilla määrätään lisää Myanmariin kohdistettavia rajoittavia toimenpiteitä, joilla vahvistetaan EU:n asevientikieltoa ja jotka kohdennetaan Myanmarin armeijan ja rajapoliisin henkilöstöön,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston Myanmaria käsittelevän riippumattoman kansainvälisen tiedonhankintavaltuuskunnan 24. elokuuta 2018 julkistaman raportin, joka esitellään YK:n ihmisoikeusneuvoston 39. istunnossa 10.–28. syyskuuta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston Myanmaria käsittelevän riippumattoman kansainvälisen tiedonhankintavaltuuskunnan 24. elokuuta 2018 julkistaman raportin, joka esitellään YK:n ihmisoikeusneuvoston 39. istunnossa 10.–28. syyskuuta 2018,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n 3. syyskuuta 2018 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n 3. syyskuuta 2018 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Kofi Annanin johtaman, Rakhinen osavaltiota käsitelleen neuvoa-antavan toimikunnan loppuraportin ja suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kofi Annanin johtaman, Rakhinen osavaltiota käsitelleen neuvoa-antavan toimikunnan loppuraportin ja suositukset,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen humanitaarisen oikeuden, Geneven yleissopimukset ja niiden lisäpöytäkirjat sekä Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen humanitaarisen oikeuden, Geneven yleissopimukset ja niiden lisäpöytäkirjat sekä Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) peruskirjan,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 23. maaliskuuta 2018 julkaiseman pääsihteerin raportin konflikteihin liittyvästä seksuaalisesta väkivallasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 23. maaliskuuta 2018 julkaiseman pääsihteerin raportin konflikteihin liittyvästä seksuaalisesta väkivallasta,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen rikostuomioistuimen esitutkintajaosto I:n 6. syyskuuta 2018 tekemän päätöksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen rikostuomioistuimen esitutkintajaosto I:n 6. syyskuuta 2018 tekemän päätöksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 12. joulukuuta 2017 kaksi toimittajaa, Wa Lone ja Kyaw Soe Oo pidätettiin ja heitä pidettiin vangittuna mielivaltaisesti ja syytettiin siitä, että he olivat raportoineet Tatmadawin (Myanmarin asevoimat) Rakhinen osavaltiossa tekemistä vakavista ihmisoikeusloukkauksista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 12. joulukuuta 2017 kaksi toimittajaa, Wa Lone ja Kyaw Soe Oo pidätettiin ja heitä pidettiin vangittuna mielivaltaisesti ja syytettiin siitä, että he olivat raportoineet Tatmadawin (Myanmarin asevoimat) Rakhinen osavaltiossa tekemistä vakavista ihmisoikeusloukkauksista;

| B. | ottaa huomioon, että sen jälkeen toimittajia Wa Lone ja Kyaw Soe Oo vastaan nostettiin syyte valtionsalaisuuksia koskevan vuoden 1923 lain nojalla; ottaa huomioon, että 3. syyskuuta 2018 myanmarilainen tuomioistuin tuomitsi heidät seitsemäksi vuodeksi vankeuteen; ottaa huomioon, että tämä merkittävä tapaus heikentää entisestään sananvapautta, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta Myanmarissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että sen jälkeen toimittajia Wa Lone ja Kyaw Soe Oo vastaan nostettiin syyte valtionsalaisuuksia koskevan vuoden 1923 lain nojalla; ottaa huomioon, että 3. syyskuuta 2018 myanmarilainen tuomioistuin tuomitsi heidät seitsemäksi vuodeksi vankeuteen; ottaa huomioon, että tämä merkittävä tapaus heikentää entisestään sananvapautta, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta Myanmarissa;

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja EU:n jäsenvaltioiden diplomaatit olivat monien muiden kansainvälisten tarkkailijoiden tavoin läsnä jokaisessa oikeudenistunnossa sen jälkeen, kun toimittajat pidätettiin 12. joulukuuta 2017, ja ovat jatkuvasti ottaneet asian esille Myanmarin hallituksen kanssa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin ja EU:n jäsenvaltioiden diplomaatit olivat monien muiden kansainvälisten tarkkailijoiden tavoin läsnä jokaisessa oikeudenistunnossa sen jälkeen, kun toimittajat pidätettiin 12. joulukuuta 2017, ja ovat jatkuvasti ottaneet asian esille Myanmarin hallituksen kanssa;

| D. | ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan toimijoita, myös toimittajia, lakimiehiä ja ihmisoikeuksien puolustajia, jotka suhtautuivat kriittisesti Myanmarin viranomaisiin ja erityisesti Tatmadawiin ja muihin Myanmarin turvallisuusjoukkoihin sekä niiden Rakhinen osavaltiossa toteuttamiin toimiin, tiettävästi pidätetään, vangitaan tai ahdistellaan mielivaltaisesti; ottaa huomioon, että armeija ja hallitus valvovat tiukasti Rakhinen osavaltiossa tapahtuvista väkivaltaisuuksista uutisointia tiedotusvälineissä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan toimijoita, myös toimittajia, lakimiehiä ja ihmisoikeuksien puolustajia, jotka suhtautuivat kriittisesti Myanmarin viranomaisiin ja erityisesti Tatmadawiin ja muihin Myanmarin turvallisuusjoukkoihin sekä niiden Rakhinen osavaltiossa toteuttamiin toimiin, tiettävästi pidätetään, vangitaan tai ahdistellaan mielivaltaisesti; ottaa huomioon, että armeija ja hallitus valvovat tiukasti Rakhinen osavaltiossa tapahtuvista väkivaltaisuuksista uutisointia tiedotusvälineissä;

| E. | toteaa, että rohingya-väestöön kuuluva ihmisoikeusaktivisti Wai Wai Nu, joka oli vangittuna 18-vuotiaasta 25-vuotiaaksi, on yhä yksi esimerkki monista aktivisteista, jotka ovat joutuneet Myanmarin viranomaisten kohteeksi; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että rohingya-väestöön kuuluva ihmisoikeusaktivisti Wai Wai Nu, joka oli vangittuna 18-vuotiaasta 25-vuotiaaksi, on yhä yksi esimerkki monista aktivisteista, jotka ovat joutuneet Myanmarin viranomaisten kohteeksi;

| F. | ottaa huomioon, että lapsisotilas Aung Ko Htwe kärsii kahden ja puolen vuoden vankilatuomiota, joka liittyy hänen tiedotusvälineille antamaansa haastatteluun, jossa hän kertoo kokemuksistaan Myanmarin armeijassa; ottaa huomioon, että hänet tuomionsa perustui Myanmarin rikoslain 505 (b) pykälään, joka on ympäripyöreästi muotoiltu säännös, jota on usein käytetty sananvapauden rajoittamiseen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että lapsisotilas Aung Ko Htwe kärsii kahden ja puolen vuoden vankilatuomiota, joka liittyy hänen tiedotusvälineille antamaansa haastatteluun, jossa hän kertoo kokemuksistaan Myanmarin armeijassa; ottaa huomioon, että hänet tuomionsa perustui Myanmarin rikoslain 505 (b) pykälään, joka on ympäripyöreästi muotoiltu säännös, jota on usein käytetty sananvapauden rajoittamiseen;

| G. | ottaa huomioon, että kymmenen toimittajaa on tiettävästi pidätetty ja pidetty vangittuna vuoden 2016 jälkeen; ottaa huomioon, että Myanmarin viranomaiset käyttävät useita sortavia lakeja, kuten valtionsalaisuuksia koskevaa lakia, voidakseen pidättää, pitää vangittuna tai ahdistella kansalaisyhteiskunnan toimijoita, toimittajia, lakimiehiä ja ihmisoikeuksien puolustajia, jotka ilmaisevat Myanmarin hallitusta tai sen turvallisuusjoukkoja arvostelevia näkemyksiä; toteaa, että Freedom Housen vuoden 2017 lehdistönvapautta koskevalla 198 maan luokituslistalla Myanmar oli sijalla 159; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kymmenen toimittajaa on tiettävästi pidätetty ja pidetty vangittuna vuoden 2016 jälkeen; ottaa huomioon, että Myanmarin viranomaiset käyttävät useita sortavia lakeja, kuten valtionsalaisuuksia koskevaa lakia, voidakseen pidättää, pitää vangittuna tai ahdistella kansalaisyhteiskunnan toimijoita, toimittajia, lakimiehiä ja ihmisoikeuksien puolustajia, jotka ilmaisevat Myanmarin hallitusta tai sen turvallisuusjoukkoja arvostelevia näkemyksiä; toteaa, että Freedom Housen vuoden 2017 lehdistönvapautta koskevalla 198 maan luokituslistalla Myanmar oli sijalla 159;

| H. | ottaa huomioon, että 24. elokuuta 2018 annetussa YK:n alaisen Myanmaria käsittelevän riippumattoman kansainvälisen tiedonhankintavaltuuskunnan (IIFFMM) raportissa todetaan, että Tatmadaw, Myanmarin poliisivoimat, NaSaKa (entinen raja-alueiden maahantulotarkastusten esikunta), Myanmarin rajapoliisi ja valtiosta riippumattomat aseistetut ryhmät syyllistyivät erittäin vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin ja kansainvälisen oikeuden vastaisiin vakaviin rikoksiin, myös kansanmurhaan, rikoksiin ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksiin, Kachinen, Rakhinen and Shanin osavaltioissa; ottaa huomioon, että raportissa todetaan myös, että Arakanin rohingyojen pelastusarmeija teki koordinoituja hyökkäyksiä sotilastukikohtiin ja moniin turvallisuusjoukkojen vartioasemiin Pohjois-Rakhinen osavaltiossa lisätäkseen rohingya-yhteisöihin kohdistuvaa painostusta; ottaa huomioon, että raportissa kehotetaan myös tutkimaan ja asettamaan syytteeseen kansainvälisesti Myanmarin asevoimien ylimpiä sotilaskomentajia ja rohingya-väestöön kohdistuneista julmista rikoksista vastuussa olevia; toteaa, että Myanmar kiistää nämä havainnot; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 24. elokuuta 2018 annetussa YK:n alaisen Myanmaria käsittelevän riippumattoman kansainvälisen tiedonhankintavaltuuskunnan (IIFFMM) raportissa todetaan, että Tatmadaw, Myanmarin poliisivoimat, NaSaKa (entinen raja-alueiden maahantulotarkastusten esikunta), Myanmarin rajapoliisi ja valtiosta riippumattomat aseistetut ryhmät syyllistyivät erittäin vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin ja kansainvälisen oikeuden vastaisiin vakaviin rikoksiin, myös kansanmurhaan, rikoksiin ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksiin, Kachinen, Rakhinen and Shanin osavaltioissa; ottaa huomioon, että raportissa todetaan myös, että Arakanin rohingyojen pelastusarmeija teki koordinoituja hyökkäyksiä sotilastukikohtiin ja moniin turvallisuusjoukkojen vartioasemiin Pohjois-Rakhinen osavaltiossa lisätäkseen rohingya-yhteisöihin kohdistuvaa painostusta; ottaa huomioon, että raportissa kehotetaan myös tutkimaan ja asettamaan syytteeseen kansainvälisesti Myanmarin asevoimien ylimpiä sotilaskomentajia ja rohingya-väestöön kohdistuneista julmista rikoksista vastuussa olevia; toteaa, että Myanmar kiistää nämä havainnot;

| I. | ottaa huomioon, että IIFFMM:n raportissa todetaan, että Myanmarin valtiollinen neuvonantaja, Nobelin rauhanpalkinnon ja Saharov-palkinnon saaja Aung San Suu Kyi ei ole käyttänyt tosiasiallista asemaansa hallituksen päämiehenä tai moraalista auktoriteettiaan torjuakseen tai estääkseen Rakninen osavaltion tapahtumia; ottaa huomioon, että myös siviiliviranomaiset ovat myötävaikuttaneet julmien rikosten tekemiseen toimillaan ja laiminlyönneillään ja erityisesti levittämällä vääriä tietoja, kiistämällä Tatmadawin rikkomukset, estämällä riippumattomat tutkimukset ja valvomalla todisteiden tuhoamista; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että IIFFMM:n raportissa todetaan, että Myanmarin valtiollinen neuvonantaja, Nobelin rauhanpalkinnon ja Saharov-palkinnon saaja Aung San Suu Kyi ei ole käyttänyt tosiasiallista asemaansa hallituksen päämiehenä tai moraalista auktoriteettiaan torjuakseen tai estääkseen Rakninen osavaltion tapahtumia; ottaa huomioon, että myös siviiliviranomaiset ovat myötävaikuttaneet julmien rikosten tekemiseen toimillaan ja laiminlyönneillään ja erityisesti levittämällä vääriä tietoja, kiistämällä Tatmadawin rikkomukset, estämällä riippumattomat tutkimukset ja valvomalla todisteiden tuhoamista;

| J. | ottaa huomioon, että 8. syyskuuta 2018 Kansainvälinen rikostuomioistuin vahvisti, että se on toimivaltainen käsittelemään rohingya-väestöön kuuluvien väitettyjä karkotuksia Myanmarista Bangladeshiin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että 8. syyskuuta 2018 Kansainvälinen rikostuomioistuin vahvisti, että se on toimivaltainen käsittelemään rohingya-väestöön kuuluvien väitettyjä karkotuksia Myanmarista Bangladeshiin;

| K. | ottaa huomioon, että Myanmarissa on käytetty sosiaalisen median foorumeja rohingya-väestöön ja maan muslimeihin kohdistuvien mustamaalauskampanjoiden ja salaliittoteorioiden levittämiseen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Myanmarissa on käytetty sosiaalisen median foorumeja rohingya-väestöön ja maan muslimeihin kohdistuvien mustamaalauskampanjoiden ja salaliittoteorioiden levittämiseen;

| L. | ottaa huomioon, että rohingyat muodostavat suurimman osuuden Myanmarin muslimeista, ja valtaosa heistä elää Rakhinen osavaltiossa; ottaa huomioon, että varovaisen arvion mukaan kuolleita on 10 000; ottaa huomioon, että elokuusta 2017 lähtien yli 700 000 rohinygyaa on paennut turvaan Bangladeshiin ja heistä noin 500 000 on lapsia, joista monet matkustivat yksin, koska heidän vanhempansa oli tapettu tai he olivat joutuneet eroon perheestään; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että rohingyat muodostavat suurimman osuuden Myanmarin muslimeista, ja valtaosa heistä elää Rakhinen osavaltiossa; ottaa huomioon, että varovaisen arvion mukaan kuolleita on 10 000; ottaa huomioon, että elokuusta 2017 lähtien yli 700 000 rohinygyaa on paennut turvaan Bangladeshiin ja heistä noin 500 000 on lapsia, joista monet matkustivat yksin, koska heidän vanhempansa oli tapettu tai he olivat joutuneet eroon perheestään;

| 1. | tuomitsee jyrkästi toimittajien Wa Lonen ja Kyaw Soe Oon mielivaltaisen pidätyksen ja tuomitsemisen siitä, että he raportoivat Rakhinen osavaltion tilanteesta; kehottaa Myanmarin viranomaisia vapauttamaan heidät välittömästi ja ilman ehtoja sekä luopumaan kaikista syytteistä, joita on asetettu heitä vastaan ja kaikkia niitä vastaan, jotka on vangittu mielivaltaisesti vain siksi, että he käyttivät oikeuksiaan ja vapauksiaan, mukaan lukien poliittiset vangit, ihmisoikeuksien puolustajat, toimittajat ja tiedotusvälineiden työntekijät; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee erityisesti Myanmarin armeijan ja turvallisuusjoukkojen harjoittaman uhkailun, ahdistelun tai sananvapauden rajoittamisen; korostaa, että tiedotusvälineiden vapaus ja kriittinen journalismi ovat demokratian peruspilareita, jotka edistävät hyvää hallintoa, avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; kehottaa Myanmarin viranomaisia varmistamaan asianmukaiset olosuhteet toimittajille ja tiedotusvälineiden työntekijöille, jotta he voivat tehdä työtään pelkäämättä uhkailua tai ahdistelua, perusteettomia pidätyksiä tai syytteitä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa jälleen Myanmarin hallitusta kumoamaan päätöksensä lopettaa yhteistyö Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan kanssa ja myöntämään kotimaisille ja kansainvälisille mediaorganisaatioille, ihmisoikeuksien puolustajille, riippumattomille tarkkailijoille ja humanitaarisille järjestöille, erityisesti YK:n erityisraportoijalle, täysimääräisen ja esteettömän pääsyn Rakhinen osavaltioon ja varmistamaan tiedotusvälineiden työntekijöiden turvallisuuden; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on syvästi huolissaan sanavapautta rajoittavien säännösten väärinkäytöstä; kehottaa Myanmarin viranomaisia kumoamaan, tarkistamaan tai muuttamaan kaikkia lakeja, myös valtionsalaisuutta koskevaa vuoden 1923 lakia, jotka eivät ole kansainvälisten normien mukaisia ja jotka kriminalisoivat ja loukkaavat oikeuksia sanavapauteen, rauhanomaiseen kokoontumiseen ja yhdistymiseen; kehottaa Myanmarin hallitusta varmistamaan, että kaikki lainsäädäntö on kansainvälisten normien ja velvoitteiden mukaista; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuomitsee jyrkästi Rakhinen osavaltiossa tapahtuneet, Tatmadawin ja muiden Myanmarin turvallisuusjoukkojen tekemät laajat ja järjestelmälliset hyökkäykset rohingya-väestöä vastaan, sillä IIFFMM:n mukaan niissä on kyse kansanmurhasta, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksista, jotka ovat kaikkien vakavimpia ihmisoikeusrikkomuksia ja -loukkauksia; on syvästi huolissaan Myanmarin hallituksen sallimien ihmisoikeusloukkausten lisääntyvästä vakavuudesta ja laajuudesta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ilmaisee jälleen jatkuvan tukensa rohingya-väestölle; kehottaa jälleen Myanmarin hallitusta ja turvallisuusjoukkoja lopettamaan välittömästi meneillään olevat, rohingya-väestöön ja etnisiin vähemmistöihin kohdistuvat väkivaltaisuudet, tapot, omaisuuden tuhoamisen ja seksuaalisen väkivallan Pohjois-Myanmarissa sekä varmistamaan, että Myanmarissa on turvallista ja oikeusvaltioperiaatetta noudatetaan erityisesti Rakhinen, Kachinen ja Shanin osavaltioissa; muistuttaa Myanmarin viranomaisia niiden kansainvälisistä velvoitteista tutkia asiaa ja asettaa vastuussa olevat syytteeseen; vaatii Myanmarin hallitusta ja valtiollista neuvonantajaa Aung San Suu Kyita tuomitsemaan yksiselitteisesti kaikenlaisen yllyttämisen vihaan sekä torjumaan rohingyaväestöön ja muihin vähemmistöihin kohdistuvan yhteiskunnalliseen alkuperään perustuvan syrjinnän ja vihamielisyydet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille IIFFMM:n havainnot ja kannattaa sen suosituksia; suhtautuu myönteisesti Kansainvälisen rikostuomioistuin tuoreeseen päätökseen, jonka mukaan se on toimivaltainen käsittelemään rohingya-väestöön kuuluvien väitettyjä karkotuksia Myanmarista Bangladeshiin; on kuitenkin tietoinen, että vielä tarvitaan YK:n turvallisuusneuvoston Kansainväliselle rikostuomioistuimelle esittämä pyyntö tutkia ihmisoikeusloukkausten täyttä laajuutta; kehottaa Kansainvälisen tuomioistuimen pääsyyttäjää aloittamaan alustavat tutkimukset asiasta; kehottaa YK:n turvallisuusneuvostoa pyytämään Kansainvälistä rikostuomioistuinta tutkimaan Myanmarin tilannetta välittömästi; kannattaa IIFFMM:n ja ASEAN-maiden parlamenttien jäsenten ihmisoikeusjärjestön Parliamentarians for Human Rights (APHR) kehotusta tutkia ja asettaa syytteeseen vastuussa olevat armeijan kenraalit; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita pyrkimään saattamaan Myanmarissa tapahtuneisiin rikoksiin syyllistyneet vastuuseen monenvälisillä foorumeilla; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita omaksumaan johtoaseman YK:n turvallisuusneuvostossa, kun on kyse tutkimuspyynnöstä kansainväliselle rikostuomioistuimelle, sekä YK:n yleiskokouksessa ja tulevassa YK:n ihmisoikeusneuvoston 39. istunnossa ja lisäämään ponnistelujaan, jotta perustettaisiin kiireellisesti kansainvälinen, puolueeton ja riippumaton vastuuvelvollisuusmekanismi, jolla tuetaan väitettyjä julmia rikoksia koskevia tutkimuksia ja niistä vastuussa olevien syytteeseen asettamista; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jälleen YK:n turvallisuusneuvostoa asettamaan Myanmarin maailmanlaajuiseen ja kattavaan asevientikieltoon ja keskeyttämään kaikki suorat ja välilliset ase- ja ammustoimitukset sekä muiden sotilastarvikkeiden ja turvallisuusvälineiden toimitukset, myynnin ja siirtämisen, mukaan lukien kauttakulku ja jälleenlaivaus; kehottaa keskeyttämään myös koulutuksen tarjoamisen tai muun sotilaallisen tai turvallisuutta koskevan avun antamisen; vaatii YK:n turvallisuusneuvostoa hyväksymään kohdennettuja yksittäisiä seuraamuksia, kuten matkustuskieltoja ja varojen jäädyttämisiä, niitä vastaan, jotka näyttävät olevan vastuussa kansainvälisen oikeuden vastaisista vakavista rikoksista; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota harkitsemaan Kaikki paitsi aseet -sopimuksen mekanismien mukaisen tutkimuksen käynnistämistä, jotta voidaan tarkistaa Myanmarille myönnettyjä kauppaetuuksia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on tyytyväinen neuvoston 26. huhtikuuta 2018 hyväksymään oikeudelliseen kehykseen, joka koskee vakavista ihmisoikeusloukkauksista vastuussa oleviin kohdistettavia rajoittavia toimenpiteitä ja jolla vahvistetaan EU:n asevientikieltoa, sekä ensimmäiseen nimettyjen luetteloon, joka vahvistettiin 25. kesäkuuta 2018; vaatii neuvostoa asettamaan matkustuskieltoja, kohdennettuja taloudellisia seuraamuksia ja varojen jäädyttämisiä niitä Myanmarin viranomaisia vastaan, joiden IIFFMM on todennut olevan vastuussa julmista rikoksista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että tuhannet rohyingat, joista monet ovat lapsia, ovat maan sisäisiä pakolaisia ja tarvitsevat kipeästi humanitaarista apua ja suojelua; vaatii välitöntä, vapaata ja esteetöntä pääsyä koko maahan humanitaarisen avun jakamiseksi; vaatii Myanmarin hallitusta takaamaan YK:n täydessä valvonnassa tapahtuvan turvallisen, vapaaehtoisen ja ihmisarvoisen paluun niille, jotka haluavat palata maahansa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä antamaan enemmän humanitaarista ja pitkäaikaista apua Bangladeshissa ja vastaanottavissa yhteisöissä oleville rohingyoille; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa, että raiskauksia ja seksuaalista väkivaltaa on kohdistettu jatkuvasti siviiliväestöön Kachinen, Rakhinen ja Shanin osavaltioissa; kehottaa komissiota ja erityisesti komissioon kuuluvaa EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosastoa ja EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että rohingyatyttöjä ja -naisia suojellaan paremmin sukupuoleen perustuvalta väkivallalta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa, että pakolaisleireillä on tarjottava lääketieteellistä ja psykologista apua ja erityisesti apua, joka on räätälöity haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, kuten naisille ja lapsille; kehottaa lisäämään raiskauksen ja seksuaalisen väkivallan uhrien tukipalveluja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Myanmarin hallitukselle ja parlamentille, valtiolliselle neuvonantajalle Aung San Suu Kyille, Bangladeshin hallitukselle ja parlamentille, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, komissiolle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, ASEANin pääsihteerille, ASEANin hallitustenväliselle ihmisoikeustoimikunnalle, Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevälle YK:n erityisraportoijalle, YK:n pakolaisasiain päävaltuutetulle ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0261.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0500.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0351.

(4)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 134.

(5)  EUVL C 238, 6.7.2018, s. 112.

(6)  EUVL L 108, 27.4.2018, s. 29.

(7)  EUVL L 160 I, 25.6.2018, s. 9.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/128 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/128

---

P8_TA(2018)0346

Kambodža ja erityisesti Kem Sokhan tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 Kambodžasta ja erityisesti Kem Sokhan tapauksesta (2018/2842(RSP))

(2019/C 433/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kambodžasta ja erityisesti 14. syyskuuta 2017 (1) ja 14. joulukuuta 2017 (2) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kambodžasta ja erityisesti 14. syyskuuta 2017 (1) ja 14. joulukuuta 2017 (2) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät Kambodžasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät Kambodžasta,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottajan 30. heinäkuuta 2018 antaman lausuman Kambodžan parlamenttivaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottajan 30. heinäkuuta 2018 antaman lausuman Kambodžan parlamenttivaaleista,

| — | ottaa huomioon komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) arviointikäynnin Kambodžaan 5.–11. heinäkuuta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) arviointikäynnin Kambodžaan 5.–11. heinäkuuta 2018,

| — | ottaa huomioon vuonna 2008 annetut ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2008 annetut ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon EUH:n tiedottajan 16. marraskuuta 2017 antaman lausuman Kambodžan kansallisen pelastuksen puolueen hajottamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EUH:n tiedottajan 16. marraskuuta 2017 antaman lausuman Kambodžan kansallisen pelastuksen puolueen hajottamisesta,

| — | ottaa huomioon vuonna 1997 tehdyn Euroopan yhteisön ja Kambodžan kuningaskunnan välisen yhteistyösopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1997 tehdyn Euroopan yhteisön ja Kambodžan kuningaskunnan välisen yhteistyösopimuksen,

| — | ottaa huomioon 22. helmikuuta 2017 annetun EU:n paikallisen lausuman Kambodžan poliittisesta tilanteesta ja EU: n edustuston tiedottajan 25. elokuuta 2017 ja 3. syyskuuta 2017 antamat lausumat poliittisen liikkumavaran rajoittamisesta Kambodžassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. helmikuuta 2017 annetun EU:n paikallisen lausuman Kambodžan poliittisesta tilanteesta ja EU: n edustuston tiedottajan 25. elokuuta 2017 ja 3. syyskuuta 2017 antamat lausumat poliittisen liikkumavaran rajoittamisesta Kambodžassa,

| — | ottaa huomioon 29. syyskuuta 2017 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 36/32 ja 2. helmikuuta 2018 annetun pääsihteerin raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. syyskuuta 2017 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 36/32 ja 2. helmikuuta 2018 annetun pääsihteerin raportin,

| — | ottaa huomioon Parlamenttienvälisen liiton parlamentaarikkojen ihmisoikeuksia valvovan komitean raportin ja hallintoneuvoston tekemät päätökset maaliskuulta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Parlamenttienvälisen liiton parlamentaarikkojen ihmisoikeuksia valvovan komitean raportin ja hallintoneuvoston tekemät päätökset maaliskuulta 2018,

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 1999 hyväksytyn YK: n yleiskokouksen päätöslauselman (A/RES/53/144) yksilöiden, ryhmien ja yhteiskuntaelinten oikeudesta ja velvollisuudesta edistää ja suojella yleismaailmallisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 1999 hyväksytyn YK: n yleiskokouksen päätöslauselman (A/RES/53/144) yksilöiden, ryhmien ja yhteiskuntaelinten oikeudesta ja velvollisuudesta edistää ja suojella yleismaailmallisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia,

| — | ottaa huomioon vuonna 1991 tehdyn Pariisin rauhansopimuksen, jonka 15 artiklassa on vahvistettu, että kaikki sopimuspuolet, myös kansainväliset allekirjoittajat, sitoutuvat kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia Kambodžassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1991 tehdyn Pariisin rauhansopimuksen, jonka 15 artiklassa on vahvistettu, että kaikki sopimuspuolet, myös kansainväliset allekirjoittajat, sitoutuvat kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia Kambodžassa,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta,

| — | ottaa huomioon Kambodžan perustuslain, erityisesti sen 41 pykälän, jossa vahvistetaan sanan- ja kokoontumisvapaus, 35 pykälän oikeudesta poliittiseen osallistumiseen ja 80 pykälän parlamentaarisesta koskemattomuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kambodžan perustuslain, erityisesti sen 41 pykälän, jossa vahvistetaan sanan- ja kokoontumisvapaus, 35 pykälän oikeudesta poliittiseen osallistumiseen ja 80 pykälän parlamentaarisesta koskemattomuudesta,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Kambodžan kansallisen pelastuksen puolueen (CNRP) puheenjohtaja Kem Sokha pidätettiin 3. syyskuuta 2017 ja että 16. marraskuuta 2017 korkein oikeus ilmoitti yhden päivän kestäneen kuulemisen päätteeksi CNRP:n hajottamisesta; ottaa huomioon, että lisäksi korkein oikeus kielsi 118:lta CNRP:n poliitikolta poliittisen toiminnan viideksi vuodeksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Kambodžan kansallisen pelastuksen puolueen (CNRP) puheenjohtaja Kem Sokha pidätettiin 3. syyskuuta 2017 ja että 16. marraskuuta 2017 korkein oikeus ilmoitti yhden päivän kestäneen kuulemisen päätteeksi CNRP:n hajottamisesta; ottaa huomioon, että lisäksi korkein oikeus kielsi 118:lta CNRP:n poliitikolta poliittisen toiminnan viideksi vuodeksi;

| B. | ottaa huomioon, että valtaapitävä Kambodžan kansanpuolue (CPP) sai 100 prosenttia täytettävinä olevista paikoista 29. heinäkuuta 2018 järjestetyissä kansalliskokouksen vaaleissa ja 25. helmikuuta 2018 järjestetyissä senaatin vaaleissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että valtaapitävä Kambodžan kansanpuolue (CPP) sai 100 prosenttia täytettävinä olevista paikoista 29. heinäkuuta 2018 järjestetyissä kansalliskokouksen vaaleissa ja 25. helmikuuta 2018 järjestetyissä senaatin vaaleissa;

| C. | ottaa huomioon, että oikeus poliittiseen osallistumiseen on vahvistettu Kambodžan perustuslain 35 pykälässä; ottaa huomioon, että tarkistettu vuoden 2018 laki poliittisista puolueista sisältää lukuisia rajoituksia oppositiopuolueiden osallistumiselle, muun muassa puolueen hajottamisen, jos sen johtajilla on rikostuomioita; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että oikeus poliittiseen osallistumiseen on vahvistettu Kambodžan perustuslain 35 pykälässä; ottaa huomioon, että tarkistettu vuoden 2018 laki poliittisista puolueista sisältää lukuisia rajoituksia oppositiopuolueiden osallistumiselle, muun muassa puolueen hajottamisen, jos sen johtajilla on rikostuomioita;

| D. | ottaa huomioon, että Kambodžan vuoden 2018 vaaleissa ei tosiasiassa ollut lainkaan kilpailua eivätkä ne täyttäneet demokraattisten vaalien kansainvälisiä vähimmäisvaatimuksia; ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja Yhdysvallat keskeyttivät taloudellisen avustuksensa Kambodžan kansalliselle vaalilautakunnalle ja kieltäytyivät vaalitarkkailusta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Kambodžan vuoden 2018 vaaleissa ei tosiasiassa ollut lainkaan kilpailua eivätkä ne täyttäneet demokraattisten vaalien kansainvälisiä vähimmäisvaatimuksia; ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja Yhdysvallat keskeyttivät taloudellisen avustuksensa Kambodžan kansalliselle vaalilautakunnalle ja kieltäytyivät vaalitarkkailusta;

| E. | katsoo, että päätös hajottaa CNRP oli merkittävä askel kohti autoritaarisen valtion perustamista; katsoo, että Kambodžan poliittista järjestelmää ei voida enää pitää demokratiana; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että päätös hajottaa CNRP oli merkittävä askel kohti autoritaarisen valtion perustamista; katsoo, että Kambodžan poliittista järjestelmää ei voida enää pitää demokratiana;

| F. | ottaa huomioon, että Kambodžan hallitus ryhtyi laajakantoisiin toimiin varmistaakseen, että valtaapitävällä CPP:llä ei ollut käytännössä lainkaan kilpailijoita sen enempää senaatin kuin kansalliskokouksen vaaleissa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Kambodžan hallitus ryhtyi laajakantoisiin toimiin varmistaakseen, että valtaapitävällä CPP:llä ei ollut käytännössä lainkaan kilpailijoita sen enempää senaatin kuin kansalliskokouksen vaaleissa;

| G. | toteaa, että Kem Sokha pidätettiin 3. syyskuuta 2017 ja häntä syytettiin sen jälkeen Kambodžan rikoslain 443 pykälän nojalla maanpetoksesta, vaikka hänellä on parlamentaarinen koskemattomuus; toteaa, että Kambodžan hallituksen lausunnot vaaransivat hänen oikeutensa puolueettomaan tuomioistuimeen sekä syyttömyysolettamaan; toteaa, että häntä uhkaa jopa 30 vuoden vankeustuomio, jos hänet todetaan syylliseksi; toteaa, että tuomioistuimen presidentti Dith Munty on valtaapitävän puolueen pysyvän komitean jäsen; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Kem Sokha pidätettiin 3. syyskuuta 2017 ja häntä syytettiin sen jälkeen Kambodžan rikoslain 443 pykälän nojalla maanpetoksesta, vaikka hänellä on parlamentaarinen koskemattomuus; toteaa, että Kambodžan hallituksen lausunnot vaaransivat hänen oikeutensa puolueettomaan tuomioistuimeen sekä syyttömyysolettamaan; toteaa, että häntä uhkaa jopa 30 vuoden vankeustuomio, jos hänet todetaan syylliseksi; toteaa, että tuomioistuimen presidentti Dith Munty on valtaapitävän puolueen pysyvän komitean jäsen;

| H. | ottaa huomioon, että 28. elokuuta 2018 Kambodžan viranomaiset vapauttivat 14 CNRP:n jäsentä, sen jälkeen kun kuningas oli armahtanut heidät; toteaa, että tämä armahdus on yhteydessä kuuden aktivistin ja toimittajan vapautuksiin; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 28. elokuuta 2018 Kambodžan viranomaiset vapauttivat 14 CNRP:n jäsentä, sen jälkeen kun kuningas oli armahtanut heidät; toteaa, että tämä armahdus on yhteydessä kuuden aktivistin ja toimittajan vapautuksiin;

| I. | ottaa huomioon, että Kem Sokhaa pidettiin tutkintavankeudessa yli vuoden ajan; ottaa huomioon, että mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä totesi Sokhan tutkintavankeuden olevan mielivaltaista ja poliittisperusteista; toteaa, että Sokha vapautettiin takuita vastaan 10. syyskuuta 2018; toteaa, että hän ei voi poistua kotinsa läheisyydestä eikä hän saa olla yhteydessä muihin opposition jäseniin tai tiedotusvälineisiin; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Kem Sokhaa pidettiin tutkintavankeudessa yli vuoden ajan; ottaa huomioon, että mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä totesi Sokhan tutkintavankeuden olevan mielivaltaista ja poliittisperusteista; toteaa, että Sokha vapautettiin takuita vastaan 10. syyskuuta 2018; toteaa, että hän ei voi poistua kotinsa läheisyydestä eikä hän saa olla yhteydessä muihin opposition jäseniin tai tiedotusvälineisiin;

| J. | ottaa huomioon, että Kem Sokhan pidätys ja vangitseminen ovat osa laajalle levinnyttä ja järjestelmällistä poliittisten ja vaalioikeuksien tukahduttamista Kambodžassa; toteaa, että poliittisen opposition jäsenten ja poliittisten kommentaattoreiden pidätykset ja vangitsemiset ovat lisääntyneet tasaisesti; ottaa huomioon, että CNRP:n edellinen puheenjohtaja Sam Rainsy tuomittiin kunnianloukkauksesta ja elää nyt maanpaossa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Kem Sokhan pidätys ja vangitseminen ovat osa laajalle levinnyttä ja järjestelmällistä poliittisten ja vaalioikeuksien tukahduttamista Kambodžassa; toteaa, että poliittisen opposition jäsenten ja poliittisten kommentaattoreiden pidätykset ja vangitsemiset ovat lisääntyneet tasaisesti; ottaa huomioon, että CNRP:n edellinen puheenjohtaja Sam Rainsy tuomittiin kunnianloukkauksesta ja elää nyt maanpaossa;

| K. | toteaa, että Kambodžan viranomaiset ovat myös ryhtyneet toimenpiteisiin sellaisia toimittajia vastaan, jotka ovat raportoineet oppositiopuolueisiin kohdistuneista hyökkäyksistä; toteaa, että 69-vuotias palkittu elokuvantekijä James Ricketson on yksi näiden tiedotusvälineisiin kohdistuneiden hyökkäysten uhreista; toteaa, että Ricketson pidätettiin tämän lennättäessä droonia oppositiopuolueen kokouksen yllä kesäkuussa 2017; toteaa, että Ricketson sai vakoilusyytteistä kuuden vuoden vankeusrangaistuksen, jota hän suorittaa pääkaupunki Phnom Penhin vankilassa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Kambodžan viranomaiset ovat myös ryhtyneet toimenpiteisiin sellaisia toimittajia vastaan, jotka ovat raportoineet oppositiopuolueisiin kohdistuneista hyökkäyksistä; toteaa, että 69-vuotias palkittu elokuvantekijä James Ricketson on yksi näiden tiedotusvälineisiin kohdistuneiden hyökkäysten uhreista; toteaa, että Ricketson pidätettiin tämän lennättäessä droonia oppositiopuolueen kokouksen yllä kesäkuussa 2017; toteaa, että Ricketson sai vakoilusyytteistä kuuden vuoden vankeusrangaistuksen, jota hän suorittaa pääkaupunki Phnom Penhin vankilassa;

| L. | ottaa huomioon, että riippumattomia tiedotusvälineitä on vainottu ankarasti; toteaa, että myös sosiaalista mediaa vastaan on hyökätty; ottaa huomioon, että toukokuussa 2018 hallitus hyväksyi asetuksen, jolla rajoitetaan sananvapautta ja lehdistön- ja julkaisuvapautta ja joka antaa hallitukselle valtuudet valvoa Kambodžassa sosiaalista mediaa verkossa eriäviä mielipiteitä esittävien paljastamiseksi ja vaientamiseksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että riippumattomia tiedotusvälineitä on vainottu ankarasti; toteaa, että myös sosiaalista mediaa vastaan on hyökätty; ottaa huomioon, että toukokuussa 2018 hallitus hyväksyi asetuksen, jolla rajoitetaan sananvapautta ja lehdistön- ja julkaisuvapautta ja joka antaa hallitukselle valtuudet valvoa Kambodžassa sosiaalista mediaa verkossa eriäviä mielipiteitä esittävien paljastamiseksi ja vaientamiseksi;

| M. | katsoo, että ammattiyhdistys- ja ihmisoikeusaktivistien ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen toimintamahdollisuudet Kambodžassa ovat yhä rajallisemmat ja että näihin kohdistuu uhkailua ja mielivaltaisia pidätyksiä; ottaa huomioon, että tarkistettu vuoden 2015 laki yhdistyksistä ja valtiosta riippumattomista järjestöistä rajoittaa huomattavasti yhdistymisvapautta ja sananvapautta ja että hallitus voi sen nojalla valvoa ja sensuroida järjestöjen toimia; toteaa, että ammattiyhdistyslaki rajoittaa yhdistymisvapautta ja luo tarpeettomia esteitä ammattiyhdistysten rekisteröintimenettelyille ja toiminnalle ja hankaloittaa niitä; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että ammattiyhdistys- ja ihmisoikeusaktivistien ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen toimintamahdollisuudet Kambodžassa ovat yhä rajallisemmat ja että näihin kohdistuu uhkailua ja mielivaltaisia pidätyksiä; ottaa huomioon, että tarkistettu vuoden 2015 laki yhdistyksistä ja valtiosta riippumattomista järjestöistä rajoittaa huomattavasti yhdistymisvapautta ja sananvapautta ja että hallitus voi sen nojalla valvoa ja sensuroida järjestöjen toimia; toteaa, että ammattiyhdistyslaki rajoittaa yhdistymisvapautta ja luo tarpeettomia esteitä ammattiyhdistysten rekisteröintimenettelyille ja toiminnalle ja hankaloittaa niitä;

| N. | ottaa huomioon, että viittä Kambodžan ihmisoikeus- ja kehitysjärjestöön (ADHOC) kuuluvaa ihmisoikeuksien puolustajaa – Nay Vanda, Ny Sokha, Yi Soksan, Lim Mony ja Ny Chakrya – syytetään todistajan lahjonnasta ja avunannosta siihen; toteaa, että nämä viisi ihmisoikeuksien puolustajaa olivat tutkintavankeudessa 14 kuukautta ennen kuin heidät vapautettiin takuita vastaan; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että viittä Kambodžan ihmisoikeus- ja kehitysjärjestöön (ADHOC) kuuluvaa ihmisoikeuksien puolustajaa – Nay Vanda, Ny Sokha, Yi Soksan, Lim Mony ja Ny Chakrya – syytetään todistajan lahjonnasta ja avunannosta siihen; toteaa, että nämä viisi ihmisoikeuksien puolustajaa olivat tutkintavankeudessa 14 kuukautta ennen kuin heidät vapautettiin takuita vastaan;

| O. | ottaa huomioon, että Kambodžaan sovelletaan kaikkein suotuisinta EU: n yleisen tullietuusjärjestelmän järjestelyä eli ”Kaikki paitsi aseet”-järjestelyä; toteaa, että EU on myöntänyt rahoituskaudella 2014–2020 Kambodžalle kehitysyhteistyöhön 410 miljoonaa euroa, josta 10 miljoonaa euroa on tarkoitettu vaaliuudistusprosessin tukemiseen Kambodžassa, ja toteaa että tämän vaaleihin tarkoitetun tuen antaminen on tällä hetkellä keskeytetty; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Kambodžaan sovelletaan kaikkein suotuisinta EU: n yleisen tullietuusjärjestelmän järjestelyä eli ”Kaikki paitsi aseet”-järjestelyä; toteaa, että EU on myöntänyt rahoituskaudella 2014–2020 Kambodžalle kehitysyhteistyöhön 410 miljoonaa euroa, josta 10 miljoonaa euroa on tarkoitettu vaaliuudistusprosessin tukemiseen Kambodžassa, ja toteaa että tämän vaaleihin tarkoitetun tuen antaminen on tällä hetkellä keskeytetty;

| P. | ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri muistutti heinäkuisessa julkilausumassaan, että kattava ja moniarvoinen poliittinen prosessi on jatkossakin keskeisen tärkeää, jotta voidaan turvata Kambodžan rauhan vakauttamisessa saavuttama edistys; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri muistutti heinäkuisessa julkilausumassaan, että kattava ja moniarvoinen poliittinen prosessi on jatkossakin keskeisen tärkeää, jotta voidaan turvata Kambodžan rauhan vakauttamisessa saavuttama edistys;

| Q. | toteaa, että sokeriviljelmiä koskevia erimielisyyksiä ei ole vielä ratkaistu; ottaa huomioon, että häädöt maa-alueilta ja tällaisia tekoja koskevan rankaisemattomuuden jatkuminen sekä asianomaisten yhteisöjen surkea tilanne herättävät edelleen huolta; ottaa huomioon, että Kambodžan hallitus ei ole allekirjoittanut EU:n valtuutusta sokeriruokoalan tarkastusprosessia varten; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että sokeriviljelmiä koskevia erimielisyyksiä ei ole vielä ratkaistu; ottaa huomioon, että häädöt maa-alueilta ja tällaisia tekoja koskevan rankaisemattomuuden jatkuminen sekä asianomaisten yhteisöjen surkea tilanne herättävät edelleen huolta; ottaa huomioon, että Kambodžan hallitus ei ole allekirjoittanut EU:n valtuutusta sokeriruokoalan tarkastusprosessia varten;

| 1. | panee merkille, että Kem Sokha vapautettiin vankilasta takuita vastaan ja tiukoin ehdoin; tuomitsee Kem Sokhan määräämisen kotiarestiin; vaatii hylkäämään kaikki syytteet Kem Sokhaa vastaan ja vapauttamaan hänet välittömästi ja täysin; vaatii myös hylkäämään välittömästi muut oppositiopoliitikkoja, kuten Sam Rainsya, vastaan nostetut poliittisperusteiset syytteet ja kumoamaan heitä koskevat tuomiot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on huolissaan Kem Sokhan terveydentilasta ja kehottaa Kambodžan viranomaisia antamaan hänelle mahdollisuuden saada tarvittavaa lääketieteellistä hoitoa; pyytää hallitusta antamaan Kem Sokhalle oikeuden tavata ulkomaisia diplomaatteja, YK:n virkamiehiä ja ihmisoikeustarkkailijoita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on vakuuttunut siitä, että Kambodžan vaaleja ei voida pitää vapaina ja tasapuolisina; on erittäin huolissaan Kambodžassa vuonna 2018 pidettyjen vaalien järjestelyistä ja tuloksista, sillä prosessi ei ollut uskottava ja kansainvälinen yhteisö tuomitsi ne laajalti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kannustaa Kambodžan hallitusta työskentelemään demokratian ja oikeusvaltion vahvistamiseksi ja kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, mihin kuuluu moniarvoisuutta ja yhdistysvapautta ja sananvapautta koskevien perustuslain säännösten noudattaminen kaikilta osin; kehottaa lisäksi Kambodžan hallitusta kumoamaan kaikki äskettäiset perustuslakiin, rikoslakiin, poliittisista puolueista annettuun lakiin, ammattiyhdistyslakiin, valtiosta riippumattomista järjestöistä annettuun lakiin sekä muihin säädöksiin tehdyt muutokset, joilla rajoitetaan sananvapautta ja poliittisia vapauksia ja jotka eivät ole täysin Kambodžan velvoitteiden ja kansainvälisten vaatimusten mukaisia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että uskottava demokraattinen prosessi edellyttää ympäristöä, jossa poliittiset puolueet, kansalaisyhteiskunta ja tiedotusvälineet voivat hoitaa niille kuuluvat tehtävänsä ilman pelkoa, uhkailua tai mielivaltaisia rajoituksia; kehottaa hallitusta ryhtymään tarvittaviin toimiin sen varmistamiseksi, että CNRP:n hajottaminen perutaan ripeästi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen Kambodžan hallitusta lopettamaan kaikenlaisen häirinnän, väärinkäytökset ja poliittisperusteiset rikossyytteet, jotka kohdistuvat muun muassa poliittisen opposition jäseniin, ihmisoikeuksien puolustajiin, ammattiyhdistysaktivisteihin ja työntekijöiden oikeuksien puolustajiin, maaoikeusaktivisteihin ja muihin kansalaisaktivisteihin sekä toimittajiin; kehottaa Kambodžan hallitusta vapauttamaan viipymättä kaikki kansalaiset, jotka ovat vangittuina, koska he ovat harjoittaneet ihmisoikeuksiaan, myös James Ricketsonin, ja hylkäämään kaikki heitä vastaan nostetut syytteet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kannattaa päätöstä keskeyttää EU:n vaaliavun antaminen Kambodžalle; muistuttaa Kambodžaa demokraattisiin periaatteisiin ja perusihmisoikeuksiin liittyvistä kansallisista ja kansainvälisistä velvoitteista, joihin se on sitoutunut; kehottaa Kambodžan hallitusta tekemään uudistuksia, jotta voidaan edistää demokratiaa ja soveltaa kansainvälisesti tunnustettuja vähimmäisvaatimuksia tuleviin vaaliprosesseihin, mihin kuuluu vapaiden ja tasapuolisten monipuoluevaalien järjestäminen, aidosti riippumattoman kansallisen vaalilautakunnan perustaminen ja valtiosta riippumattomien järjestöjen sekä riippumattomien tiedotusvälineiden osallistuminen vaalien seurantaan ja niistä raportointiin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa Kambodžan hallitusta siitä, että sen on täytettävä demokraattisia periaatteita ja perusihmisoikeuksia koskevat velvoitteensa ja sitoumuksensa, jotka ovat keskeinen osa EU:n ja Kambodžan yhteistyösopimusta ja ”Kaikki paitsi aseet”-järjestelyn ehtoja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää myönteisenä EU:n ”Kaikki paitsi aseet”-järjestelyn puitteissa järjestettyä tiedonhankintamatkaa Kambodžaan ja kehottaa komissiota raportoimaan sen tuloksista parlamentille mahdollisimman pian; kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisia seuraamuksia Kambodžalle myönnettyjen kauppaetuuksien puitteissa, muun muassa ”Kaikki paitsi aseet”-järjestelyn mekanismien mukaisen tutkimuksen käynnistämistä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa EUH:ta ja komissiota laatimaan listan henkilöistä, jotka ovat vastuussa opposition hajottamisesta ja muista vakavista ihmisoikeusloukkauksista Kambodžassa, jotta voidaan mahdollisesti asettaa viisumirajoituksia ja jäädyttää heidän varansa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa seuraamaan tarkasti Kambodžan tilannetta; kehottaa EUH:ta ja jäsenvaltioita johtamaan tulevassa YK:n ihmisoikeusneuvoston 39. istunnossa toimia painokkaan päätöslauselman hyväksymiseksi Kambodžan ihmisoikeustilanteesta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa Kambodžan hallitusta uudistamaan yhteisymmärryspöytäkirjan YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston Kambodžan toimipisteen kanssa, kun pöytäkirjan voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2018; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, ASEANin pääsihteerille, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Kambodžan hallitukselle ja kansalliskokoukselle. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0348.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0497.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/132 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/132

---

P8_TA(2018)0350

Maastopalot Matin kaupungissa Attikan alueella Kreikassa heinäkuussa 2018

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 maastopaloista Matin kaupungissa Attikan alueella Kreikassa heinäkuussa 2018 ja EU:n vastauksesta (2018/2847(RSP))

(2019/C 433/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 174 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 174 artiklan,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi unionin pelastuspalvelumekanismista annetun päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta (COM(2017)0772), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi unionin pelastuspalvelumekanismista annetun päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta (COM(2017)0772),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja Pariisin sopimuksen, joka hyväksyttiin UNFCCC:n osapuolten 21. kokouksessa (COP 21) päätöksellä 1/CP.21, sekä Pariisissa Ranskassa 30. marraskuuta–11. joulukuuta 2015 pidetyn Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten 11. konferenssin (CMP11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja Pariisin sopimuksen, joka hyväksyttiin UNFCCC:n osapuolten 21. kokouksessa (COP 21) päätöksellä 1/CP.21, sekä Pariisissa Ranskassa 30. marraskuuta–11. joulukuuta 2015 pidetyn Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten 11. konferenssin (CMP11),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | toteaa, että heinäkuun 2018 maastopaloissa Matin kaupungissa Attikan alueella Kreikassa kuoli traagisesti 99 ja loukkaantui kymmeniä ihmisiä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että heinäkuun 2018 maastopaloissa Matin kaupungissa Attikan alueella Kreikassa kuoli traagisesti 99 ja loukkaantui kymmeniä ihmisiä;

| B. | ottaa huomioon, että nämä palot tuhosivat koteja, jolloin useita satoja ihmisiä jouduttiin evakuoimaan, vahingoittivat tuhoisasti paikallista ja alueellista infrastruktuuria ja luontoa sekä vaikuttivat siten maatalouteen ja muuhun taloudelliseen toimintaan, mukaan lukien matkailu- ja majoitusala; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että nämä palot tuhosivat koteja, jolloin useita satoja ihmisiä jouduttiin evakuoimaan, vahingoittivat tuhoisasti paikallista ja alueellista infrastruktuuria ja luontoa sekä vaikuttivat siten maatalouteen ja muuhun taloudelliseen toimintaan, mukaan lukien matkailu- ja majoitusala;

| C. | ottaa huomioon, että äärimmäiseen kuivuuteen liittyviä tilanteita ja metsäpaloja on yhä useammin, ne ovat rajumpia ja pulmallisempia ja vaikuttavat kaikkialle Eurooppaan, ja ilmastonmuutos on pahentanut tällaisia tilanteita; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että äärimmäiseen kuivuuteen liittyviä tilanteita ja metsäpaloja on yhä useammin, ne ovat rajumpia ja pulmallisempia ja vaikuttavat kaikkialle Eurooppaan, ja ilmastonmuutos on pahentanut tällaisia tilanteita;

| D. | toteaa, että ilmastonmuutoksen torjumiseen investoiminen on kiireellinen toimenpide, jonka avulla voidaan ehkäistä kuivuutta ja maastopaloja; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että ilmastonmuutoksen torjumiseen investoiminen on kiireellinen toimenpide, jonka avulla voidaan ehkäistä kuivuutta ja maastopaloja;

| E. | ottaa huomioon, että Kreikka, Ruotsi ja Latvia pyysivät EU:lta tukea unionin pelastuspalvelumekanismin kautta kesällä 2018 maastopalojen takia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Kreikka, Ruotsi ja Latvia pyysivät EU:lta tukea unionin pelastuspalvelumekanismin kautta kesällä 2018 maastopalojen takia;

| 1. | ilmaisee vilpittömän osanottonsa perheille, joiden omaisia menehtyi Attikan alueen maastopaloissa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ilmaisee myötätuntonsa kaikille asukkaille, jotka ovat joutuneet kärsimään Attikan alueen maastopaloista; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osoittaa kunnioitustaan niille palomiehille, rannikkovartioston henkilöstölle, vapaaehtoisille ja muille ihmisille, jotka vaaransivat henkensä sammuttaessaan maastopaloja ja pelastaessaan kanssaihmisiään; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa unionin pelastuspalvelumekanismin roolia lentokoneiden, ajoneuvojen, lääkintähenkilöstön ja palomiesten hälyttämisessä apuun eri puolilta EU:ta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että elintärkeän infrastruktuurin palauttamisessa ja raivaustoimissa voidaan luonnonkatastrofin jälkeen hyödyntää EU:n eri rahastoja, kuten EU:n solidaarisuusrahastoa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toistaa, että EU:n koheesiorahastosta maastopalojen ennaltaehkäisyyn ja hätäaputoimiin antama tuki on tärkeää, ja kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti tätä rahoitusta ja tiedottamaan yleisölle metsäpalojen riskistä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että tarvitaan lisää tieteellistä tutkimusta riskinarviointimekanismeista sekä ennaltaehkäisy- ja varhaisvaroitusjärjestelmistä ja näiden ilmiöiden muista torjuntakeinoista ja että alueiden ja jäsenvaltioiden on jaettava tietoa kokemuksistaan ja parhaista käytännöistä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaa, että Maailman ilmatieteellisen järjestön 1. elokuuta 2018 julkistama asiakirja (2) osoittaa, että vuoden 2018 helleaalto Euroopassa liittyy ilmastonmuutokseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan sellaiset tavoitteet ja toteuttamaan sellaista ilmastopolitiikkaa, että Pariisin COP21-sopimuksen mukaiset sitoumukset täytetään; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että on varmistettava tulvien ennaltaehkäisy metsäpaloista kärsineillä alueilla, jotta estettäisiin lisätuhoja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon metsäpalojen riskin ja ekosysteemiin perustuvan metsän- ja maisemanhoidon, kun arvioidaan EU:n nykyisiä toimenpiteitä, kuten EU:n metsästrategiaa ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevaa EU:n strategiaa, ja mukauttamaan niitä, mikäli niissä havaitaan puutteita; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa neuvostoa ja komissiota saattamaan parlamentin kanssa päätökseen toimielinten neuvottelut uudesta unionin pelastuspalvelumekanismista sekä rescEU:n perustamisesta vuoden 2018 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle, jäsenvaltioiden hallituksille sekä paloalueiden alueviranomaisille. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  https://public.wmo.int/en/media/news/july-sees-extreme-weather-high-impacts

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/134 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/134

---

P8_TA(2018)0351

Khan al-Ahmarin ja muiden beduiinikylien purkamisuhka

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 Khan al-Ahmarin ja muiden beduiinikylien purkamisuhasta (2018/2849(RSP))

(2019/C 433/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Israelin ja Palestiinan konfliktista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Israelin ja Palestiinan konfliktista,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin 7. syyskuuta 2018 antaman julkilausuman Khan al-Ahmarin kaavailtuun purkamiseen liittyvistä uusimmista vaiheista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin 7. syyskuuta 2018 antaman julkilausuman Khan al-Ahmarin kaavailtuun purkamiseen liittyvistä uusimmista vaiheista,

| — | ottaa huomioon kansainvälistä humanitaarista oikeutta koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälistä humanitaarista oikeutta koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon Ranskan, Saksan, Italian, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan Khan al-Ahmarin kylästä 10. syyskuuta 2018 antaman yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan, Saksan, Italian, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan Khan al-Ahmarin kylästä 10. syyskuuta 2018 antaman yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon neljännen Geneven sopimuksen vuodelta 1949 ja erityisesti sen 49, 50, 51 ja 53 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neljännen Geneven sopimuksen vuodelta 1949 ja erityisesti sen 49, 50, 51 ja 53 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon 24. elokuuta 2018 julkaiseman puolivuotisraportin EU:n rahoittamien rakennusten tuhoamisesta ja takavarikoinnista Länsirannalla ja Itä-Jerusalemissa tammikuun ja kesäkuun 2018 välisenä aikana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon 24. elokuuta 2018 julkaiseman puolivuotisraportin EU:n rahoittamien rakennusten tuhoamisesta ja takavarikoinnista Länsirannalla ja Itä-Jerusalemissa tammikuun ja kesäkuun 2018 välisenä aikana,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Israelin korkein oikeus hylkäsi 5. syyskuuta 2018 Khan al-Ahmarin asukkaiden esittämät vetoomukset; ottaa huomioon, että korkein oikeus katsoi asiaankuuluvilla viranomaisilla olevan oikeus panna toimeen asukkaiden suunniteltu siirto Jahalin Westiin; ottaa huomioon, että korkein oikeus antoi Israelin viranomaisille luvan aloittaa Khan al-Ahmarin purkusuunnitelmien toimeenpanon; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Israelin korkein oikeus hylkäsi 5. syyskuuta 2018 Khan al-Ahmarin asukkaiden esittämät vetoomukset; ottaa huomioon, että korkein oikeus katsoi asiaankuuluvilla viranomaisilla olevan oikeus panna toimeen asukkaiden suunniteltu siirto Jahalin Westiin; ottaa huomioon, että korkein oikeus antoi Israelin viranomaisille luvan aloittaa Khan al-Ahmarin purkusuunnitelmien toimeenpanon;

| B. | ottaa huomioon, että Khan al-Ahmar on yksi niistä 46 beduiiniyhteisöstä, joihin YK:n mukaan kohdistuu suuri riski joutua pakkosiirron kohteeksi Länsirannan keskiosassa; toteaa, että yhteisö koostuu 32 perheestä ja yhteensä 173 henkilöstä, joista 92 on alaikäisiä; ottaa huomioon, että Israelin armeija on antanut käskyn purkaa kylän kaikki rakennukset; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Khan al-Ahmar on yksi niistä 46 beduiiniyhteisöstä, joihin YK:n mukaan kohdistuu suuri riski joutua pakkosiirron kohteeksi Länsirannan keskiosassa; toteaa, että yhteisö koostuu 32 perheestä ja yhteensä 173 henkilöstä, joista 92 on alaikäisiä; ottaa huomioon, että Israelin armeija on antanut käskyn purkaa kylän kaikki rakennukset;

| C. | ottaa huomioon, että vuonna 2010 Israelin korkein oikeus teki päätöksen, jonka mukaan Khan al-Ahmar oli kokonaisuudessaan rakennettu laittomasti aluesuunnittelu- ja kaavoituslakien vastaisesti ja että se oli sen vuoksi purettava; ottaa huomioon, että korkein oikeus korosti myös, että Israelin viranomaisten oli etsittävä soveltuva vaihtoehto koululle ja yhteisön asukkaille; ottaa huomioon, että Israelin valtio on ilmoittanut kirjallisesti, mitä se aikoo tarjota Abu Disissä sijaitsevaan Jahalin Westiin siirtyville perheille, sekä maininnut mahdollisuudesta rakentaa Jerikon itäpuolelle toinen uusi asuinpaikka; ottaa huomioon, että Khan al-Ahmarin yhteisö on kieltäytynyt siirtymästä asuinseudultaan; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuonna 2010 Israelin korkein oikeus teki päätöksen, jonka mukaan Khan al-Ahmar oli kokonaisuudessaan rakennettu laittomasti aluesuunnittelu- ja kaavoituslakien vastaisesti ja että se oli sen vuoksi purettava; ottaa huomioon, että korkein oikeus korosti myös, että Israelin viranomaisten oli etsittävä soveltuva vaihtoehto koululle ja yhteisön asukkaille; ottaa huomioon, että Israelin valtio on ilmoittanut kirjallisesti, mitä se aikoo tarjota Abu Disissä sijaitsevaan Jahalin Westiin siirtyville perheille, sekä maininnut mahdollisuudesta rakentaa Jerikon itäpuolelle toinen uusi asuinpaikka; ottaa huomioon, että Khan al-Ahmarin yhteisö on kieltäytynyt siirtymästä asuinseudultaan;

| D. | ottaa huomioon, että neljännen Geneven sopimuksen mukaan miehitetyn alueen asukkaiden pakkosiirrot ovat kiellettyjä, elleivät väestön turvallisuus tai pakottavat sotilaalliset syyt niin vaadi, ja ne loukkaavat vakavasti kansainvälistä humanitaarista oikeutta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että neljännen Geneven sopimuksen mukaan miehitetyn alueen asukkaiden pakkosiirrot ovat kiellettyjä, elleivät väestön turvallisuus tai pakottavat sotilaalliset syyt niin vaadi, ja ne loukkaavat vakavasti kansainvälistä humanitaarista oikeutta;

| E. | ottaa huomioon, että Israelin viranomaiset rajoittavat Länsirannan C-alueen palestiinalaisasukkaiden rakennustoimintaa erittäin voimakkaasti; toteaa, että viranomaismääräykset tekevät palestiinalaisten laillisesta rakennustoiminnasta alueella melkein mahdotonta ja niitä käytetään keinona palestiinalaisten häätämiseen ja siirtokuntatoiminnan laajentamiseen; ottaa huomioon, että Israelin siirtokunnat ovat kansainvälisen oikeuden mukaan laittomia ja merkittävä este rauhanpyrkimyksille; ottaa huomioon, että kansainvälisen oikeuden mukaan jokaisella kolmannella osapuolella, myös EU:n jäsenvaltioilla, on velvollisuus olla tunnustamatta, avustamatta tai tukematta miehitetyllä alueella olevia siirtokuntia sekä velvollisuus konkreettisesti vastustaa niitä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Israelin viranomaiset rajoittavat Länsirannan C-alueen palestiinalaisasukkaiden rakennustoimintaa erittäin voimakkaasti; toteaa, että viranomaismääräykset tekevät palestiinalaisten laillisesta rakennustoiminnasta alueella melkein mahdotonta ja niitä käytetään keinona palestiinalaisten häätämiseen ja siirtokuntatoiminnan laajentamiseen; ottaa huomioon, että Israelin siirtokunnat ovat kansainvälisen oikeuden mukaan laittomia ja merkittävä este rauhanpyrkimyksille; ottaa huomioon, että kansainvälisen oikeuden mukaan jokaisella kolmannella osapuolella, myös EU:n jäsenvaltioilla, on velvollisuus olla tunnustamatta, avustamatta tai tukematta miehitetyllä alueella olevia siirtokuntia sekä velvollisuus konkreettisesti vastustaa niitä;

| F. | ottaa huomioon, että Khan al-Ahmar sijaitsee E1-käytävän alueella miehitetyllä Länsirannalla; toteaa, että vallitsevan tilanteen säilyttäminen tällä alueella on olennaisen tärkeää kahden valtion ratkaisun toteuttamiskelpoisuuden kannalta sekä alueellisesti yhtenäisen ja elinkelpoisen Palestiinan valtion perustamiseksi tulevaisuudessa; toteaa, että parlamentti on toistuvasti vastustanut kaikkia toimia, jotka heikentävät kahden valtion ratkaisun toteuttamiskelpoisuutta, ja kehottanut molempia osapuolia osoittamaan politiikkansa ja toimiensa kautta, että ne ovat aidosti sitoutuneita kahden valtion ratkaisuun, jotta voidaan palauttaa luottamus; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Khan al-Ahmar sijaitsee E1-käytävän alueella miehitetyllä Länsirannalla; toteaa, että vallitsevan tilanteen säilyttäminen tällä alueella on olennaisen tärkeää kahden valtion ratkaisun toteuttamiskelpoisuuden kannalta sekä alueellisesti yhtenäisen ja elinkelpoisen Palestiinan valtion perustamiseksi tulevaisuudessa; toteaa, että parlamentti on toistuvasti vastustanut kaikkia toimia, jotka heikentävät kahden valtion ratkaisun toteuttamiskelpoisuutta, ja kehottanut molempia osapuolia osoittamaan politiikkansa ja toimiensa kautta, että ne ovat aidosti sitoutuneita kahden valtion ratkaisuun, jotta voidaan palauttaa luottamus;

| G. | toteaa, että kymmenen EU:n jäsenvaltiota tukee Khan al-Ahmarissa käynnissä olevia humanitaarisia ohjelmia, kuten alakoulun rakentamista, ja että arviolta 315 000 euron arvosta EU:n rahoittamaa humanitaarista apua on nyt uhattuna; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että kymmenen EU:n jäsenvaltiota tukee Khan al-Ahmarissa käynnissä olevia humanitaarisia ohjelmia, kuten alakoulun rakentamista, ja että arviolta 315 000 euron arvosta EU:n rahoittamaa humanitaarista apua on nyt uhattuna;

| H. | ottaa huomioon, että Palestiinaan nimitetyn EU:n edustajan toimiston mukaan miehitetyllä Länsirannan alueella ja Itä-Jerusalemissa asuvien palestiinalaisten omaisuuden tuhoaminen ja takavarikointi on jatkunut vuoden 2018 alkupuoliskolla; toteaa, että Khan al-Ahmarin purkaminen ei lupaisi mitään hyvää Länsirannan kymmenille muille beduiiniyhteisöille; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Palestiinaan nimitetyn EU:n edustajan toimiston mukaan miehitetyllä Länsirannan alueella ja Itä-Jerusalemissa asuvien palestiinalaisten omaisuuden tuhoaminen ja takavarikointi on jatkunut vuoden 2018 alkupuoliskolla; toteaa, että Khan al-Ahmarin purkaminen ei lupaisi mitään hyvää Länsirannan kymmenille muille beduiiniyhteisöille;

| 1. | yhtyy korkean edustajan / varapuheenjohtajan, Ranskan, Saksan, Italian, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan Israelin hallitukselle antamaan kehotukseen luopua uudelleensijoittamissuunnitelmasta, joka johtaisi Khan al-Ahmarin purkamiseen ja sen asukkaiden siirtämiseen pakolla muualle; pitää äärimmäisen tärkeänä, että EU pysyy edelleen yhtenäisenä tässä asiassa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | varoittaa Israelin viranomaisia siitä, että Khan al-Ahmarin purkaminen ja sen asukkaiden pakkosiirto loukkaisivat vakavasti kansainvälistä humanitaarista oikeutta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ilmaisee huolensa Khan al-Ahmarin purkamisen vaikutuksista, sillä se vaarantaisi entisestään kahden valtion ratkaisun toteuttamiskelpoisuuden ja heikentäisi rauhannäkymiä; toteaa jälleen, että kahden valtion ratkaisun toteuttamiskelpoisuuden suojeleminen ja säilyttäminen on välitön tavoite EU:n politiikoissa ja toimissa, jotka liittyvät Israelin ja Palestiinan väliseen konfliktiin ja Lähi-idän rauhanprosessiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | edellyttää, että mikäli Khan al-Ahmarin purkaminen ja sen asukkaiden häätö pannaan toimeen, EU:n reaktio suhteutetaan tämän käänteen vakavuuteen ja se on johdonmukainen unionin Khan al-Ahmarin yhteisölle jo pitkään antaman tuen kanssa; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tehostamaan EU:n yhteydenpitoa Israelin viranomaisten kanssa, jotta C-alueen palestiinalaisväestön oikeuksia kunnioitettaisiin kaikilta osin, ja vaatimaan Israelilta korvausta EU:n rahoittaman infrastruktuurin tuhoamisen vuoksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vaatii, että Israelin hallitus lakkaa välittömästi uhkailemasta Negevin autiomaassa ja miehitetyn Länsirannan C-alueella eläviä beduiiniyhteisöjä rakennusten purkamisella ja asukkaiden häätämisellä; korostaa, että talojen, koulujen ja muun keskeisen infrastruktuurin purkaminen miehitetyllä palestiinalaisalueella on kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaan laitonta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että Israelilla on neljännen Geneven sopimuksen mukaisesti täysi vastuu tarvittavien palvelujen, kuten koulutuksen, terveydenhuollon ja hyvinvointipalvelujen, tarjoamisesta sen miehittämillä alueilla asuville ihmisille; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on edelleen täysin vakuuttunut siitä, että ainoa kestävä ratkaisu Lähi-idän konfliktiin on se, että kaksi demokraattista valtiota, Israel ja Palestiina, elävät rinnakkain rauhassa vuoden 1967 rajaan perustuvien turvallisten ja tunnustettujen rajojen sisällä ja että Jerusalem on kummankin valtion pääkaupunki; tuomitsee yksipuoliset päätökset tai toimet, jotka saattaisivat heikentää tämän ratkaisun toteutumismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Israelin viranomaisia lopettamaan välittömästi siirtokuntien laajentamisen ja aloittamaan niiden purkamisen; edellyttää EU:n pysyvän järkähtämättä kannassaan tässä kysymyksessä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n erityisedustajalle Lähi-idän rauhanprosessissa, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Yhdistyneiden kansakuntien Lähi-idän rauhanprosessin erityiskoordinaattorille, Israelin knessetille ja hallitukselle, palestiinalaishallinnon presidentille ja Palestiinan lakiasäätävälle neuvostolle. |
| --- | --- |

9.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/136 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/136

---

P8_TA(2018)0352

Euroopan unionin strategia muoveista kiertotaloudessa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 Euroopan unionin strategiasta muoveista kiertotaloudessa (2018/2035(INI))

(2019/C 433/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon EU:n strategiasta muoveista kiertotaloudessa (COM(2018)0028), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon EU:n strategiasta muoveista kiertotaloudessa (COM(2018)0028),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission kertomuksen oxo-hajoavan muovin, myös oxo-hajoavien muovisten kantokassien, käytön ympäristövaikutuksista (COM(2018)0035), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission kertomuksen oxo-hajoavan muovin, myös oxo-hajoavien muovisten kantokassien, käytön ympäristövaikutuksista (COM(2018)0035),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon ja komission yksiköiden valmisteluasiakirjan kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (COM(2018)0032), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon ja komission yksiköiden valmisteluasiakirjan kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (COM(2018)0032),

| — | ottaa huomioon komission ekologista suunnittelua koskevan työsuunnitelman vuosiksi 2016–2019 (COM(2016)0773) ja etenkin tavoitteen määrittää entistä tarkempia tuotekohtaisia vaatimuksia ja entistä horisontaalisempia vaatimuksia, jotka koskevat esimerkiksi kestävyyttä, korjattavuutta, kehittämiskelpoisuutta, purkamisen mahdollistavaa rakennetta sekä mahdollisuutta uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ekologista suunnittelua koskevan työsuunnitelman vuosiksi 2016–2019 (COM(2016)0773) ja etenkin tavoitteen määrittää entistä tarkempia tuotekohtaisia vaatimuksia ja entistä horisontaalisempia vaatimuksia, jotka koskevat esimerkiksi kestävyyttä, korjattavuutta, kehittämiskelpoisuutta, purkamisen mahdollistavaa rakennetta sekä mahdollisuutta uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen,

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kierto kuntoon – kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma” (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kierto kuntoon – kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma” (COM(2015)0614),

| — | ottaa huomioon romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/849 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/849 (1),

| — | ottaa huomioon kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/850 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/850 (2),

| — | ottaa huomioon jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/851 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/851 (3),

| — | ottaa huomioon pakkauksista ja pakkausjätteestä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/852 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pakkauksista ja pakkausjätteestä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/852 (4),

| — | ottaa huomioon direktiivin 94/62/EY muuttamisesta kevyiden muovisten kantokassien kulutuksen vähentämisen osalta 29. huhtikuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/720 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon direktiivin 94/62/EY muuttamisesta kevyiden muovisten kantokassien kulutuksen vähentämisen osalta 29. huhtikuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/720 (5),

| — | ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (6), jäljempänä ’ekologista suunnittelua koskeva direktiivi’, sekä kyseisen direktiivin mukaisesti hyväksytyt täytäntöönpanoasetukset ja vapaaehtoiset sopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (6), jäljempänä ’ekologista suunnittelua koskeva direktiivi’, sekä kyseisen direktiivin mukaisesti hyväksytyt täytäntöönpanoasetukset ja vapaaehtoiset sopimukset,

| — | ottaa huomioon vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta 20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1386/2013/EU (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta 20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1386/2013/EU (7),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät ekoinnovoinnista ja kiertotalouteen siirtymisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät ekoinnovoinnista ja kiertotalouteen siirtymisestä,

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2017 laaditun Eurobarometri-erityistutkimuksen nro 468 ”EU:n kansalaisten asenteet ympäristöä kohtaan”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2017 laaditun Eurobarometri-erityistutkimuksen nro 468 ”EU:n kansalaisten asenteet ympäristöä kohtaan”,

| — | ottaa huomioon Pariisin ilmastonmuutossopimuksen ja ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sopimuspuolten 21. konferenssin (COP 21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisin ilmastonmuutossopimuksen ja ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sopimuspuolten 21. konferenssin (COP 21),

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselman ”Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development”, joka hyväksyttiin YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa 25. syyskuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselman ”Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development”, joka hyväksyttiin YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa 25. syyskuuta 2015,

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Resurssitehokkuus: siirtyminen kohti kiertotaloutta” (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Resurssitehokkuus: siirtyminen kohti kiertotaloutta” (8),

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Tuotteiden käyttöiän pidentäminen: kuluttajien ja yritysten saama hyöty” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Tuotteiden käyttöiän pidentäminen: kuluttajien ja yritysten saama hyöty” (9),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman ”Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteiden yhteydessä” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman ”Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteiden yhteydessä” (10),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön ja kalatalousvaliokunnan lausunnon (A8-0262/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön ja kalatalousvaliokunnan lausunnon (A8-0262/2018),

| A. | ottaa huomioon, että muovi on tärkeä materiaali, jota käytetään laajalti kaikissa arvoketjuissa ja josta on hyötyä yhteiskunnassamme ja taloudessamme, jos sitä hyödynnetään ja hallitaan vastuullisesti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että muovi on tärkeä materiaali, jota käytetään laajalti kaikissa arvoketjuissa ja josta on hyötyä yhteiskunnassamme ja taloudessamme, jos sitä hyödynnetään ja hallitaan vastuullisesti;

| B. | toteaa, että muovin nykyisillä tuotanto-, käyttö- ja käsittelytavoilla on tuhoisia ympäristö-, ilmasto- ja talousvaikutuksia ja mahdollisia kielteisiä terveysvaikutuksia sekä ihmisiin että eläimiin; toteaa, että keskeisenä haasteena on näin ollen tuottaa ja käyttää muovia vastuullisesti ja kestävällä tavalla, jotta voidaan vähentää muovijätteen muodostumista ja vaarallisten aineiden käyttöä muoveissa mahdollisuuksien mukaan; toteaa, että tutkimuksella ja innovoinnilla uusiin ja vaihtoehtoisiin teknologioihin on tärkeä rooli tässä suhteessa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että muovin nykyisillä tuotanto-, käyttö- ja käsittelytavoilla on tuhoisia ympäristö-, ilmasto- ja talousvaikutuksia ja mahdollisia kielteisiä terveysvaikutuksia sekä ihmisiin että eläimiin; toteaa, että keskeisenä haasteena on näin ollen tuottaa ja käyttää muovia vastuullisesti ja kestävällä tavalla, jotta voidaan vähentää muovijätteen muodostumista ja vaarallisten aineiden käyttöä muoveissa mahdollisuuksien mukaan; toteaa, että tutkimuksella ja innovoinnilla uusiin ja vaihtoehtoisiin teknologioihin on tärkeä rooli tässä suhteessa;

| C. | ottaa huomioon, että nämä vaikutukset huolestuttavat laajalti suurta yleisöä, sillä 74 prosenttia EU:n kansalaisista on huolissaan muovisten päivittäistavaroiden vaikutuksesta terveyteen ja 87 prosenttia on huolissaan ympäristövaikutuksista; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että nämä vaikutukset huolestuttavat laajalti suurta yleisöä, sillä 74 prosenttia EU:n kansalaisista on huolissaan muovisten päivittäistavaroiden vaikutuksesta terveyteen ja 87 prosenttia on huolissaan ympäristövaikutuksista;

| D. | katsoo, että olisi hyödynnettävä tämänhetkistä poliittista ilmapiiriä ja siirryttävä kestävään muovin kiertotalouteen, jossa asetetaan etusijalle muovijätteen syntymisen ehkäisy jätehierarkian mukaisesti; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että olisi hyödynnettävä tämänhetkistä poliittista ilmapiiriä ja siirryttävä kestävään muovin kiertotalouteen, jossa asetetaan etusijalle muovijätteen syntymisen ehkäisy jätehierarkian mukaisesti;

| E. | toteaa, että useat jäsenvaltiot ovat jo ottaneet käyttöön kansallisia lainsäädäntötoimia kosmetiikkaan tarkoituksella lisättyjen mikromuovien kieltämiseksi; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että useat jäsenvaltiot ovat jo ottaneet käyttöön kansallisia lainsäädäntötoimia kosmetiikkaan tarkoituksella lisättyjen mikromuovien kieltämiseksi;

| F. | toteaa, että Euroopan mailla on ollut tapana viedä muovijätettä myös maihin, joissa epäasialliset jätehuolto- ja kierrätysjärjestelmät aiheuttavat ympäristövahinkoja ja vaarantavat paikallisyhteisöjen ja etenkin jätteenkäsittelijöiden terveyden; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Euroopan mailla on ollut tapana viedä muovijätettä myös maihin, joissa epäasialliset jätehuolto- ja kierrätysjärjestelmät aiheuttavat ympäristövahinkoja ja vaarantavat paikallisyhteisöjen ja etenkin jätteenkäsittelijöiden terveyden;

| G. | toteaa, että muovijäte on maailmanlaajuinen ongelma ja että kansainvälistä yhteistyötä tarvitaan haasteeseen vastaamiseksi; toteaa, että EU on sitoutunut saavuttamaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, joista useat ovat merkityksellisiä muovien mereen ja maahan kohdistuvia vaikutuksia rajoittavan kestävän kulutuksen ja tuotannon kannalta; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että muovijäte on maailmanlaajuinen ongelma ja että kansainvälistä yhteistyötä tarvitaan haasteeseen vastaamiseksi; toteaa, että EU on sitoutunut saavuttamaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, joista useat ovat merkityksellisiä muovien mereen ja maahan kohdistuvia vaikutuksia rajoittavan kestävän kulutuksen ja tuotannon kannalta;

| H. | toteaa, että muovien maailmanlaajuinen vuotuinen tuotanto oli 322 miljoonaa tonnia vuonna 2015 ja että sen odotetaan kaksinkertaistuvan seuraavien 20 vuoden kuluessa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että muovien maailmanlaajuinen vuotuinen tuotanto oli 322 miljoonaa tonnia vuonna 2015 ja että sen odotetaan kaksinkertaistuvan seuraavien 20 vuoden kuluessa;

| I. | ottaa huomioon, että EU:ssa syntyy joka vuosi 25,8 miljoonaa tonnia muovijätettä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU:ssa syntyy joka vuosi 25,8 miljoonaa tonnia muovijätettä;

| J. | toteaa, että EU:ssa muovijätteestä kerätään kierrätykseen vain 30 prosenttia; ottaa huomioon, että ainoastaan kuusi prosenttia markkinoille saatetusta muovista valmistetaan kierrätetystä muovista; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että EU:ssa muovijätteestä kerätään kierrätykseen vain 30 prosenttia; ottaa huomioon, että ainoastaan kuusi prosenttia markkinoille saatetusta muovista valmistetaan kierrätetystä muovista;

| K. | toteaa, että kaatopaikalle päätyvän (31 prosenttia) ja poltettavan (39 prosenttia) muovijätteen osuus on edelleen korkea; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että kaatopaikalle päätyvän (31 prosenttia) ja poltettavan (39 prosenttia) muovijätteen osuus on edelleen korkea;

| L. | toteaa, että noin 95 prosenttia muovipakkausten arvosta karkaa tällä hetkellä taloutemme ulkopuolelle, mistä aiheutuu vuosittain 70–105 miljardin euron tappiot; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että noin 95 prosenttia muovipakkausten arvosta karkaa tällä hetkellä taloutemme ulkopuolelle, mistä aiheutuu vuosittain 70–105 miljardin euron tappiot;

| M. | toteaa, että muovipakkausten kierrätystavoite vuonna 2030 on EU:ssa 55 prosenttia; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että muovipakkausten kierrätystavoite vuonna 2030 on EU:ssa 55 prosenttia;

| N. | toteaa, että muovin kierrättäminen saa aikaan merkittäviä ilmastohyötyjä hiilidioksidipäästöjen vähenemisenä; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että muovin kierrättäminen saa aikaan merkittäviä ilmastohyötyjä hiilidioksidipäästöjen vähenemisenä;

| O. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti valtameriin päätyy joka vuosi 5–13 miljoonaa tonnia muovia ja että tähän mennessä valtamerissä on arviolta yli 150 miljoonaa tonnia muovia; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuisesti valtameriin päätyy joka vuosi 5–13 miljoonaa tonnia muovia ja että tähän mennessä valtamerissä on arviolta yli 150 miljoonaa tonnia muovia;

| P. | toteaa, että EU:n meriin ja valtameriin päätyy vuosittain 150 000–500 000 tonnia muovijätettä; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että EU:n meriin ja valtameriin päätyy vuosittain 150 000–500 000 tonnia muovijätettä;

| Q. | ottaa huomioon, että YK:n mainitsemien tutkimusten mukaan vuoteen 2050 valtamerissä on enemmän muovia kuin kaloja, jos asialle ei tehdä mitään; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että YK:n mainitsemien tutkimusten mukaan vuoteen 2050 valtamerissä on enemmän muovia kuin kaloja, jos asialle ei tehdä mitään;

| R. | toteaa, että 85 prosenttia rantojen roskista ja yli 80 prosenttia merien roskista on muovia; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että 85 prosenttia rantojen roskista ja yli 80 prosenttia merien roskista on muovia;

| S. | toteaa, että valtamerestä löytyy käytännöllisesti katsoen kaikentyyppisiä muovimateriaaleja Tyynenmeren jätepyörteestä, joka sisältää vähintään 79 000 tonnia muovia ja joka kelluu 1,6 miljoonan neliökilometrin kokoisella alueella, maapallon syrjäisimmille alueille saakka, kuten syvään valtamerenpohjaan ja arktiselle alueelle; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että valtamerestä löytyy käytännöllisesti katsoen kaikentyyppisiä muovimateriaaleja Tyynenmeren jätepyörteestä, joka sisältää vähintään 79 000 tonnia muovia ja joka kelluu 1,6 miljoonan neliökilometrin kokoisella alueella, maapallon syrjäisimmille alueille saakka, kuten syvään valtamerenpohjaan ja arktiselle alueelle;

| T. | ottaa huomioon, että merten roskat vaikuttavat myös haitallisesti taloudelliseen toimintaan ja ihmisen elintarvikeketjuun; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että merten roskat vaikuttavat myös haitallisesti taloudelliseen toimintaan ja ihmisen elintarvikeketjuun;

| U. | toteaa, että 90 prosenttia kaikista merilinnuista nielee muovihiukkasia; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että 90 prosenttia kaikista merilinnuista nielee muovihiukkasia;

| V. | katsoo, että muovijätteen koko vaikutusta kasveihin, eläimiin ja ihmisten terveyteen ei vielä ymmärretä; toteaa, että katastrofaaliset vaikutukset merten eliöstöön on dokumentoitu ja että yli 100 miljoonaa merieläintä kuolee joka vuosi valtamerten muovijätteiden takia; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että muovijätteen koko vaikutusta kasveihin, eläimiin ja ihmisten terveyteen ei vielä ymmärretä; toteaa, että katastrofaaliset vaikutukset merten eliöstöön on dokumentoitu ja että yli 100 miljoonaa merieläintä kuolee joka vuosi valtamerten muovijätteiden takia;

| W. | katsoo, että ratkaisuja meriin päätyvän muoviroskan torjumiseksi ei voida erottaa yleisestä muovistrategiasta; toteaa, että kalastuksen valvontaa koskevan asetuksen (11) 48 artikla, joka sisältää toimenpiteet, joiden tarkoituksena on edistää kadonneiden pyydysten talteen ottamista, on askel oikeaan suuntaan, mutta sen soveltamisala on liian rajallinen, koska jäsenvaltiot voivat vapauttaa valtaosan kalastusaluksista tästä velvoitteesta ja ilmoitusvaatimusten täytäntöönpano on edelleen heikkoa; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että ratkaisuja meriin päätyvän muoviroskan torjumiseksi ei voida erottaa yleisestä muovistrategiasta; toteaa, että kalastuksen valvontaa koskevan asetuksen (11) 48 artikla, joka sisältää toimenpiteet, joiden tarkoituksena on edistää kadonneiden pyydysten talteen ottamista, on askel oikeaan suuntaan, mutta sen soveltamisala on liian rajallinen, koska jäsenvaltiot voivat vapauttaa valtaosan kalastusaluksista tästä velvoitteesta ja ilmoitusvaatimusten täytäntöönpano on edelleen heikkoa;

| X. | ottaa huomioon, että parhaillaan harkitaan Euroopan alueellisen yhteistyön rahoituksen käyttöä Adrianmerellä toteutettaviin hankkeisiin, kuten uudet hallintovälineet ja hyvät käytännöt, jotta voidaan vähentää kalanpyydysten hylkäämistä ja mahdollisesti luopua siitä, muun muassa osoittamalla kalastuslaivastoille uusi rooli merten tarkkailijoina; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että parhaillaan harkitaan Euroopan alueellisen yhteistyön rahoituksen käyttöä Adrianmerellä toteutettaviin hankkeisiin, kuten uudet hallintovälineet ja hyvät käytännöt, jotta voidaan vähentää kalanpyydysten hylkäämistä ja mahdollisesti luopua siitä, muun muassa osoittamalla kalastuslaivastoille uusi rooli merten tarkkailijoina;

| Y. | toteaa, että jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet kansainvälisen yleissopimuksen aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä (MARPOL) ja niiden olisi pyrittävä panemaan sen määräykset täysimääräisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet kansainvälisen yleissopimuksen aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä (MARPOL) ja niiden olisi pyrittävä panemaan sen määräykset täysimääräisesti täytäntöön;

| Z. | toteaa, että haamukalastusta tapahtuu, kun meren eliöstöä jää saaliiksi, sotkeutuu, haavoittuu, nääntyy nälkään ja kuolee kadonneisiin tai hylättyihin muihin kuin biohajoaviin kalaverkkoihin, mertoihin ja siimoihin; toteaa, että pyydysten katoaminen tai hylkääminen aiheuttaa tämän haamukalastusilmiön; toteaa, että kalastuksen valvontaa koskevassa asetuksessa edellytetään pyydysten pakollista merkitsemistä ja vaaditaan myös ilmoittamaan kadonneista pyydyksistä ja ottamaan ne talteen; toteaa, että sen vuoksi jotkut kalastajat tuovat omasta aloitteestaan takaisin satamaan mereltä talteen otettuja kadonneita verkkoja; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että haamukalastusta tapahtuu, kun meren eliöstöä jää saaliiksi, sotkeutuu, haavoittuu, nääntyy nälkään ja kuolee kadonneisiin tai hylättyihin muihin kuin biohajoaviin kalaverkkoihin, mertoihin ja siimoihin; toteaa, että pyydysten katoaminen tai hylkääminen aiheuttaa tämän haamukalastusilmiön; toteaa, että kalastuksen valvontaa koskevassa asetuksessa edellytetään pyydysten pakollista merkitsemistä ja vaaditaan myös ilmoittamaan kadonneista pyydyksistä ja ottamaan ne talteen; toteaa, että sen vuoksi jotkut kalastajat tuovat omasta aloitteestaan takaisin satamaan mereltä talteen otettuja kadonneita verkkoja;

| AA. | toteaa, että vaikka vesiviljelyn osuutta merien roskaantumisessa on vaikea arvioida tarkasti, arvioiden mukaan 80 prosenttia meren roskista on muoveja ja mikromuoveja ja että 20–40 prosenttia kyseisistä meren muoviroskista liittyy ihmisen toimintaan merellä, kauppa- ja risteilyalukset mukaan luettuina, kun taas loput ovat peräisin maa-alueilta; ottaa huomioon, että FAO:n äskettäisen tutkimuksen (12) mukaan noin 10 prosenttia tulee kadonneista ja hylätyistä pyydyksistä; toteaa, että kadonneet ja hylätyt pyydykset ovat yksi meren muoviroskien osatekijä ja arviolta 94 prosenttia valtamereen päätyvästä muovista päätyy merenpohjaan, minkä vuoksi on hyödynnettävä Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa (EMKR), jotta kalastajat osallistuvat järjestelyihin jätteiden keräämiseksi merestä maksua tai muita taloudellisia ja aineellisia kannustimia vastaan; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että vaikka vesiviljelyn osuutta merien roskaantumisessa on vaikea arvioida tarkasti, arvioiden mukaan 80 prosenttia meren roskista on muoveja ja mikromuoveja ja että 20–40 prosenttia kyseisistä meren muoviroskista liittyy ihmisen toimintaan merellä, kauppa- ja risteilyalukset mukaan luettuina, kun taas loput ovat peräisin maa-alueilta; ottaa huomioon, että FAO:n äskettäisen tutkimuksen (12) mukaan noin 10 prosenttia tulee kadonneista ja hylätyistä pyydyksistä; toteaa, että kadonneet ja hylätyt pyydykset ovat yksi meren muoviroskien osatekijä ja arviolta 94 prosenttia valtamereen päätyvästä muovista päätyy merenpohjaan, minkä vuoksi on hyödynnettävä Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa (EMKR), jotta kalastajat osallistuvat järjestelyihin jätteiden keräämiseksi merestä maksua tai muita taloudellisia ja aineellisia kannustimia vastaan;

| AB. | toteaa, että EU:ssa pääsee ympäristöön vuosittain 75 000–300 000 tonnia mikromuoveja, mukaan luettuina mikromuovit, jotka on tarkoituksellisesti lisätty muovituotteisiin, tuotteiden käytön aikana vapautuvia muoveja ja muoveja, joita syntyy muovituotteiden hajoamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että EU:ssa pääsee ympäristöön vuosittain 75 000–300 000 tonnia mikromuoveja, mukaan luettuina mikromuovit, jotka on tarkoituksellisesti lisätty muovituotteisiin, tuotteiden käytön aikana vapautuvia muoveja ja muoveja, joita syntyy muovituotteiden hajoamisen yhteydessä;

| AC. | toteaa, että mikromuovit ja nanokokoiset hiukkaset aiheuttavat erityisiä poliittisia haasteita; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että mikromuovit ja nanokokoiset hiukkaset aiheuttavat erityisiä poliittisia haasteita;

| AD. | toteaa, että mikromuoveja löydetään 90 prosentista pullotettua vettä; |
| --- | --- |

AD.

toteaa, että mikromuoveja löydetään 90 prosentista pullotettua vettä;

| AE. | pitää myönteisenä, että komissio on pyytänyt kemikaalivirastoa tutkimaan tieteellistä perustaa kuluttajatuotteisiin ja ammattikäyttöön tarkoitettuihin tuotteisiin tarkoituksellisesti lisättyjen mikromuovien rajoittamiselle; |
| --- | --- |

AE.

pitää myönteisenä, että komissio on pyytänyt kemikaalivirastoa tutkimaan tieteellistä perustaa kuluttajatuotteisiin ja ammattikäyttöön tarkoitettuihin tuotteisiin tarkoituksellisesti lisättyjen mikromuovien rajoittamiselle;

| AF. | pitää myönteisenä sitä, että komissio on pyytänyt kemikaalivirastoa valmistelemaan ehdotuksen oxo-hajoavaa muovia koskevista mahdollisista rajoituksista; |
| --- | --- |

AF.

pitää myönteisenä sitä, että komissio on pyytänyt kemikaalivirastoa valmistelemaan ehdotuksen oxo-hajoavaa muovia koskevista mahdollisista rajoituksista;

| AG. | toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 311 artiklan mukaisesti uusien omien varojen käyttöönottoon sovelletaan erityistä lainsäätämisjärjestystä, joka edellyttää jäsenvaltioiden yksimielisyyttä ja parlamentin kuulemista; |
| --- | --- |

AG.

toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 311 artiklan mukaisesti uusien omien varojen käyttöönottoon sovelletaan erityistä lainsäätämisjärjestystä, joka edellyttää jäsenvaltioiden yksimielisyyttä ja parlamentin kuulemista;

Yleisiä huomioita

| 1. | pitää myönteisenä komission tiedonantoa ”EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa” (COM(2018)0028), joka on edistysaskel EU:n siirtymisessä lineaarisesta taloudesta kiertotalouteen; toteaa, että muovilla on hyödyllinen rooli taloudessamme ja jokapäiväisessä elämässämme mutta siitä aiheutuu samalla merkittäviä haittoja; katsoo, että sen vuoksi keskeisenä haasteena on hallita muoveja kestävällä tavalla koko arvoketjussa ja muuttaa näin tapaa, jolla me tuotamme ja käytämme muoveja, jotta arvo säilyy taloudessamme ympäristöä, ilmastoa ja kansanterveyttä vaarantamatta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että muovijätteen syntymisen ennaltaehkäisemisen olisi oltava jätepuitedirektiivissä määritetyllä tavalla ensimmäinen jätehierarkian mukainen painopiste; katsoo lisäksi, että muovin kierrätyksen huomattava tehostaminen on myös keskeistä kestävän talouskasvun tukemisen sekä ympäristönsuojelun ja kansanterveyden kannalta; kehottaa kaikkia sidosryhmiä pitämään Kiinan hiljattain muovijätteelle asettamaa tuontikieltoa mahdollisuutena investoida muovijätteen syntymisen ehkäisyyn muun muassa edistämällä uudelleenkäyttöä ja kiertotalouden mukaista tuotesuunnittelua sekä investoida huipputason keräys-, lajittelu- ja kierrätyslaitteistoihin EU:ssa; katsoo, että tässä mielessä parhaiden käytäntöjen vaihto on tärkeää erityisesti pk-yrityksille; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että muoveja koskevalla strategialla olisi oltava myös vipuvaikutus uusien, älykkäiden, kestävien ja kiertotalouteen perustuvien, koko arvoketjun kattavien liiketoiminta-, tuotanto- ja kulutusmallien kehittämiseen kulutus- ja tuotantotapojen kestävyyttä koskevan YK:n kestävän kehityksen tavoitteen 12 mukaisesti ulkoisten kustannusten sisällyttämisen kautta; kehottaa komissiota edistämään tässä mielessä selviä yhteyksiä unionin jäte-, kemikaali- ja tuotepolitiikkojen välillä myös kehittämällä myrkytöntä materiaalikiertoa seitsemännen ympäristöohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota laatimaan vuoden 2020 jälkeiselle ajalle kiertotaloutta ja biotaloutta koskevan politiikan, joka perustuu vankkaan tutkimus- ja innovointipilariin, ja varmistamaan uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä tarvittavat talousarviositoumukset; korostaa erityisesti tutkimuksen merkitystä, jotta voidaan kehittää innovatiivisia ratkaisuja ja ymmärtää, miten makro-, mikro- ja nanomuovit vaikuttavat ekosysteemeihin ja ihmisen terveyteen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | painottaa, että muovi on monipuolinen materiaali, jolla on monia käyttötarkoituksia, minkä vuoksi eri arvoketjuihin tarvitaan räätälöity, usein tuotekohtainen monimuotoisten ratkaisujen yhdistelmän sisältävä toimintatapa, jossa otetaan huomioon ympäristövaikutus, olemassa olevat vaihtoehdot, paikalliset ja alueelliset tarpeet ja varmistetaan käyttötarpeiden täyttyminen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että kaikkien sidosryhmien on osallistuttava koordinoituihin toimiin koko arvoketjussa, jotta ne voivat onnistua ja jotta saavutetaan sekä talouden että ympäristön, ilmaston ja terveyden kannalta myönteinen lopputulos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että vastuu jätteen syntymisen vähentämisestä on yhteinen ja että muovia koskevan yleisen huolestuneisuuden muuttaminen yleiseksi vastuullisuudeksi on edelleen merkittävä haaste; korostaa, että uusien kulutusmallien kehittäminen kuluttajien käyttäytymisen muutosta edistämällä on keskeistä tässä suhteessa; kehottaa lisäämään kuluttajien tietoisuutta muovijätteen aiheuttamasta saastumisesta, ennaltaehkäisyn merkityksestä sekä asianmukaisesta jätehuollosta ja olemassa olevista vaihtoehdoista; |
| --- | --- |

7.

Kierrätysnäkökohdat huomioon ottavasta suunnittelusta kiertonäkökohdat huomioon ottavaan suunnitteluun

| 8. | kehottaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia varmistamaan, että koko tuotteita ja jätteitä koskeva säännöstö pannaan täysimääräisesti ja nopeasti täytäntöön ja että sen noudattamista valvotaan; toteaa, että EU:ssa muovijätteestä kerätään kierrätykseen ainoastaan 30 prosenttia, mikä johtaa valtavaan resurssien tuhlaukseen; korostaa, että vuoteen 2030 mennessä muoveja ei enää hyväksytä kaatopaikoille ja että jäsenvaltioiden on käsiteltävä muovijätteensä direktiivissä 2008/98/EY vahvistettujen säännösten mukaisesti; muistuttaa, että jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä taloudellisia välineitä ja toimenpiteitä jätehierarkian soveltamisen kannustamiseksi; korostaa, että erilliset keräys- ja lajittelupisteet ovat tärkeitä, jotta voidaan varmistaa kierrätyksen korkea laatu ja edistää laadukkaiden uusioraaka-aineiden käyttöönottoa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa kaikkia teollisuuden sidosryhmiä aloittamaan heti konkreettisten toimien toteuttaminen sen varmistamiseksi, että kaikki pakkausmuovit ovat uudelleenkäytettäviä tai kierrätettäviä kustannustehokkaalla tavalla vuoteen 2030 mennessä, yhdistämään brändi-imagonsa kestäviin ja kiertotaloutta edistäviin liiketoimintamalleihin ja hyödyntämään markkinointikapasiteettiaan kestävien ja kiertotaloutta edistävien kulutustottumusten tunnetuksi tekemiseksi ja edistämiseksi; kehottaa komissiota seuraamaan ja arvioimaan kehitystä, edistämään parhaita käytäntöjä ja varmentamaan ympäristöväittämät ”viherpesun” välttämiseksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että kansalaisyhteiskunta olisi otettava asianmukaisella tavalla mukaan ja sille olisi annettava tietoja, jotta se voi saada teollisuuden vastuuseen sitoumuksistaan ja velvoitteistaan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota täyttämään velvoitteensa pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin keskeisten vaatimusten tarkistamiseksi ja vahvistamiseksi vuoden 2020 loppuun mennessä ottaen huomioon erilaisten pakkausmateriaalien suhteelliset ominaisuudet elinkaariarvioiden perusteella ja käsittelemään siinä erityisesti jätteen syntymisen ehkäisyä ja kiertonäkökohdat huomioon ottavaa suunnittelua; kehottaa komissiota ehdottamaan selkeitä, toteuttamiskelpoisia ja vaikuttavia vaatimuksia, jotka koskevat muun muassa muovien uudelleenkäytettävää ja kierrätettävää pakkaamista kustannustehokkaalla tavalla sekä ylipakkaamista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota tekemään resurssitehokkuudesta ja kierrätettävyydestä kattavia periaatteita, joihin sisältyy kiertoon perustuvien materiaalien, tuotteiden ja järjestelmien mahdollinen merkittävä rooli ja jota sovelletaan myös muihin muovituotteisiin kuin pakkauksiin; katsoo, että tämä voidaan saavuttaa muun muassa laajennetun tuottajan vastuun avulla, kehittämällä tuotestandardeja, tekemällä elinkaariarvioita, laajentamalla ekologista suunnittelua koskevaa lainsäädäntökehystä siten, että se kattaa kaikki keskeiset muovituoteryhmät, hyväksymällä ympäristömerkkejä koskevia säännöksiä ja panemalla täytäntöön ympäristöjalanjälkeä koskeva menetelmä; |
| --- | --- |

12.

Todellisten sisämarkkinoiden perustaminen kierrätetylle muoville

| 13. | toteaa, että on olemassa lukuisia syitä sille, että kierrätettävien muovien käyttö on vähäistä EU:ssa, mikä johtuu muun muassa alhaisista fossiilisten polttoaineiden hinnoista ja osittain tuista, luottamuksen puutteesta sekä korkealaatuisen tarjonnan puutteesta; korostaa, että kierrätettyjen raaka-aineiden vakaat sisämarkkinat ovat välttämättömät kiertotalouteen siirtymisen takaamiseksi; kehottaa komissiota puuttumaan näiden markkinoiden kohtaamiin esteisiin ja luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

13.

Laatustandardit ja varmentaminen

| 14. | kehottaa komissiota laatimaan viipymättä laatustandardit, jotta parannetaan luottamusta ja kannustetaan kierrätetyn muovin markkinoita; kehottaa komissiota näitä laatustandardeja kehittäessään ottamaan huomioon erilaiset kierrätyksen muodot, jotka sopivat yhteen eri tuotteiden käyttöominaisuuksien kanssa, ja samalla varmistamaan kansanterveyden, elintarvikkeiden turvallisuuden ja ympäristönsuojelun; kehottaa komissiota varmistamaan kierrätettävien materiaalien turvallisen käytön elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja kannustamaan innovointia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pyytää komissiota ottamaan huomioon riippumattomasta kolmannen osapuolen sertifioinnista saadut parhaat käytännöt ja kannustamaan kierrätettävien materiaalien sertifiointia, koska varmentaminen on välttämätöntä kierrätettäviin materiaaleihin kohdistuvan teollisuuden ja kuluttajien luottamuksen parantamiseksi; |
| --- | --- |

15.

Kierrätysmateriaalisisältö

| 16. | kehottaa kaikkia teollisuuden toimijoita muuntamaan yleiset sitoumuksensa lisätä kierrätetyn muovin käyttöä virallisiksi lupauksiksi ja toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että kierrätettyjen raaka-aineiden käytön edistämiseksi voidaan tarvita kierrätysmateriaalisisältöä koskevia pakollisia sääntöjä, koska kierrätettävien materiaalien markkinat eivät vielä toimi; kehottaa komissiota harkitsemaan EU:n markkinoille saatettujen tiettyjen muovituotteiden kierrätettyä sisältöä koskevien vähimmäisvaatimusten käyttöönottoa elintarvikkeiden turvallisuusvaatimuksia noudattaen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan alennetun arvonlisäveron käyttöönottoa tuotteille, jotka sisältävät kierrätysmateriaaleja; |
| --- | --- |

18.

Kiertotaloutta edistävät hankinnat

| 19. | korostaa, että julkiset hankinnat ovat tärkeä väline siirryttäessä kohti kiertotaloutta, koska niillä voidaan tehostaa innovointia liiketoimintamalleissa ja edistää resurssitehokkaita tuotteita ja palveluja; korostaa paikallis- ja alueviranomaisten roolia tässä suhteessa; kehottaa komissiota perustamaan kiertotaloutta edistäviä hankintoja koskevan EU:n oppimisverkoston pilottihankkeista saatujen kokemusten hyödyntämiseksi; katsoo, että näillä vapaaehtoisilla toimilla olisi tasoitettava perinpohjaisen vaikutustenarvioinnin pohjalta tietä kiertotaloutta edistäviä julkisia hankintoja koskeville sitoville EU:n säännöille ja kriteereille; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita luopumaan kaikista vääristyneistä kannustimista, jotka estävät saavuttamasta korkeinta mahdollista muovinkierrätysastetta; |
| --- | --- |

20.

Jätteiden ja kemikaalien välinen rajapinta

| 21. | kehottaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia optimoimaan maahantuotavien materiaalien ja tuotteiden valvontaa, jotta varmistetaan EU:n kemikaali- ja tuotelainsäädännön noudattaminen ja noudattamisen valvonta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | viittaa parlamentin päätöslauselmaan kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

22.

Muovijätteen syntymisen ehkäisy

Kertakäyttömuovit

| 23. | huomauttaa, että kertakäyttömuovien ympäristöön kohdistuvien haittavaikutusten käsittelemiseen ei ole olemassa yleisratkaisua, ja katsoo siksi, että tämän monimutkaisen ongelman ratkaisemiseksi tarvitaan sekä vapaaehtoisia toimia että sääntelytoimia ja kuluttajien tietoisuuden, käyttäytymisen ja osallistumisen muuttumista; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee merkille, että toimia on jo toteutettu joissakin jäsenvaltioissa ja suhtautuu siksi myönteisesti komission ehdotukseen erityisestä lainsäädäntökehyksestä, jolla vähennetään tiettyjen muovituotteiden, erityisesti kertakäyttömuovien, vaikutusta ympäristöön; katsoo, että tällä ehdotuksella olisi vähennettävä merkittävästi merien roskia, joista yli 80 prosenttia on muovia, ja edistettävä näin kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitetta kaikenlaisen meren saastumisen ehkäisemiseksi ja sen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää tärkeänä, että tässä kehyksessä tarjotaan jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille kunnianhimoisia erilaisia toimenpiteitä, joilla turvataan sisämarkkinoiden yhtenäisyys sekä saadaan aikaan näkyvä ja myönteinen ympäristövaikutus ja sosioekonominen vaikutus ja varmistetaan kuluttajille tarvittavat käyttöominaisuudet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toteaa, että kertakäyttöisten muovituotteiden vähentäminen ja rajoittaminen voivat luoda mahdollisuuksia kestäville liiketoimintamalleille; |
| --- | --- |

26.

| 27. | viittaa tätä ehdotusta koskevaan tavallisen lainsäätämisjärjestyksen mukaiseen käynnissä olevaan työhön; |
| --- | --- |

27.

| 28. | painottaa, että korkean erillisen keräys- ja kierrätysasteen saavuttamiseen ja jätteen määrän vähentämiseen on olemassa useita tapoja, mukaan luettuina laajennettua tuottajavastuuta koskevat järjestelmät, joiden maksut ovat mukautettuja, ja panttijärjestelmät sekä yleisön tietoisuuden parantaminen; ottaa huomioon toteutettujen järjestelyjen ansiot eri jäsenvaltioissa ja jäsenvaltioiden välisen parhaiden käytäntöjen vaihdon mahdollisuuden; korostaa, että tietyn järjestelmän valinta kuuluu jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten toimivaltaan; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee tyytyväisenä merkille, että direktiivin 94/62/EY mukaan jäsenvaltioiden on perustettava kaikkia pakkauksia koskeva pakollinen laajennettua tuottajavastuuta koskeva järjestelmä vuoden 2024 loppuun mennessä, ja kehottaa komissiota arvioimaan tämän velvoitteen laajentamista myös muihin muovituotteisiin direktiivin 2008/98/EY 8 ja 8 a artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee merkille Euroopan unionin omien varojen järjestelmää koskevan komission ehdotuksen (COM(2018)0325), jossa kansallinen osuus perustuu kierrättämättömän pakkausmuovijätteen määrään; painottaa, että osuuksien ohjaavan mahdollisen vaikutuksen on oltava yhdenmukainen jätehierarkian kanssa; korostaa näin ollen, että jätteen syntymisen ennaltaehkäisy olisi asetettava etusijalle; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita liittymään COP 22 -kokouksessa Marrakechissa marraskuussa 2016 perustettuun kansainväliseen liittoumaan muovikassien aiheuttaman pilaantumisen vähentämiseksi ja tukemaan sitä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että supermarketeilla on tärkeä osuus kertakäyttömuovien vähentämisessä EU:ssa; pitää myönteisenä aloitteita esimerkiksi muovittomista supermarkettien käytävistä, joiden avulla supermarketit voivat kokeilla kompostoitavia biomateriaaleja vaihtoehtoina muovipakkauksille; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on tyytyväinen komission satamien vastaanottolaitteita koskevaan direktiiviehdotukseen (COM(2018)0033), jolla pyritään merkittävästi vähentämään kalastajille pyydysten ja muovijätteen palauttamisesta satamiin aiheutuvia kuluja ja vaivaa; korostaa merkitystä, joka kalastajilla voisi olla etenkin muovijätteen keräämisessä mereltä kalastustoimintansa yhteydessä sekä sen palauttamisessa satamiin ja edelleen asianmukaiseen jätehuoltoon; painottaa, että komission ja jäsenvaltioiden olisi kannustettava tähän toimintaan siten, ettei kalastajille aiheutuisi kuluja siitä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää valitettavana, että kalastuksen valvontaa koskevan asetuksen 48 artiklan 3 kohdan täytäntöönpano kadonneiden pyydysten talteenoton ja niitä koskevan ilmoitusvelvollisuuden osalta ei sisältynyt komission vuoden 2017 arviointi- ja täytäntöönpanokertomukseen; korostaa tarvetta arvioida yksityiskohtaisesti kalastuksen valvontaa koskevan asetuksen vaatimusten täytäntöönpanoa pyydysten osalta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja alueita tukemaan suunnitelmia roskien keräämiseksi merellä siten, että kalastusalukset osallistuvat siihen mahdollisuuksien mukaan, ja ottamaan satamissa käyttöön palveluja meren roskien vastaanottamista ja hävittämistä varten sekä käytöstä poistettavien verkkojen kierrätysjärjestelmän; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään pyydysten merkitsemistä koskevien FAO:n vapaaehtoisten suuntaviivojen mukaisia suosituksia ja tekemään kalastusalan kanssa tiivistä yhteistyötä haamukalastuksen torjumiseksi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja alueita tehostamaan tietojen keruuta meren muoviroskista perustamalla ja panemalla täytäntöön elvyttämistoimien tueksi yksittäisten kalastusalusten kadottamia pyydyksiä koskevan EU:n laajuisen pakollisen digitaalisen ilmoitusjärjestelmän, jossa hyödynnetään alueellisten tietokantojen tietoja tietojen jakamiseksi Euroopan kalastuksenvalvontaviraston hallinnoimassa unionin tietokannassa, tai kehittämään SafeSeaNet-järjestelmää käyttäjäystävälliseksi EU:n laajuiseksi järjestelmäksi, jonka avulla kalastajien on mahdollista ilmoittaa kadonneista pyydyksistä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että jäsenvaltioiden on pyrittävä entistä painokkaammin laatimaan strategioita ja suunnitelmia, jotta voidaan vähentää kalanpyydysten hylkäämistä mereen, esimerkiksi EMKR:n avustusten, rakennerahastojen ja Euroopan alueellisen yhteistyön tuen sekä tarpeellisen ja aktiivisen alueellisen osallistumisen kautta; |
| --- | --- |

37.

Biopohjaiset muovit, biohajoavuus ja kompostoitavuus

| 38. | kannustaa vahvasti komissiota laatimaan selkeät täydentävät standardit, yhtenäistetyt säännöt ja määritelmät, jotka koskevat biopohjaisia materiaaleja, biohajoavuutta (raaka-aineesta riippumattomana ominaisuutena) ja kompostoitavuutta, jotta voidaan torjua vallalla olevia väärinkäsityksiä ja antaa kuluttajille selkeitä tietoja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että kestävän biotalouden edistäminen voi vähentää Euroopan riippuvuutta tuontiraaka-aineista; korostaa biopohjaisten ja biohajoavien muovien mahdollista roolia, kun niistä on osoitettu olevan hyötyä elinkaarinäkökulmasta katsottuna; katsoo, että biohajoavuutta on arvioitava asianmukaisissa todellisissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | painottaa, että biohajoavat ja kompostoitavat muovit voivat auttaa siirtymisessä kiertotalouteen mutta niitä ei voi pitää yleisratkaisuna merten roskaantumiseen eikä niillä saisi oikeuttaa tarpeettomia kertakäyttösovelluksia; kehottaa siksi komissiota laatimaan biohajoavista muoveista valmistetuttuja hyödyllisiä tuotteita ja käyttökohteita koskevat selvät kriteerit, maataloudessa käytettävät pakkaukset ja sovellukset mukaan luettuina; kehottaa tekemään lisää tätä asiaa koskevia tutkimus- ja kehittämisinvestointeja; korostaa, että biohajoavia ja muita kuin biohajoavia muoveja on kohdeltava jätehuollon näkökulmasta eri tavoin; |
| --- | --- |

40.

| 41. | painottaa, että biopohjaiset muovit tarjoavat mahdollisuuden raaka-aineiden osittaiseen muunteluun, ja kehottaa lisäämään investointeja alan tutkimukseen ja kehitykseen; toteaa, että innovatiivisia, biopohjaisia materiaaleja on jo markkinoilla; korostaa, että korvaaviin materiaaleihin on suhtauduttava neutraalisti ja oikeudenmukaisesti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vaatii täysimääräistä EU:n kieltoa oxo-hajoavalle muoville vuoteen 2020 mennessä, koska tämäntyyppinen muovi ei hajoa biologisesti asianmukaisella tavalla, se ei ole kompostoitavaa, se vaikuttaa negatiivisesti tavallisen muovin kierrätykseen eikä sen ympäristöhyödyistä ole näyttöä; |
| --- | --- |

42.

Mikromuovit

| 43. | kehottaa komissiota kieltämään mikromuovien sisällyttämisen kosmetiikkaan, henkilökohtaisen hygienian tuotteisiin sekä pesu- ja puhdistusaineisiin vuoteen 2020 mennessä; kehottaa lisäksi kemikaalivirastoa arvioimaan tarvittaessa tarkoituksellisesti muihin tuotteisiin lisättyjen mikromuovien kieltämistä ja valmistelemaan sitä ja ottamaan huomioon, onko toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja käytettävissä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota asettamaan tuotelainsäädännössä vähimmäisvaatimukset, joilla vähennetään merkittävästi mikromuovien syntymistä jätteen syntypaikalla erityisesti tekstiileistä, renkaista, maaleista ja tupakantumpeista; |
| --- | --- |

44.

| 45. | panee merkille ”Operation Clean Sweep” -ohjelman ja useiden ”yhtään pellettiä ei hukata” -aloitteiden mukaiset hyvät käytännöt; uskoo, että nämä aloitteet voitaisiin toistaa EU:n tasolla ja maailmanlaajuisella tasolla; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota tarkastelemaan sekä makro- että mikromuovien lähteitä, kulkeutumista, vaiheita ympäristössä ja vaikutuksia jätevesien käsittelyn ja hulevesien hallinnan osalta meneillään olevan vesipuitedirektiivin ja tulvadirektiivin toimivuustarkastuksen yhteydessä; kehottaa lisäksi jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ja komissiota varmistamaan yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin ja meristrategiadirektiivin täysimääräisen täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan; kehottaa lisäksi komissiota tukemaan puhdistamoliete- ja vedenpuhdistusteknologian tutkimusta; |
| --- | --- |

46.

Tutkimus ja innovointi

| 47. | on tyytyväinen komission ilmoitukseen, jonka mukaisesti Horisontti 2020 -puiteohjelmasta myönnetään lisäksi 100 miljoonaa euroa, jotta voidaan edistää investointeja resurssitehokkuutta ja kiertotaloutta koskeviin ratkaisuihin, kuten ennaltaehkäisyyn, suunnitteluvaihtoehtoihin, raaka-aineiden monipuolistamiseen ja innovatiivisiin kierrätysteknologioihin, kuten molekyylitason kierrätykseen ja kemialliseen kierrätykseen sekä mekaanisen kierrätyksen kehittämiseen; korostaa startup-yritysten innovaatiopotentiaalia tässä yhteydessä; tukee sitä, että perustetaan materiaalien kierron strateginen tutkimus- ja innovointiohjelma, jonka erityispainopisteenä ovat pakkaamisen ulkopuolella käytettävä muovit ja muovia sisältävät materiaalit ja jolla ohjataan Euroopan horisontti -ohjelman tulevia rahoituspäätöksiä; toteaa, että riittävä rahoitus on tarpeen yksityisten investointien lisäämiseksi; painottaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet voivat osaltaan nopeuttaa siirtymistä kiertotalouteen; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa Euroopan digitaalistrategian ja kiertotalouden toimintasuunnitelman yhdistämisen hyviä mahdollisuuksia; korostaa, että sääntelyyn liittyviä esteitä innovoinnille on purettava, ja kehottaa komissiota tutkimaan, miten unionin mahdolliset innovaatiosopimukset osaltaan edistävät muovistrategian ja laajemman kiertotalouden toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja alueita tukemaan innovatiivisten pyydysten käyttöä kannustamalla kalastajia vaihtamaan vanhat verkot ja varustamaan käytössä olevat verkot älypuhelinsovelluksiin liitettävillä seurantalaitteilla ja sensoreilla, radiotaajuustunnistusta hyödyntävillä siruilla sekä alusten seurantalaitteilla, jotta alusten päälliköt voivat seurata tarkemmin verkkojaan ja ottaa ne tarvittaessa talteen; toteaa, että teknologialla on tärkeä rooli muovijätteen mereen pääsyn estämisessä; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa sisällyttämään Euroopan horisontti -ohjelmaan tehtävän ”muoviton meri”, jotta innovointia voidaan käyttää vähentämään meriympäristöön joutuvan muovin määrää ja kerätä valtamerissä olevaa muovia; toistaa merien roskaantumisen torjuntaa koskevan kehotuksensa (mukaan luettuina ennaltaehkäisy, valtamerten tuntemuksen lisääminen, muovisaasteen ja muiden meren roskaantumisen muotojen aiheuttamaa ympäristöhaastetta koskevan tietämyksen lisääminen sekä siivouskampanjat, kuten roskankalastus ja rantojen siivouspäivät), johon viitataan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 10. marraskuuta 2016 antamassa yhteisessä tiedonannossa ”Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: EU:n panos vastuulliseen valtamerten hoitoon” (JOIN(2016)0049); kehottaa aloittamaan poliittisten päättäjien, sidosryhmien ja asiantuntijoiden välisen EU-politiikkaa koskevan vuoropuhelun merien roskaantumisesta; |
| --- | --- |

50.

Maailmanlaajuiset toimet

| 51. | kehottaa EU:ta ottamaan proaktiivisen roolin globaalin muoviprotokollan kehittämisessä ja varmistamaan, että EU:n ja maailmanlaajuisella tasolla tehtyjä erilaisia sitoumuksia voidaan seurata yhtenäisesti ja avoimesti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan aktiivisesti johtajuutta Yhdistyneiden kansakuntien ympäristökokouksessa joulukuussa 2017 perustetussa työryhmässä ja työskentelemään merten muoviroskien ja mikromuovien torjuntaa koskevien kansainvälisten toimien puolesta; korostaa, että muovijäte- ja jätehuoltokapasiteettikysymysten on oltava osa EU:n ulkopoliittista kehystä ottaen huomioon, että suuri osa valtamerten muovijätteestä on peräisin Aasian ja Afrikan maista; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa EU:n toimielimiä ja EU:n ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmää keskittymään ennaltaehkäisyyn, tarkistamaan niiden sisäisiä hankintasääntöjä sekä muovijätehuoltokäytäntöjä ja vähentämään merkittävästi muovijätteen syntymistä erityisesti korvaamalla, vähentämällä ja rajoittamalla kertakäyttömuoveja; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 93.

(2)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 100.

(3)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 109.

(4)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 141.

(5)  EUVL L 115, 6.5.2015, s. 11.

(6)  EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10.

(7)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 171.

(8)  EUVL C 265, 11.8.2017, s. 65.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0287.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0004.

(11)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

(12)  Abandoned, lost or otherwise discarded fishing gear

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/146 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/146

---

P8_TA(2018)0353

Vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali- , tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (2018/2589(RSP))

(2019/C 433/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 ja 192 artiklan, jotka koskevat ihmisten terveyden suojelua sekä ympäristön laadun säilyttämistä, suojelua ja parantamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 ja 192 artiklan, jotka koskevat ihmisten terveyden suojelua sekä ympäristön laadun säilyttämistä, suojelua ja parantamista,

| — | ottaa huomioon jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/851 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/851 (1),

| — | ottaa huomioon romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/849 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/849 (2),

| — | ottaa huomioon kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/850 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/850 (3),

| — | ottaa huomioon pakkauksista ja pakkausjätteestä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/852 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pakkauksista ja pakkausjätteestä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta 30. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/852 (4),

| — | ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) ja Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) ja Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (5),

| — | ottaa huomioon aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (6),

| — | ottaa huomioon pysyvistä orgaanisista yhdisteistä sekä direktiivin 79/117/ETY muuttamisesta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/2004 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pysyvistä orgaanisista yhdisteistä sekä direktiivin 79/117/ETY muuttamisesta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/2004 (7),

| — | ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (8),

| — | ottaa huomioon vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa”20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1386/2013/EU (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa”20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1386/2013/EU (9),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (COM(2018)0032), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (COM(2018)0032),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon liitteenä olevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (SWD(2018)0020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon liitteenä olevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (SWD(2018)0020),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa”(COM(2018)0028), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa”(COM(2018)0028),

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Komission yleiskertomus REACH-asetuksen toiminnasta ja tiettyjen osa-alueiden tarkastelusta – Päätelmät ja toimet”(COM(2018)0116), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Komission yleiskertomus REACH-asetuksen toiminnasta ja tiettyjen osa-alueiden tarkastelusta – Päätelmät ja toimet”(COM(2018)0116),

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Ekologista suunnittelua koskeva työsuunnitelma vuosiksi 2016–2019”(COM(2016)0773), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Ekologista suunnittelua koskeva työsuunnitelma vuosiksi 2016–2019”(COM(2016)0773),

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma”(COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma”(COM(2015)0614),

| — | ottaa huomioon 20. syyskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Etenemissuunnitelma kohti resurssitehokasta Eurooppaa”(COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. syyskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Etenemissuunnitelma kohti resurssitehokasta Eurooppaa”(COM(2011)0571),

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Tuotteiden käyttöiän pidentäminen: kuluttajien ja yritysten saama hyöty” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Tuotteiden käyttöiän pidentäminen: kuluttajien ja yritysten saama hyöty” (10),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi XXX luvan myöntämiseksi dietyyliheksyyliftalaatin (DEHP) käyttötarkoituksille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 mukaisesti (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi XXX luvan myöntämiseksi dietyyliheksyyliftalaatin (DEHP) käyttötarkoituksille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 mukaisesti (11),

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman resurssitehokkuudesta: siirtyminen kohti kiertotaloutta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman resurssitehokkuudesta: siirtyminen kohti kiertotaloutta (12),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman toteuttamisesta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman toteuttamisesta (13),

| — | ottaa huomioon vaarallisten jätteiden maanrajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vaarallisten jätteiden maanrajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon neuvostolle ja komissiolle esitetyt kysymykset kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (O-000063/2018 – B8-0036/2018 ja O-000064/2018 – B8-0037/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvostolle ja komissiolle esitetyt kysymykset kiertotalouspaketin täytäntöönpanosta: vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (O-000063/2018 – B8-0036/2018 ja O-000064/2018 – B8-0037/2018),

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että seitsemänteen ympäristöalan toimintaohjelmaan sisältyy myrkytöntä ympäristöä koskevan unionin strategian laatiminen, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman vähäinen altistuminen tuotteiden sisältämille kemikaaleille, tuontituotteiden kemikaalit mukaan luettuina, ja siten edistää myrkyttömiä materiaalikiertoja, niin että kierrätettyä jätettä voidaan käyttää unionissa raaka-aineiden merkittävänä ja luotettavana lähteenä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että seitsemänteen ympäristöalan toimintaohjelmaan sisältyy myrkytöntä ympäristöä koskevan unionin strategian laatiminen, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman vähäinen altistuminen tuotteiden sisältämille kemikaaleille, tuontituotteiden kemikaalit mukaan luettuina, ja siten edistää myrkyttömiä materiaalikiertoja, niin että kierrätettyä jätettä voidaan käyttää unionissa raaka-aineiden merkittävänä ja luotettavana lähteenä;

| B. | toteaa, että direktiivin (EU) 2018/851 9 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden jätteen syntymisen ehkäisemiseksi toteuttamilla toimenpiteillä on vähennettävä jätteen syntymistä, erityisesti sellaisen jätteen syntymistä, joka ei sovellu valmisteltavaksi uudelleenkäyttöön tai kierrätettäväksi; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että direktiivin (EU) 2018/851 9 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden jätteen syntymisen ehkäisemiseksi toteuttamilla toimenpiteillä on vähennettävä jätteen syntymistä, erityisesti sellaisen jätteen syntymistä, joka ei sovellu valmisteltavaksi uudelleenkäyttöön tai kierrätettäväksi;

| C. | toteaa, että direktiivin (EU) 2018/851 9 artiklassa säädetään myös, että näiden toimenpiteiden olisi edistettävä vaarallisten aineiden pitoisuuksien vähentämistä materiaaleissa ja tuotteissa ja varmistettava, että REACH-asetuksen 3 artiklan 33 kohdassa määritelty esineen toimittaja antaa tiedot kyseisen asetuksen 33 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan kemikaalivirastolle (ECHA), ja että ECHAn on perustettava tietokanta tiedoista, jotka on toimitettava sille tässä yhteydessä, ja pidettävä sitä yllä sekä annettava jätteen käsittelyä harjoittaville toimijoille ja pyynnöstä myös kuluttajille oikeus käyttää tietokantaa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että direktiivin (EU) 2018/851 9 artiklassa säädetään myös, että näiden toimenpiteiden olisi edistettävä vaarallisten aineiden pitoisuuksien vähentämistä materiaaleissa ja tuotteissa ja varmistettava, että REACH-asetuksen 3 artiklan 33 kohdassa määritelty esineen toimittaja antaa tiedot kyseisen asetuksen 33 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan kemikaalivirastolle (ECHA), ja että ECHAn on perustettava tietokanta tiedoista, jotka on toimitettava sille tässä yhteydessä, ja pidettävä sitä yllä sekä annettava jätteen käsittelyä harjoittaville toimijoille ja pyynnöstä myös kuluttajille oikeus käyttää tietokantaa;

| D. | toteaa, että direktiivin (EU) 2018/851 10 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos se on tarpeen sen velvoitteen noudattamiseksi, että jäte valmistellaan uudelleenkäyttöön, kierrätetään tai toimitetaan muuten hyödynnettäväksi, ja hyödyntämisen helpottamiseksi tai parantamiseksi, jäsenvaltioiden on toteutettava ennen hyödyntämistä tai sen aikana tarvittavat toimenpiteet vaarallisten aineiden, seosten ja osien poistamiseksi vaarallisesta jätteestä, jotta ne voidaan käsitellä jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY (14) 4 ja 13 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että direktiivin (EU) 2018/851 10 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos se on tarpeen sen velvoitteen noudattamiseksi, että jäte valmistellaan uudelleenkäyttöön, kierrätetään tai toimitetaan muuten hyödynnettäväksi, ja hyödyntämisen helpottamiseksi tai parantamiseksi, jäsenvaltioiden on toteutettava ennen hyödyntämistä tai sen aikana tarvittavat toimenpiteet vaarallisten aineiden, seosten ja osien poistamiseksi vaarallisesta jätteestä, jotta ne voidaan käsitellä jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY (14) 4 ja 13 artiklan mukaisesti;

| E. | toteaa, että asetuksen (EY) N:o 850/2004 7 artiklan kohdassa 3 säädetään, että sellaiset loppukäsittely- tai hyödyntämismenetelmät, jotka voivat johtaa liitteessä IV lueteltujen aineiden (pysyvät orgaaniset yhdisteet) hyödyntämiseen, kierrätykseen, talteenottoon tai uudelleenkäyttöön, ovat kiellettyjä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että asetuksen (EY) N:o 850/2004 7 artiklan kohdassa 3 säädetään, että sellaiset loppukäsittely- tai hyödyntämismenetelmät, jotka voivat johtaa liitteessä IV lueteltujen aineiden (pysyvät orgaaniset yhdisteet) hyödyntämiseen, kierrätykseen, talteenottoon tai uudelleenkäyttöön, ovat kiellettyjä;

Yleiset näkökohdat

| 1. | pitää myönteisenä 16. tammikuuta 2018 annettua komission tiedonantoa ja sen yksiköiden valmisteluasiakirjaa kuten myös kuulemisprosessia mutta odottaa nopeaa toimintaa ”rajapinnan”ongelmien ratkaisemiseksi; tukee komission esittämää seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman tavoitteiden mukaista kokonaisvaltaista visiota; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että komission ensisijaisena tavoitteena olisi oltava estää vaarallisten kemikaalien pääsy materiaalikiertoon, saavuttaa jäte- ja kemikaalipolitiikan toteuttamiseksi annetun lainsäädännön täysi johdonmukaisuus ja parantaa voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanoa sekä ratkaista samalla sääntelyn puutteet, jotka saattavat muodostaa esteen EU:n kestävälle kiertotaloudelle ja jotka koskevat esimerkiksi tuontiesineitä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että todellisessa kiertotaloudessa tuotteet on suunniteltava parannettaviksi, kestäviksi, korjattaviksi, uudelleenkäytettäviksi ja kierrätettäviksi ja siten, että ne sisältävät mahdollisimman vähän huolta aiheuttavia aineita; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että siirtyminen kohti kiertotaloutta edellyttää jätehierarkian ehdotonta noudattamista ja mahdollisuuksien mukaan huolta aiheuttavien aineiden asteittaista poistamista, erityisesti jos turvallisempia vaihtoehtoja on olemassa tai niitä kehitetään tulevaisuudessa, jotta voidaan varmistaa sellaisten myrkyttömien materiaalikiertojen kehittäminen, jotka helpottavat kierrätystä ja ovat olennaisen tärkeitä toimivien uusioraaka-aineiden markkinoiden asianmukaisen kehityksen kannalta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota laatimaan viipymättä myrkytöntä ympäristöä koskevan unionin strategian seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tiiviissä yhteistyössä ECHAn kanssa tehostamaan sääntelytoimintaansa erityistä huolta aiheuttavien aineiden korvaamisen edistämiseksi ja sellaisten aineiden rajoittamiseksi, joihin liittyy REACH-asetuksen ja ala- tai tuotekohtaisen erityislainsäädännön yhteydessä ihmisten terveydelle ja ympäristölle riskejä, joita ei voida hyväksyä, niin että kierrätettyä jätettä voidaan käyttää unionissa raaka-aineiden merkittävänä ja luotettavana lähteenä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa tarvetta löytää paikallisia, alueellisia ja unionin tason ratkaisuja ottamalla mukaan kaikki sidosryhmät huolta aiheuttavien kemikaalien havaitsemiseksi ja niiden poistamiseksi kierrätysvirroista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa yrityksiä edistämään kaikin tavoin tulevaisuuteen suuntautuvaa ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa kemikaalien asteittaisessa hallinnassa hyödyntämällä mahdollisuutta korvata myrkylliset aineet tuotteissa ja toimitusketjuissa sekä nopeuttamalla ja johtamalla markkinoiden innovointia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa, että kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön täytäntöönpano voi olla haasteellista pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset); korostaa, että niiden erityinen tilanne olisi otettava huomioon toteutettaessa toimenpiteitä, ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun tasoa kuitenkaan heikentämättä; huomauttaa selkeiden ja helposti saatavilla olevien tietojen tarpeesta, jotta voidaan varmistaa, että pk-yrityksillä on tarvittavat edellytykset kaiken tämän alan lainsäädännön noudattamiseen kaikilta osin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että tilanteessa, jossa on riski päällekkäiseen lainsäädäntöön, on välttämätöntä selkeyttää keskinäiset yhteydet, varmistaa johdonmukaisuus ja hyödyntää mahdollisia synergioita; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että on erittäin tärkeää parantaa kulutustuotteiden sisältämiä huolta aiheuttavia aineita koskevaa avoimuutta, jotta kansalaiset saadaan luottamaan uusioraaka-aineiden turvallisuuteen; toteaa, että avoimuuden lisääminen vahvistaisi edelleen kannustimia luopua asteittain huolta aiheuttavien aineiden käytöstä; |
| --- | --- |

11.

Riittämättömät tiedot huolta aiheuttavista aineista tuotteissa ja jätteessä

| 12. | toteaa, että huolta aiheuttavat aineet ovat REACH-asetuksen 57 artiklassa vahvistetut kriteerit täyttäviä erityistä huolta aiheuttavia aineita, Tukholman yleissopimuksen mukaisia kiellettyjä aineita (pysyvät orgaaniset yhdisteet), tiettyjä REACH-asetuksen liitteessä XVII olevassa luettelossa luetelluissa esineissä rajoitettuja aineita ja tiettyjä ala- ja/tai tuotekohtaisen erityislainsäädännön mukaisia säänneltyjä aineita; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa jälleen komissiota täyttämään sitoumuksensa, jotka koskevat kansalaisten terveyden ja ympäristön suojelua hormonaalisilta haitta-aineilta; odottaa komission esittävän viipymättä hormonaalisia haitta-aineita koskevan strategiansa, jotta voidaan minimoida unionin kansalaisten altistuminen näille aineille torjunta-aineiden ja biosidien ohella; |
| --- | --- |

13.

| 14. | painottaa, että kaikki huolta aiheuttavat aineet olisi jäljitettävä mahdollisimman pian ja että näitä aineita sekä niiden koostumusta ja pitoisuutta koskevien tietojen olisi oltava täysin kaikkien toimitusketjun osapuolten, kierrättäjien ja yleisön saatavilla samalla, kun otetaan huomioon olemassa olevat järjestelmät ja harkitaan alakohtaisia jäljitysratkaisuja; pitää myönteisinä jätteistä annetun direktiivin (EU) 2018/851 9 artiklan uusia säännöksiä, sillä ne ovat ensimmäinen askel tähän suuntaan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita ja komissiota yhdessä ECHAn kanssa tehostamaan toimiaan sen varmistamiseksi, että vuoteen 2020 mennessä kaikki merkitykselliset erityistä huolta aiheuttavat aineet, myös aineet, jotka antavat aihetta samantasoiseen huoleen, kuten hormonaaliset haitta-aineet ja herkistävät aineet, sisällytetään REACH-asetuksen ehdokasluetteloon seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että REACH-asetuksessa säädettyjen tuontia koskevien nykyisten vaatimusten mukaisesti jäljitysjärjestelmän olisi katettava myös kaikki unioniin tuotavat tuotteet, jotka saattavat sisältää huolta aiheuttavia aineita; korostaa myös, että on tärkeää puuttua kysymykseen, joka koskee rekisteröimättömiä aineita tuontiesineissä; korostaa, että tarvitaan tuontiesineitä koskevaa tiiviimpää kansainvälisen tason yhteistyötä, johon osallistuu esimerkiksi sellaisia toimijoita kuin YK:n ympäristöohjelma, kolmannet maat, joilla on tuontiesineisiin liittyviä vastaavia haasteita, ja viejämaat; |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee merkille, että komission toisen REACH-tarkastelun päätelmien mukaisesti olisi parannettava kemikaalien vaaroja, käyttötarkoituksia ja altistumista koskevien tietojen laatua REACH-rekisteröintiasiakirjoissa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että REACH-asetuksen 20 artiklan 2 kohdan (rekisteröinnin täydellisyystarkastus) mukaisesti ECHA ei saisi myöntää pääsyä markkinoille kemikaaleille, joiden rekisteröintiasiakirjat ovat puutteelliset ja riittämättömät, ja sen olisi varmistettava, että tarvittavat tiedot saadaan niin pian kuin mahdollista; muistuttaa, että on erittäin tärkeää, että rekisteröintiasiakirjoissa olevat tiedot ovat paikkansapitäviä, riittäviä, luotettavia ja asianmukaisia; kehottaa ECHAa tehostamaan REACH-asetuksen 41 artiklan (rekisteröintien vaatimustenmukaisuuden tarkistus) mukaisia toimiaan, jotta asiakirja-aineistot eivät enää olisi vaatimusten vastaisia, ja varmistamaan, että pääsyä markkinoille ei myönnetä kemikaaleille, joiden rekisteröintiasiakirjat ovat vaatimusten vastaisia; kehottaa rekisteröijiä ja jäsenvaltioita varmistamaan omalta osaltaan, että REACH-rekisteröintiasiakirjat ovat vaatimusten mukaisia ja ajan tasalla; |
| --- | --- |

18.

Puuttuminen huolta aiheuttavien aineiden esiintymiseen kierrätysmateriaaleissa

| 19. | painottaa, että unionin on taattava samantasoinen ihmisten terveyden ja ympäristön suojelu riippumatta siitä, ovatko kyseessä perusraaka-aineista tai hyödynnetyistä materiaaleista valmistetut tuotteet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa, että jätehierarkian mukaisesti jätteen syntymisen ehkäiseminen on kierrätykseen nähden etusijalla ja että vastaavasti kierrätys ei saisi oikeuttaa jatkamaan vaarallisten aineiden käyttöä loputtomiin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että kaikkiin perusraaka-aineisiin ja uusioraaka-aineisiin olisi lähtökohtaisesti sovellettava samoja sääntöjä; huomauttaa kuitenkin, että aina ei ole mahdollista varmistaa, että kierrätetyistä tuotteista saadut materiaalit ovat täysin samanlaisia kuin perusraaka-aineet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | huomauttaa, että unionin säännöillä olisi varmistettava, että materiaalien kierrätyksessä ei jatketa vaarallisten aineiden käyttöä; panee huolestuneena merkille, että lainsäädäntö, jolla estetään kemikaalien esiintyminen tuotteissa ja myös tuontituotteissa, on hajanaista, se ei ole järjestelmällistä eikä johdonmukaista ja sitä sovelletaan vain hyvin harvoihin aineisiin, tuotteisiin ja käyttötarkoituksiin ja usein monin poikkeuksin; pitää valitettavana edistyksen puutetta laadittaessa myrkytöntä ympäristöä koskevaa unionin strategiaa, jolla pyritään muun muassa vähentämään altistumista tuotteissa oleville huolta aiheuttaville aineille; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että huolta aiheuttavia aineita sisältäviä materiaaleja olisi kierrätettävä vain silloin, kun ei ole saatavilla korvaavia materiaaleja, jotka eivät sisällä huolta aiheuttavia aineita; toteaa, että tällaisen kierrätyksen olisi tapahduttava suljetussa tai valvotussa kierrossa vaarantamatta ihmisten terveyttä, työntekijöiden terveys mukaan luettuna, tai ympäristöä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toivoo, että innovatiiviset kierrätyskäytännöt auttavat puhdistamaan huolta aiheuttavia aineita sisältäviä jätteitä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että vaarallisia aineita sisältävien tuotteiden aiheuttamaan ongelmaan olisi puututtava tehokkaalla rekisteröinti-, jäljitys- ja poistojärjestelmällä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että koska yli 80 prosenttia tuotteen ympäristövaikutuksesta määräytyy suunnitteluvaiheessa, ekosuunnitteludirektiiviä ja muuta tuotekohtaista lainsäädäntöä olisi käytettävä REACH-asetuksen ohella huolta aiheuttavien aineiden korvaamista koskevien vaatimusten käyttöön ottamiseksi; korostaa, että myrkyllisiä tai huolta aiheuttavia aineita, kuten pysyviä orgaanisia yhdisteitä ja hormonaalisia haitta-aineita, olisi käsiteltävä erityisesti laajennettujen ekosuunnitteluvaatimusten mukaisesti tämän vaikuttamatta muihin näitä aineita koskeviin unionin tasolla säädettyihin yhdenmukaistettuihin oikeudellisiin vaatimuksiin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että on keskeisen tärkeää taata tasavertaiset toimintamahdollisuudet unionissa tuotettujen ja unioniin tuotujen esineiden välillä; katsoo, että unionissa valmistetut esineet eivät missään olosuhteissa saa olla heikommassa asemassa; kehottaa siksi komissiota varmistamaan REACH-asetuksen ja muun tuotelainsäädännön rajoitusten oikea-aikaisen käytön niin, että unionissa tuotettuihin ja unioniin tuotuihin tuotteisiin sovelletaan samoja sääntöjä; korostaa etenkin, että REACH-asetuksen mukaiseen lupamenettelyyn perustuvaa erityistä huolta aiheuttavien aineiden asteittaista poistamista tai korvaamista olisi täydennettävä samanaikaisesti sovellettavilla rajoituksilla; kehottaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia lisäämään tuontimateriaalien tarkastuksia, jotta varmistetaan REACH-asetuksen ja tuotelainsäädännön noudattaminen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | painottaa, että kemikaali- ja tuotelainsäädännön täytäntöönpanon valvontaa unionin rajoilla olisi parannettava; |
| --- | --- |

28.

| 29. | katsoo, että kierrätysmateriaaleihin sisältyviä huolta aiheuttavia aineita koskevan kysymyksen ratkaisemiseksi olisi suotavaa ottaa käyttöön tuotepassi välineenä, jonka avulla voitaisiin ilmoittaa tuotteissa käytetyt materiaalit ja aineet; |
| --- | --- |

29.

Epätietoisuus siitä, miten materiaalit voivat lakata olemasta jätettä

| 30. | painottaa, että tarvitaan selkeitä EU:n sääntöjä, joissa määritellään ne edellytykset, joiden täyttyessä materiaali ei enää kuulu jätelainsäädännön piiriin, ja että tarvitaan myös yhdenmukaistettuja kriteerejä jätevaiheen päättymisestä; katsoo, että tällaiset selkeät EU:n säännöt on suunniteltava siten, että myös pk-yritykset voivat soveltaa niitä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että olisi ryhdyttävä toimiin EU:n tasolla yhdenmukaisuuden lisäämiseksi jätepuitedirektiivissä vahvistettujen jätevaiheen päättymistä koskevien säännösten tulkinnassa ja täytäntöönpanossa jäsenvaltioissa, jotta voidaan helpottaa hyödynnettyjen materiaalien käyttöä EU:ssa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota täysimääräiseen yhteistyöhön jätevaiheen päättymistä koskevien kriteerien yhteydessä; |
| --- | --- |

32.

Vaikeudet soveltaa EU:n jäteluokittelumenetelmiä ja vaikutukset materiaalien kierrätettävyyteen (uusioraaka-aineet)

| 33. | katsoo, että sääntöjen, joiden mukaisesti jäte lajitellaan vaaralliseksi tai tavanomaiseksi, olisi oltava johdonmukaisia luokituksia, merkintöjä ja pakkaamista koskevassa asetuksessa (CLP) käytetyn aineiden ja seosten luokituksen kanssa, kun otetaan huomioon jätteen erityispiirteet ja sen käsittelytapa, ja pitää myönteisinä jäteluokittelua koskevia uusia teknisiä ohjeita; korostaa tarvetta kehittää jätteen ja kemikaalien luokittelukehystä edelleen niin, että se käsittää huolta aiheuttavat vaarojen vaikutuskohteet, kuten hidas hajoaminen, hormonaaliset haittavaikutukset, biokertyvyys ja neurotoksisuus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota jätevirtojen luokittelun yhteydessä selkeyttämään CLP-asetuksen oikeaa tulkintaa, jotta voidaan estää huolta aiheuttavia aineita sisältävän jätteen virheellinen luokittelu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | painottaa, että puutteellinen jätelainsäädännön täytäntöönpanon valvonta EU:ssa ei ole hyväksyttävää ja siihen on puututtava ensi tilassa myös ympäristöpolitiikan täytäntöönpanon arviointiin sisältyvien maakohtaisten raporttien avulla, koska tarvitaan yhdenmukaisempi lähestymistapa kemikaalien ja jätteen luokittelusääntöjen välille; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota tarkistamaan Euroopan jäteluetteloa viipymättä; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 109.

(2)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 93.

(3)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 100.

(4)  EUVL L 150, 14.6.2018, s. 141.

(5)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

(6)  EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1.

(7)  EUVL L 158, 30.4.2004, s. 7.

(8)  EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10.

(9)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 171.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0287.

(11)  EUVL C 366, 27.10.2017, s. 96.

(12)  EUVL C 265, 11.8.2017, s. 65.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0100.

(14)  EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/153 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/153

---

P8_TA(2018)0354

Eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelma mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 eurooppalaisesta yhteinen terveys -toimintasuunnitelmasta mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi (2017/2254(INI))

(2019/C 433/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan,

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) vuoden 2017 suuntaviivat lääketieteellisesti merkittävien mikrobilääkkeiden käytöstä elintarviketuotantoeläimissä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) vuoden 2017 suuntaviivat lääketieteellisesti merkittävien mikrobilääkkeiden käytöstä elintarviketuotantoeläimissä,

| — | ottaa huomioon Euroopan eläinlääkäriliiton 29. helmikuuta 2016 päivätyn raportin vastauksista Euroopan lääkeviraston (EMA) ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) kysymyksiin mikrobilääkkeiden käytöstä elintarviketuotantoeläimissä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan eläinlääkäriliiton 29. helmikuuta 2016 päivätyn raportin vastauksista Euroopan lääkeviraston (EMA) ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) kysymyksiin mikrobilääkkeiden käytöstä elintarviketuotantoeläimissä (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston 17. kesäkuuta 2016 hyväksymät päätelmät "yhteinen terveys" -lähestymistavan (One Health) mukaisista seuraavista toimista mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 17. kesäkuuta 2016 hyväksymät päätelmät "yhteinen terveys" -lähestymistavan (One Health) mukaisista seuraavista toimista mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi,

| — | ottaa huomioon neuvoston 17. kesäkuuta 2016 hyväksymät päätelmät lääkealan järjestelmien tasapainon vahvistamisesta Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 17. kesäkuuta 2016 hyväksymät päätelmät lääkealan järjestelmien tasapainon vahvistamisesta Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa,

| — | ottaa huomioon neuvoston 6. kesäkuuta 2011 antamat päätelmät aiheesta ”lapsuusiän immunisaatio – lapsuusiän immunisaation saavutukset ja haasteet Euroopassa sekä jatkotoimet”, jotka EU:n jäsenvaltioiden terveysministerit hyväksyivät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 6. kesäkuuta 2011 antamat päätelmät aiheesta ”lapsuusiän immunisaatio – lapsuusiän immunisaation saavutukset ja haasteet Euroopassa sekä jatkotoimet”, jotka EU:n jäsenvaltioiden terveysministerit hyväksyivät,

| — | ottaa huomioon neuvoston 6. joulukuuta 2014 antamat päätelmät rokotuksista tehokkaana kansanterveyden edistäjänä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 6. joulukuuta 2014 antamat päätelmät rokotuksista tehokkaana kansanterveyden edistäjänä,

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Turvallisempi terveydenhuolto Euroopassa: potilasturvallisuuden parantaminen ja mikrobilääkeresistenssin torjunta” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Turvallisempi terveydenhuolto Euroopassa: potilasturvallisuuden parantaminen ja mikrobilääkeresistenssin torjunta” (2),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman aiheesta ”mikrobihaaste – mikrobilääkeresistenssin aiheuttamat kasvavat uhat” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2012 antamansa päätöslauselman aiheesta ”mikrobihaaste – mikrobilääkeresistenssin aiheuttamat kasvavat uhat” (3),

| — | ottaa huomioon valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta 22. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1082/2013/EU (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta 22. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1082/2013/EU (4),

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2017 annetun komission tiedonannon aiheesta ”eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelma mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi” (COM(2017)0339), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2017 annetun komission tiedonannon aiheesta ”eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelma mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi” (COM(2017)0339),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman uudesta eläinten hyvinvointia koskevasta strategiasta 2016–2020 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman uudesta eläinten hyvinvointia koskevasta strategiasta 2016–2020 (5),

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön maailmanlaajuisen rokotussuunnitelman (GVAP), jonka 194 jäsenvaltiota hyväksyivät Maailman terveyskokouksessa toukokuussa 2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön maailmanlaajuisen rokotussuunnitelman (GVAP), jonka 194 jäsenvaltiota hyväksyivät Maailman terveyskokouksessa toukokuussa 2012,

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön Euroopan rokotussuunnitelman vuosiksi 2015–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön Euroopan rokotussuunnitelman vuosiksi 2015–2020,

| — | ottaa huomioon Food Protection Trends -lehdessä vuonna 2018 julkaistun yleisen tutkimuksen aiheesta ”Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen rooli mikrobilääkkeiden käytön torjunnassa elintarviketuotantoeläimissä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Food Protection Trends -lehdessä vuonna 2018 julkaistun yleisen tutkimuksen aiheesta ”Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen rooli mikrobilääkkeiden käytön torjunnassa elintarviketuotantoeläimissä”,

| — | ottaa huomioon komission etenemissuunnitelman strategisesta lähestymistavasta ympäristössä oleviin lääkeaineisiin ja ajankohtaisen luonnoksen strategisesta lähestymistavasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission etenemissuunnitelman strategisesta lähestymistavasta ympäristössä oleviin lääkeaineisiin ja ajankohtaisen luonnoksen strategisesta lähestymistavasta (6),

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2016 järjestetyssä YK:n yleiskokouksen korkean tason tapaamisessa annetun poliittisen julistuksen mikrobilääkeresistenssistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2016 järjestetyssä YK:n yleiskokouksen korkean tason tapaamisessa annetun poliittisen julistuksen mikrobilääkeresistenssistä,

| — | ottaa huomioon Maailmanpankin maaliskuussa 2017 julkaiseman raportin resistenttien infektioiden torjunnasta ”Drug-Resistant Infections: A Threat to Our Economic Future”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailmanpankin maaliskuussa 2017 julkaiseman raportin resistenttien infektioiden torjunnasta ”Drug-Resistant Infections: A Threat to Our Economic Future”,

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eläinlääkkeistä (COM(2014)0558), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eläinlääkkeistä (COM(2014)0558),

| — | ottaa huomioon taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) syyskuussa 2015 julkaiseman raportin mikrobilääkeresistenssistä ”Antimicrobial Resistance in G7 Countries and Beyond: Economic Issues, Policies and Options for Action”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) syyskuussa 2015 julkaiseman raportin mikrobilääkeresistenssistä ”Antimicrobial Resistance in G7 Countries and Beyond: Economic Issues, Policies and Options for Action”,

| — | ottaa huomioon EMAn ja EFSAn yhteisen tieteellisen lausunnon toimenpiteistä mikrobilääkkeiden käyttötarpeen vähentämiseksi unionissa harjoitettavassa kotieläintaloudessa ja niiden vaikutuksista elintarviketurvallisuuteen (RONAFAn lausunto), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EMAn ja EFSAn yhteisen tieteellisen lausunnon toimenpiteistä mikrobilääkkeiden käyttötarpeen vähentämiseksi unionissa harjoitettavassa kotieläintaloudessa ja niiden vaikutuksista elintarviketurvallisuuteen (RONAFAn lausunto),

| — | ottaa huomioon 70. maailman terveyskokouksen 29. toukokuuta 2017 antaman päätöslauselman verenmyrkytyksen ennaltaehkäisyn, diagnosoinnin ja kliinisen hallinnan parantamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 70. maailman terveyskokouksen 29. toukokuuta 2017 antaman päätöslauselman verenmyrkytyksen ennaltaehkäisyn, diagnosoinnin ja kliinisen hallinnan parantamisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) ensimmäisen yhteisen raportin (JIACRA I), joka julkaistiin vuonna 2015 ja toisen yhteisen raportin (JIACRA II), joka julkaistiin vuonna 2017, yhdennetystä analyysista, joka sisältää kokonaisvaltaisen analyysin mikrobilääkkeiden käytöstä sekä ihmisissä ja elintarviketuotantoon käytettävissä eläimissä esiintyvien bakteerien mikrobilääkeresistenssistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) ensimmäisen yhteisen raportin (JIACRA I), joka julkaistiin vuonna 2015 ja toisen yhteisen raportin (JIACRA II), joka julkaistiin vuonna 2017, yhdennetystä analyysista, joka sisältää kokonaisvaltaisen analyysin mikrobilääkkeiden käytöstä sekä ihmisissä ja elintarviketuotantoon käytettävissä eläimissä esiintyvien bakteerien mikrobilääkeresistenssistä,

| — | ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman lääkkeiden saatavuudesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman lääkkeiden saatavuudesta (7),

| — | ottaa huomioon ECDC:n vuoden 2016 raportin mikrobilääkeresistenssin seurannasta Euroopassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ECDC:n vuoden 2016 raportin mikrobilääkeresistenssin seurannasta Euroopassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin yhteenvetoraportin nimeltä ”The European Union summary report on antimicrobial resistance in zoonotic and indicator bacteria from humans, animals and food in 2016”, jonka ovat laatineet ECDC ja EFSA (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin yhteenvetoraportin nimeltä ”The European Union summary report on antimicrobial resistance in zoonotic and indicator bacteria from humans, animals and food in 2016”, jonka ovat laatineet ECDC ja EFSA (8),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon (A8-0257/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon (A8-0257/2018),

| A. | ottaa huomioon, että antibioottien liiallinen ja epäasianmukainen käyttö erityisesti karjataloudessa (profylaktisesti ja kasvun edistämiseen käytetyt antibiootit) ja puutteelliset infektioiden torjuntatavat sekä ihmis- että eläinlääkinnässä ovat vähitellen tehneet mikrobilääkeresistenssistä valtavan uhan ihmisten ja eläinten terveydelle; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että antibioottien liiallinen ja epäasianmukainen käyttö erityisesti karjataloudessa (profylaktisesti ja kasvun edistämiseen käytetyt antibiootit) ja puutteelliset infektioiden torjuntatavat sekä ihmis- että eläinlääkinnässä ovat vähitellen tehneet mikrobilääkeresistenssistä valtavan uhan ihmisten ja eläinten terveydelle;

| B. | toteaa, että arviolta vähintään 20 prosenttia hoitoon liittyvistä infektioista voidaan ehkäistä jatkuvilla ja monitahoisilla infektioiden ehkäisemistä ja valvontaa koskevilla ohjelmilla (9); |
| --- | --- |

B.

toteaa, että arviolta vähintään 20 prosenttia hoitoon liittyvistä infektioista voidaan ehkäistä jatkuvilla ja monitahoisilla infektioiden ehkäisemistä ja valvontaa koskevilla ohjelmilla (9);

| C. | toteaa, että antibioottien maltillinen käyttö ja infektioiden ehkäiseminen ja valvonta kaikilla terveydenhuollon aloilla, myös eläinten terveyden alalla, ovat antibioottiresistenttien bakteerien kehittymisen ja leviämisen tehokkaan ehkäisyn kulmakiviä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että antibioottien maltillinen käyttö ja infektioiden ehkäiseminen ja valvonta kaikilla terveydenhuollon aloilla, myös eläinten terveyden alalla, ovat antibioottiresistenttien bakteerien kehittymisen ja leviämisen tehokkaan ehkäisyn kulmakiviä;

| D. | toteaa, että 50 prosenttia ihmisten antibioottiresepteistä on tehottomia ja 25 prosenttia ihmisten lääkkeiden käytöstä on huonosti hallittua; toteaa, että 30 prosenttia sairaalassa olevista potilaista käyttää antibiootteja ja multiresistentit bakteerit aiheuttavat erityisen uhan sairaaloissa ja hoitokodeissa ja sellaisille potilaille, joiden hoito edellyttää hengityskoneiden ja verisuonikatetrien kaltaisia laitteita; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että 50 prosenttia ihmisten antibioottiresepteistä on tehottomia ja 25 prosenttia ihmisten lääkkeiden käytöstä on huonosti hallittua; toteaa, että 30 prosenttia sairaalassa olevista potilaista käyttää antibiootteja ja multiresistentit bakteerit aiheuttavat erityisen uhan sairaaloissa ja hoitokodeissa ja sellaisille potilaille, joiden hoito edellyttää hengityskoneiden ja verisuonikatetrien kaltaisia laitteita;

| E. | toteaa, että antibiootteja käytetään edelleen kotieläintaloudessa tautien ehkäisyssä ja kompensoimaan heikkoa hygieniaa eikä tarpeen mukaan lääkemääräyksen kautta, mikä edistää mikrobilääkeresistenttien bakteerien, jotka voivat siirtyä ihmisiin, esiintymistä eläimissä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että antibiootteja käytetään edelleen kotieläintaloudessa tautien ehkäisyssä ja kompensoimaan heikkoa hygieniaa eikä tarpeen mukaan lääkemääräyksen kautta, mikä edistää mikrobilääkeresistenttien bakteerien, jotka voivat siirtyä ihmisiin, esiintymistä eläimissä;

| F. | toteaa, että myös EU:n virastot ovat vahvistaneet, että elintarviketuotantoeläimissä (esimerkiksi broilerikananpojissa) havaitun antibioottiresistenssin ja näiden eläinten lihan käsittelystä, valmistuksesta ja kulutuksesta johtuvien ihmisten bakteeri-infektioiden suuren osuuden välillä on yhteys (10); |
| --- | --- |

F.

toteaa, että myös EU:n virastot ovat vahvistaneet, että elintarviketuotantoeläimissä (esimerkiksi broilerikananpojissa) havaitun antibioottiresistenssin ja näiden eläinten lihan käsittelystä, valmistuksesta ja kulutuksesta johtuvien ihmisten bakteeri-infektioiden suuren osuuden välillä on yhteys (10);

| G. | ottaa huomioon, että antibioottien väärinkäyttö heikentää niiden tehokkuutta ja levittää osaltaan erittäin resistenttejä mikrobeja, jotka ovat erityisen resistenttejä viimeisenä hoitovaihtoehtona käytettäville antibiooteille; ottaa huomioon, että OECD:n toimittamien tietojen mukaan mikrobilääkeresistenssi voi johtaa arviolta 700 000 kuolemaan maailmanlaajuisesti joka vuosi; ottaa huomioon, että 25 000 näistä kuolemista tapahtuu Euroopan unionissa ja loput EU:n ulkopuolella ja että yhteistyö kehityspolitiikassa sekä mikrobilääkeresistenssin koordinointi ja seuranta kansainvälisesti ovat siksi ratkaisevan tärkeitä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että antibioottien väärinkäyttö heikentää niiden tehokkuutta ja levittää osaltaan erittäin resistenttejä mikrobeja, jotka ovat erityisen resistenttejä viimeisenä hoitovaihtoehtona käytettäville antibiooteille; ottaa huomioon, että OECD:n toimittamien tietojen mukaan mikrobilääkeresistenssi voi johtaa arviolta 700 000 kuolemaan maailmanlaajuisesti joka vuosi; ottaa huomioon, että 25 000 näistä kuolemista tapahtuu Euroopan unionissa ja loput EU:n ulkopuolella ja että yhteistyö kehityspolitiikassa sekä mikrobilääkeresistenssin koordinointi ja seuranta kansainvälisesti ovat siksi ratkaisevan tärkeitä;

| H. | ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssi voisi aiheuttaa vuonna 2050 jopa 10 miljoonaa kuolemaa vuodessa, jos mihinkään toimiin ei ryhdytä; toteaa, että yhdeksän miljoonaa näistä arvioiduista kuolemista tapahtuisi EU:n ulkopuolella kehitysmaissa ja erityisesti Aasiassa ja Afrikassa; toteaa, että koska infektiot ja mikrobilääkeresistentit bakteerit ovat tarttuvia ja leviävät helposti, tarvitaan pikaisesti maailmanlaajuisia toimia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssi voisi aiheuttaa vuonna 2050 jopa 10 miljoonaa kuolemaa vuodessa, jos mihinkään toimiin ei ryhdytä; toteaa, että yhdeksän miljoonaa näistä arvioiduista kuolemista tapahtuisi EU:n ulkopuolella kehitysmaissa ja erityisesti Aasiassa ja Afrikassa; toteaa, että koska infektiot ja mikrobilääkeresistentit bakteerit ovat tarttuvia ja leviävät helposti, tarvitaan pikaisesti maailmanlaajuisia toimia;

| I. | toteaa, että rokotuksilla ja nopean diagnosoinnin välineillä voidaan rajoittaa antibioottien väärinkäyttöä; toteaa, että nopean diagnosoinnin välineiden avulla terveydenhoidon ammattilaiset voivat nopeasti diagnosoida bakteeri- tai virusinfektion, ja vastaavasti vähentää antibioottien väärinkäyttöä ja resistenssin kehittymisen riskiä (11); |
| --- | --- |

I.

toteaa, että rokotuksilla ja nopean diagnosoinnin välineillä voidaan rajoittaa antibioottien väärinkäyttöä; toteaa, että nopean diagnosoinnin välineiden avulla terveydenhoidon ammattilaiset voivat nopeasti diagnosoida bakteeri- tai virusinfektion, ja vastaavasti vähentää antibioottien väärinkäyttöä ja resistenssin kehittymisen riskiä (11);

| J. | toteaa, että erittäin resistenttien bakteerien jatkuva leviäminen voi tulevaisuudessa tehdä hyvästä terveydenhoidosta huolehtimisesta mahdotonta invasiivisten leikkausten tai vakiintuneiden hoitomuotojen osalta joidenkin sädehoitoa, kemoterapiaa tai elinsiirtoja tarvitsevien potilasryhmien kohdalla; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että erittäin resistenttien bakteerien jatkuva leviäminen voi tulevaisuudessa tehdä hyvästä terveydenhoidosta huolehtimisesta mahdotonta invasiivisten leikkausten tai vakiintuneiden hoitomuotojen osalta joidenkin sädehoitoa, kemoterapiaa tai elinsiirtoja tarvitsevien potilasryhmien kohdalla;

| K. | toteaa, että bakteerit kehittyvät jatkuvasti, tutkimus ja kehittäminen sekä sääntely-ympäristö ovat monimutkaisia, tietyt infektiot voivat olla harvinaisia ja uusia mikrobilääkkeitä koskevat odotetut tulokset ovat edelleen rajallisia; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että bakteerit kehittyvät jatkuvasti, tutkimus ja kehittäminen sekä sääntely-ympäristö ovat monimutkaisia, tietyt infektiot voivat olla harvinaisia ja uusia mikrobilääkkeitä koskevat odotetut tulokset ovat edelleen rajallisia;

| L. | toteaa, että hoitoon liittyviä infektioita aiheuttavat puuttuvat ehkäisytoimenpiteet, jotka johtavat mikrobilääkeresistentteihin bakteereihin, sekä heikot hygieniakäytännöt etenkin sairaaloissa; ottaa huomioon, että ECDC arvioi, että noin neljä miljoonaa potilasta saa EU:ssa joka vuosi hoitoon liittyvän infektion ja että näistä infektioista aiheutuu suoraan noin 37 000 kuolemaa; ottaa huomioon, että kuolemantapausten määrä voi olla jopa suurempi; ottaa huomioon, että aiemmin esitetty luku 25 000 kuolemantapausta vuodessa on osoittautunut unionin tilanteen huomattavaksi aliarvioinniksi; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että hoitoon liittyviä infektioita aiheuttavat puuttuvat ehkäisytoimenpiteet, jotka johtavat mikrobilääkeresistentteihin bakteereihin, sekä heikot hygieniakäytännöt etenkin sairaaloissa; ottaa huomioon, että ECDC arvioi, että noin neljä miljoonaa potilasta saa EU:ssa joka vuosi hoitoon liittyvän infektion ja että näistä infektioista aiheutuu suoraan noin 37 000 kuolemaa; ottaa huomioon, että kuolemantapausten määrä voi olla jopa suurempi; ottaa huomioon, että aiemmin esitetty luku 25 000 kuolemantapausta vuodessa on osoittautunut unionin tilanteen huomattavaksi aliarvioinniksi;

| M. | toteaa, että tehokkaiden antibioottien puutteellinen saatavuus kehitysmaissa aiheuttaa edelleen enemmän kuolemia kuin mikrobilääkeresistenssi; toteaa, että mikrobilääkeresistenssiin puuttuvat toimet, joissa keskitytään liiallisesti antibioottien saatavuuden rajoittamiseen, saattavat pahentaa jo nyt merkittävää lääkkeiden saatavuuteen liittyvää kriisiä, joka nykyään aiheuttaa yli miljoona alle viisivuotiaiden lasten kuolemaa vuodessa; katsoo, että toimilla mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi on pyrittävä takaamaan kaikille lääkkeiden jatkuva saatavuus, mikä tarkoittaa saatavuutta tarvitseville mutta ei kohtuuttomuutta kenellekään; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että tehokkaiden antibioottien puutteellinen saatavuus kehitysmaissa aiheuttaa edelleen enemmän kuolemia kuin mikrobilääkeresistenssi; toteaa, että mikrobilääkeresistenssiin puuttuvat toimet, joissa keskitytään liiallisesti antibioottien saatavuuden rajoittamiseen, saattavat pahentaa jo nyt merkittävää lääkkeiden saatavuuteen liittyvää kriisiä, joka nykyään aiheuttaa yli miljoona alle viisivuotiaiden lasten kuolemaa vuodessa; katsoo, että toimilla mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi on pyrittävä takaamaan kaikille lääkkeiden jatkuva saatavuus, mikä tarkoittaa saatavuutta tarvitseville mutta ei kohtuuttomuutta kenellekään;

| N. | ottaa huomioon, että useissa jäsenvaltioissa lisääntyvät nopeasti multiresistentit sienet, jotka aiheuttavat infektion saaneille potilaille selvästi pidentyneitä sairaalahoitoja ja korkeampia kuolleisuuslukuja; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain tautienvalvonta- ja -ehkäisykeskus on tiedottanut asiasta; toteaa, että tämä kysymys loistaa poissaolollaan "eurooppalainen yhteinen terveys" -toimintasuunnitelmassa mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että useissa jäsenvaltioissa lisääntyvät nopeasti multiresistentit sienet, jotka aiheuttavat infektion saaneille potilaille selvästi pidentyneitä sairaalahoitoja ja korkeampia kuolleisuuslukuja; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain tautienvalvonta- ja -ehkäisykeskus on tiedottanut asiasta; toteaa, että tämä kysymys loistaa poissaolollaan "eurooppalainen yhteinen terveys" -toimintasuunnitelmassa mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi;

| O. | toteaa, että aktiivisten seulontaohjelmien, joissa käytetään nopean diagnosoinnin välineitä, on osoitettu edistävän merkittävästi hoitoon liittyvien infektioiden hallintaa ja leviämisen vähentämistä sairaaloiden sisällä ja potilaiden välillä (12); |
| --- | --- |

O.

toteaa, että aktiivisten seulontaohjelmien, joissa käytetään nopean diagnosoinnin välineitä, on osoitettu edistävän merkittävästi hoitoon liittyvien infektioiden hallintaa ja leviämisen vähentämistä sairaaloiden sisällä ja potilaiden välillä (12);

| P. | ottaa huomioon, että antibioottiyhdistelmien käytön muissa kuin kliinisissä kuluttajatuotteissa on osoitettu lisäävän lääkeresistenttien bakteerikantojen kehittymisen riskiä (13); |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että antibioottiyhdistelmien käytön muissa kuin kliinisissä kuluttajatuotteissa on osoitettu lisäävän lääkeresistenttien bakteerikantojen kehittymisen riskiä (13);

| Q. | toteaa, että hyvä käsihygienia tehokkaan käsienpesun ja käsien kuivaamisen muodossa voi osaltaan ehkäistä mikrobilääkeresistenssin ja infektiotautien leviämistä; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että hyvä käsihygienia tehokkaan käsienpesun ja käsien kuivaamisen muodossa voi osaltaan ehkäistä mikrobilääkeresistenssin ja infektiotautien leviämistä;

| R. | toteaa, että lääkinnällisten laitteiden käytöllä voidaan ehkäistä leikkausalueen infektioita ja siten ehkäistä ja hallita mikrobilääkeresistenssin kehittymistä (14); |
| --- | --- |

R.

toteaa, että lääkinnällisten laitteiden käytöllä voidaan ehkäistä leikkausalueen infektioita ja siten ehkäistä ja hallita mikrobilääkeresistenssin kehittymistä (14);

| S. | ottaa huomioon, että ohjelmista, joilla on parannettu hiv-, tuberkuloosi- ja malarialääkkeiden saantia globaalisti, on olemassa myönteisiä esimerkkejä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että ohjelmista, joilla on parannettu hiv-, tuberkuloosi- ja malarialääkkeiden saantia globaalisti, on olemassa myönteisiä esimerkkejä;

| T. | toteaa, että sairaalainfektiot ovat merkittävä uhka perusterveydenhoidon säilyttämiselle ja takaamiselle koko maailmassa; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että sairaalainfektiot ovat merkittävä uhka perusterveydenhoidon säilyttämiselle ja takaamiselle koko maailmassa;

| U. | ottaa huomioon, että nykysuuntauksen jatkuessa mikrobilääkeresistenssi saattaa aiheuttaa vuoteen 2050 mennessä enemmän kuolemantapauksia kuin syöpä (15); |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että nykysuuntauksen jatkuessa mikrobilääkeresistenssi saattaa aiheuttaa vuoteen 2050 mennessä enemmän kuolemantapauksia kuin syöpä (15);

| V. | ottaa huomioon, että ECDC ja EFSA ovat toistamiseen vahvistaneet, että mikrobilääkeresistenssi on yksi suurimmista kansanterveyteen kohdistuvista uhista (16); |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että ECDC ja EFSA ovat toistamiseen vahvistaneet, että mikrobilääkeresistenssi on yksi suurimmista kansanterveyteen kohdistuvista uhista (16);

| W. | toteaa, että lääkeresistentti tuberkuloosi on yleisin mikrobilääkeresistenssin aiheuttama kuolinsyy; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että lääkeresistentti tuberkuloosi on yleisin mikrobilääkeresistenssin aiheuttama kuolinsyy;

| X. | ottaa huomioon, että Maailmanpankki varoitti maaliskuussa 2017 julkaisemassaan kertomuksessa, että vuoteen 2050 mennessä lääkkeille vastustuskykyiset infektiot voivat aiheuttaa vuoden 2008 finanssikriisiin rinnastettavaa maailmanlaajuista taloudellista vahinkoa; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että Maailmanpankki varoitti maaliskuussa 2017 julkaisemassaan kertomuksessa, että vuoteen 2050 mennessä lääkkeille vastustuskykyiset infektiot voivat aiheuttaa vuoden 2008 finanssikriisiin rinnastettavaa maailmanlaajuista taloudellista vahinkoa;

| Y. | katsoo, että mikrobilääkeresistenssi on nähtävä ja ymmärrettävä uhkana sekä ihmisten, eläinten että planeetan terveydelle ja välittömänä uhkana useiden yleismaailmallista kestävää kehitystä koskevassa Agenda 2030 -toimintaohjelmassa määritettyjen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiselle, muun muassa tavoitteiden 1, 2, 3 ja 6; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että mikrobilääkeresistenssi on nähtävä ja ymmärrettävä uhkana sekä ihmisten, eläinten että planeetan terveydelle ja välittömänä uhkana useiden yleismaailmallista kestävää kehitystä koskevassa Agenda 2030 -toimintaohjelmassa määritettyjen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiselle, muun muassa tavoitteiden 1, 2, 3 ja 6;

| Z. | ottaa huomioon, että "yhteinen terveys" -lähestymistavan tavoitteena on varmistaa ihmisten ja eläinten infektioiden hoitojen tehokkuuden säilyminen, vähentää mikrobilääkeresistenssin syntymistä ja leviämistä ja lisätä uusien tehokkaiden mikrobilääkkeiden kehittämistä ja saatavuutta EU:ssa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että "yhteinen terveys" -lähestymistavan tavoitteena on varmistaa ihmisten ja eläinten infektioiden hoitojen tehokkuuden säilyminen, vähentää mikrobilääkeresistenssin syntymistä ja leviämistä ja lisätä uusien tehokkaiden mikrobilääkkeiden kehittämistä ja saatavuutta EU:ssa ja sen ulkopuolella;

| AA. | toteaa, että neuvoston päätelmissä seuraavista vaiheista mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi "yhteinen terveys" -lähestymistavan (17) mukaisesti komissiota ja jäsenvaltioita pyydetään mukauttamaan keskenään uusia antibiootteja, vaihtoehtoja ja diagnoosimenetelmiä koskevien EU:n tämänhetkisten tutkimus- ja kehittämisaloitteiden strategiset tutkimusohjelmat mikrobilääkeresistenssiä käsittelevässä "yhteinen terveys" -verkostossa; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että neuvoston päätelmissä seuraavista vaiheista mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi "yhteinen terveys" -lähestymistavan (17) mukaisesti komissiota ja jäsenvaltioita pyydetään mukauttamaan keskenään uusia antibiootteja, vaihtoehtoja ja diagnoosimenetelmiä koskevien EU:n tämänhetkisten tutkimus- ja kehittämisaloitteiden strategiset tutkimusohjelmat mikrobilääkeresistenssiä käsittelevässä "yhteinen terveys" -verkostossa;

| AB. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetaan kansalaisten perusoikeus terveyteen ja sairaanhoitoon; toteaa, että oikeus terveyteen on taloudellinen, sosiaalinen ja kulttuurillinen oikeus yleiseen vähimmäisvaatimusten mukaiseen terveydenhoitoon, johon kaikilla luonnollisilla henkilöillä on oikeus; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetaan kansalaisten perusoikeus terveyteen ja sairaanhoitoon; toteaa, että oikeus terveyteen on taloudellinen, sosiaalinen ja kulttuurillinen oikeus yleiseen vähimmäisvaatimusten mukaiseen terveydenhoitoon, johon kaikilla luonnollisilla henkilöillä on oikeus;

| AC. | katsoo, että kaikissa mikrobilääkeresistenssiä koskevissa EU:n laajuisissa strategioissa keskeistä on oltava terveydenhoidon ammattilaisten kouluttaminen tutkimuksen viimeisimpien kehityssuuntien sekä mikrobilääkeresistenssin ehkäisemiseen ja leviämiseen liittyvien parhaiden käytäntöjen osalta; |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että kaikissa mikrobilääkeresistenssiä koskevissa EU:n laajuisissa strategioissa keskeistä on oltava terveydenhoidon ammattilaisten kouluttaminen tutkimuksen viimeisimpien kehityssuuntien sekä mikrobilääkeresistenssin ehkäisemiseen ja leviämiseen liittyvien parhaiden käytäntöjen osalta;

| AD. | ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestö arvioi verenmyrkytyksen – joka on syndroominen reaktio infektiotauteihin – aiheuttavan maailmassa joka vuosi noin kuusi miljoonaa kuolemaa, joista suurin osa on ehkäistävissä; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestö arvioi verenmyrkytyksen – joka on syndroominen reaktio infektiotauteihin – aiheuttavan maailmassa joka vuosi noin kuusi miljoonaa kuolemaa, joista suurin osa on ehkäistävissä;

| AE. | toteaa, että ECDC, EFSA ja EMA toteuttavat parhaillaan yhteistä toimeksiantoa tuottaakseen tuotosindikaattoreita mikrobilääkeresistenssiä ja mikrobilääkkeiden kulutusta varten sekä elintarviketuotantoeläimissä ja ihmisissä; |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että ECDC, EFSA ja EMA toteuttavat parhaillaan yhteistä toimeksiantoa tuottaakseen tuotosindikaattoreita mikrobilääkeresistenssiä ja mikrobilääkkeiden kulutusta varten sekä elintarviketuotantoeläimissä ja ihmisissä;

| AF. | toteaa, että luonto tarjoaa meille valtavan määrän tehokkaita antibiootteja, joita voitaisiin hyödyntää paljon nykyistä enemmän; |
| --- | --- |

AF.

toteaa, että luonto tarjoaa meille valtavan määrän tehokkaita antibiootteja, joita voitaisiin hyödyntää paljon nykyistä enemmän;

| AG. | toteaa, että EMA:n viimeisimmät tiedot osoittavat, että toimet eläinlääketieteellisen mikrobilääkkeiden käytön vähentämiseksi ovat olleet epätasaisia EU-maissa (18); toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat saaneet lyhyessä ajassa aikaan merkittäviä vähennyksiä eläinlääketieteellisten mikrobilääkkeiden käytössä kunnianhimoisten kansallisten politiikkojen ansiosta, mistä kertovat Euroopan komission terveys- ja elintarviketarkastusten ja analysoinnin osaston toteuttamat tiedonhankintamatkat (19); |
| --- | --- |

AG.

toteaa, että EMA:n viimeisimmät tiedot osoittavat, että toimet eläinlääketieteellisen mikrobilääkkeiden käytön vähentämiseksi ovat olleet epätasaisia EU-maissa (18); toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat saaneet lyhyessä ajassa aikaan merkittäviä vähennyksiä eläinlääketieteellisten mikrobilääkkeiden käytössä kunnianhimoisten kansallisten politiikkojen ansiosta, mistä kertovat Euroopan komission terveys- ja elintarviketarkastusten ja analysoinnin osaston toteuttamat tiedonhankintamatkat (19);

| AH. | ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssi on rajat ylittävä uhka terveydelle, mutta että mikrobilääkeresistenssiin liittyvä tilanne vaihtelee merkittävästi eri jäsenvaltioiden välillä; ottaa huomioon, että näin ollen Euroopan komission on tunnistettava alueet, jotka tuovat suurta lisäarvoa Euroopalle, ja toimittava niillä kunnioittaen jäsenvaltioiden toimivaltaa, joka niillä on omien terveyspolitiikkojensa määrittämisessä; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssi on rajat ylittävä uhka terveydelle, mutta että mikrobilääkeresistenssiin liittyvä tilanne vaihtelee merkittävästi eri jäsenvaltioiden välillä; ottaa huomioon, että näin ollen Euroopan komission on tunnistettava alueet, jotka tuovat suurta lisäarvoa Euroopalle, ja toimittava niillä kunnioittaen jäsenvaltioiden toimivaltaa, joka niillä on omien terveyspolitiikkojensa määrittämisessä;

| AI. | toteaa, että mikrobilääkeresistenssin tehokkaan torjunnan on oltava osa laajempaa kansainvälistä aloitetta, johon osallistuu mahdollisimman paljon kansainvälisiä laitoksia, virastoja ja asiantuntijoita sekä yksityinen sektori; |
| --- | --- |

AI.

toteaa, että mikrobilääkeresistenssin tehokkaan torjunnan on oltava osa laajempaa kansainvälistä aloitetta, johon osallistuu mahdollisimman paljon kansainvälisiä laitoksia, virastoja ja asiantuntijoita sekä yksityinen sektori;

| AJ. | toteaa, että mikrobilääkeresistenssin merkittävimpiä syitä ovat muun muassa mikrobilääkkeiden epäasianmukainen käyttö ja väärinkäyttö, lääkkeiden laadunvarmistusjärjestelmien heikkous, mikrobilääkkeiden käyttö karjankasvatuksessa kasvun edistämiseksi ja tautien ehkäisemiseksi, puutteet infektioiden ehkäisyssä ja hallinnassa sekä seurantajärjestelmien heikkoudet; |
| --- | --- |

AJ.

toteaa, että mikrobilääkeresistenssin merkittävimpiä syitä ovat muun muassa mikrobilääkkeiden epäasianmukainen käyttö ja väärinkäyttö, lääkkeiden laadunvarmistusjärjestelmien heikkous, mikrobilääkkeiden käyttö karjankasvatuksessa kasvun edistämiseksi ja tautien ehkäisemiseksi, puutteet infektioiden ehkäisyssä ja hallinnassa sekä seurantajärjestelmien heikkoudet;

| AK. | toteaa, että potilaiden tulisi saada terveydenhoitoa ja heillä tulisi olla oman valintansa ja mieltymystensä mukaisesti mahdollisuus sairaanhoitoon, mukaan lukien täydentävät ja vaihtoehtoiset hoitomuodot ja lääkkeet; |
| --- | --- |

AK.

toteaa, että potilaiden tulisi saada terveydenhoitoa ja heillä tulisi olla oman valintansa ja mieltymystensä mukaisesti mahdollisuus sairaanhoitoon, mukaan lukien täydentävät ja vaihtoehtoiset hoitomuodot ja lääkkeet;

| AL. | toteaa, että mikrobilääkeresistenssiä koskevat globaalit toimet maksavat arviolta 40 miljardia dollaria kymmenen vuoden aikana; |
| --- | --- |

AL.

toteaa, että mikrobilääkeresistenssiä koskevat globaalit toimet maksavat arviolta 40 miljardia dollaria kymmenen vuoden aikana;

| AM. | ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssiin liittyvät haasteet lisääntyvät tulevina vuosina ja että toimien tehokkuus edellyttää jatkuvia monialaisia investointeja yksityiseen ja julkiseen tutkimukseen ja innovointiin, jotta voidaan kehittää parempia välineitä, tuotteita ja laitteita, uusia hoitomuotoja ja vaihtoehtoisia lähestymistapoja "yhteinen terveys" -lähestymistavan pohjalta; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että mikrobilääkeresistenssiin liittyvät haasteet lisääntyvät tulevina vuosina ja että toimien tehokkuus edellyttää jatkuvia monialaisia investointeja yksityiseen ja julkiseen tutkimukseen ja innovointiin, jotta voidaan kehittää parempia välineitä, tuotteita ja laitteita, uusia hoitomuotoja ja vaihtoehtoisia lähestymistapoja "yhteinen terveys" -lähestymistavan pohjalta;

| AN. | toteaa, että viidennen, kuudennen ja seitsemännen puiteohjelman (FP5-FP7) aikana on investoitu yli miljardi euroa mikrobilääkeresistenssin tutkimukseen ja että Horisontti 2020 -ohjelmassa määrärahoja on jo otettu käyttöön yhteensä 650 miljoonaa euroa; toteaa, että komissio on sitoutunut investoimaan mikrobilääkeresistenssin käsittelyyn yli 200 miljoonaa euroa Horisontti 2020 -ohjelman kolmena viimeisenä vuotena; |
| --- | --- |

AN.

toteaa, että viidennen, kuudennen ja seitsemännen puiteohjelman (FP5-FP7) aikana on investoitu yli miljardi euroa mikrobilääkeresistenssin tutkimukseen ja että Horisontti 2020 -ohjelmassa määrärahoja on jo otettu käyttöön yhteensä 650 miljoonaa euroa; toteaa, että komissio on sitoutunut investoimaan mikrobilääkeresistenssin käsittelyyn yli 200 miljoonaa euroa Horisontti 2020 -ohjelman kolmena viimeisenä vuotena;

| AO. | ottaa huomioon, että erityisesti seuraavat Horisontti 2020 -ohjelman rahoitusvälineet tuottavat mikrobilääkeresistenssiä koskevia tutkimustuloksia:






  — | innovatiivisia lääkkeitä koskeva yhteinen teknologia-aloite (IMI), jossa keskitytään antibioottien kehittämisen kaikkiin näkökohtiin, myös mikrobilääkeresistenssin mekanismien tutkimukseen, lääkkeiden kehittämiseen, taloudellisiin näkökohtiin ja lääkkeiden käytön hallintaan, ja johon sisältyy seitsemän meneillään olevaa mikrobilääkeresistenssiin liittyvää hanketta ND4BB-ohjelman alaisuudessa; kyseisten hankkeiden kokonaisbudjetti on yli 600 miljoonaa euroa, josta osa on komission rahoitusta ja osa lääkeyhtiöiden luontaissuorituksia; |
| --- | --- | --- |

AO.

ottaa huomioon, että erityisesti seuraavat Horisontti 2020 -ohjelman rahoitusvälineet tuottavat mikrobilääkeresistenssiä koskevia tutkimustuloksia:

—

innovatiivisia lääkkeitä koskeva yhteinen teknologia-aloite (IMI), jossa keskitytään antibioottien kehittämisen kaikkiin näkökohtiin, myös mikrobilääkeresistenssin mekanismien tutkimukseen, lääkkeiden kehittämiseen, taloudellisiin näkökohtiin ja lääkkeiden käytön hallintaan, ja johon sisältyy seitsemän meneillään olevaa mikrobilääkeresistenssiin liittyvää hanketta ND4BB-ohjelman alaisuudessa; kyseisten hankkeiden kokonaisbudjetti on yli 600 miljoonaa euroa, josta osa on komission rahoitusta ja osa lääkeyhtiöiden luontaissuorituksia;

| — | Euroopan maiden ja kehitysmaiden kliinisten kokeiden yhteistyökumppanuus (EDCTP), jossa keskitytään kehittämään uusia ja parempia lääkkeitä, rokotteita, mikrobisidejä ja diagnostiikkaa HI-viruksen/aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjumiseksi ja jossa on meneillään 32 hanketta, joiden arvo on yli 79 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

Euroopan maiden ja kehitysmaiden kliinisten kokeiden yhteistyökumppanuus (EDCTP), jossa keskitytään kehittämään uusia ja parempia lääkkeitä, rokotteita, mikrobisidejä ja diagnostiikkaa HI-viruksen/aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjumiseksi ja jossa on meneillään 32 hanketta, joiden arvo on yli 79 miljoonaa euroa;

| — | mikrobilääkeresistenssiä koskeva yhteinen ohjelma-aloite (JPIAMR), jossa keskitytään hajanaisten kansallisten tutkimustoimien yhteensovittamiseen ja joihin liittyvien, meneillään olevien hankkeiden arvo on 55 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

mikrobilääkeresistenssiä koskeva yhteinen ohjelma-aloite (JPIAMR), jossa keskitytään hajanaisten kansallisten tutkimustoimien yhteensovittamiseen ja joihin liittyvien, meneillään olevien hankkeiden arvo on 55 miljoonaa euroa;

| — | Euroopan tutkimusneuvosto (ERC), jolla on tutkijalähtöisiä tai ”alhaalta ylös” -tutkimushankkeita; |
| --- | --- |

—

Euroopan tutkimusneuvosto (ERC), jolla on tutkijalähtöisiä tai ”alhaalta ylös” -tutkimushankkeita;

| — | InnovFin Infectious Diseases Financial Facility -rahoitusväline (IDFF) markkinaläheisissä hankkeissa; välineestä on toistaiseksi myönnetty seitsemän lainaa, joiden kokonaisarvo on 125 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

InnovFin Infectious Diseases Financial Facility -rahoitusväline (IDFF) markkinaläheisissä hankkeissa; välineestä on toistaiseksi myönnetty seitsemän lainaa, joiden kokonaisarvo on 125 miljoonaa euroa;

| — | pk-yrityksille kohdennettu väline ja nopeutetun innovoinnin väline (FTI), jotka auttavat pk-yrityksiä kehittämään uusia ratkaisuja ja välineitä, joilla voidaan ehkäistä, diagnosoida ja hoitaa tartuntatauteja ja parantaa infektioiden hallintaa; rahoitusvälineistä rahoitetaan 36:ta mikrobilääkeresistenssiin liittyvää hanketta ja niiden budjetti on 33 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

pk-yrityksille kohdennettu väline ja nopeutetun innovoinnin väline (FTI), jotka auttavat pk-yrityksiä kehittämään uusia ratkaisuja ja välineitä, joilla voidaan ehkäistä, diagnosoida ja hoitaa tartuntatauteja ja parantaa infektioiden hallintaa; rahoitusvälineistä rahoitetaan 36:ta mikrobilääkeresistenssiin liittyvää hanketta ja niiden budjetti on 33 miljoonaa euroa;

| AP. | toteaa, että 1960-lukuun mennessä oli kehitetty yli 20 uutta antibioottien luokkaa mutta sen jälkeen on kehitetty vain yksi uusi luokka huolimatta uusien resistenttien bakteerien leviämisestä ja kehittymisestä; toteaa, että lisäksi on selviä todisteita resistenssistä nykyisten antibioottiluokkien uusille vaikuttaville aineille; |
| --- | --- |

AP.

toteaa, että 1960-lukuun mennessä oli kehitetty yli 20 uutta antibioottien luokkaa mutta sen jälkeen on kehitetty vain yksi uusi luokka huolimatta uusien resistenttien bakteerien leviämisestä ja kehittymisestä; toteaa, että lisäksi on selviä todisteita resistenssistä nykyisten antibioottiluokkien uusille vaikuttaville aineille;

| AQ. | toteaa, että uusilla mikrobilääkkeillä on myönteisiä heijastusvaikutuksia kansanterveyteen ja tieteeseen; |
| --- | --- |

AQ.

toteaa, että uusilla mikrobilääkkeillä on myönteisiä heijastusvaikutuksia kansanterveyteen ja tieteeseen;

| AR. | ottaa huomioon, että antibioottien käyttö jalostustarkoituksissa kasvun edistämiseen on näiden terveystuotteiden väärinkäyttöä ja kaikki kansainväliset terveysjärjestöt ovat tuominneet sen ja suosittaneet sen kieltämistä mikrobiresistenssin torjunnassa; ottaa huomioon, että antibioottien käyttö elintarviketuotantoeläinten kasvun edistämiseen on ollut kiellettyä EU:ssa vuodesta 2006 lähtien; |
| --- | --- |

AR.

ottaa huomioon, että antibioottien käyttö jalostustarkoituksissa kasvun edistämiseen on näiden terveystuotteiden väärinkäyttöä ja kaikki kansainväliset terveysjärjestöt ovat tuominneet sen ja suosittaneet sen kieltämistä mikrobiresistenssin torjunnassa; ottaa huomioon, että antibioottien käyttö elintarviketuotantoeläinten kasvun edistämiseen on ollut kiellettyä EU:ssa vuodesta 2006 lähtien;

| AS. | toteaa, että lukuisia mikrobien aiheuttamia sairauksia voidaan lääkeresistenssiä aiheuttavien antibioottien asemesta tehokkaasti torjua varhaisen diagnoosin sekä uusien ja olemassa olevien lääkkeiden ja muiden EU:ssa sallittujen menetelmien ja hoitojen avulla, ja pelastaa samalla miljoonien ihmisten ja eläinten henki koko EU:ssa; |
| --- | --- |

AS.

toteaa, että lukuisia mikrobien aiheuttamia sairauksia voidaan lääkeresistenssiä aiheuttavien antibioottien asemesta tehokkaasti torjua varhaisen diagnoosin sekä uusien ja olemassa olevien lääkkeiden ja muiden EU:ssa sallittujen menetelmien ja hoitojen avulla, ja pelastaa samalla miljoonien ihmisten ja eläinten henki koko EU:ssa;

| AT. | toteaa, että kuilu kasvavan mikrobilääkeresistenssin ja uusien mikrobilääkkeiden kehityksen välillä suurenee; toteaa, että lääkeresistenssit sairaudet voivat vuoteen 2050 mennessä aiheuttaa maailmanlaajuisesti noin 10 miljoonaa kuolemaa vuosittain; toteaa, että arvion mukaan EU:ssa kuolee joka vuosi vähintään 25 000 ihmistä lääkeresistenssien mikrobien aiheuttamien infektioiden vuoksi, mikä tarkoittaa 1,5 miljardin euron vuotuisia kustannuksia, kun taas viimeisten 40 vuoden aikana on kehitetty vain yksi uusi antibioottiluokka; |
| --- | --- |

AT.

toteaa, että kuilu kasvavan mikrobilääkeresistenssin ja uusien mikrobilääkkeiden kehityksen välillä suurenee; toteaa, että lääkeresistenssit sairaudet voivat vuoteen 2050 mennessä aiheuttaa maailmanlaajuisesti noin 10 miljoonaa kuolemaa vuosittain; toteaa, että arvion mukaan EU:ssa kuolee joka vuosi vähintään 25 000 ihmistä lääkeresistenssien mikrobien aiheuttamien infektioiden vuoksi, mikä tarkoittaa 1,5 miljardin euron vuotuisia kustannuksia, kun taas viimeisten 40 vuoden aikana on kehitetty vain yksi uusi antibioottiluokka;

| AU. | toteaa, että jotta voidaan säilyttää yksinomaan ihmisten käyttöön tarkoitettujen antibioottien tehokkuus ja rajoittaa näitä ratkaisevan tärkeitä antibiootteja vastaan ilmaantuvan antibioottiresistenssin vaaraa, on välttämätöntä kieltää tiettyjen antibioottiluokkien käyttö eläinlääkinnässä; katsoo, että komission olisi määritettävä ne antibiootit tai antibioottiluokat, jotka on varattu ihmisen tiettyjen infektioiden hoitoon; |
| --- | --- |

AU.

toteaa, että jotta voidaan säilyttää yksinomaan ihmisten käyttöön tarkoitettujen antibioottien tehokkuus ja rajoittaa näitä ratkaisevan tärkeitä antibiootteja vastaan ilmaantuvan antibioottiresistenssin vaaraa, on välttämätöntä kieltää tiettyjen antibioottiluokkien käyttö eläinlääkinnässä; katsoo, että komission olisi määritettävä ne antibiootit tai antibioottiluokat, jotka on varattu ihmisen tiettyjen infektioiden hoitoon;

| AV. | toteaa, että valtionpäämiesten syyskuussa 2016 pidetyssä Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa esittämä poliittinen julistus sekä vuonna 2015 hyväksytty maailmanlaajuinen toimintasuunnitelma osoittivat maailmanlaajuista sitoutumista useita aloja kattaviin laajoihin ja koordinoituihin toimiin mikrobiresistenssin perimmäisten syiden käsittelemiseksi; |
| --- | --- |

AV.

toteaa, että valtionpäämiesten syyskuussa 2016 pidetyssä Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa esittämä poliittinen julistus sekä vuonna 2015 hyväksytty maailmanlaajuinen toimintasuunnitelma osoittivat maailmanlaajuista sitoutumista useita aloja kattaviin laajoihin ja koordinoituihin toimiin mikrobiresistenssin perimmäisten syiden käsittelemiseksi;

| AW. | toteaa, että usein mainittu luku ”25 000 mikrobilääkeresistenssiin liittyvää kuolemaa Euroopassa” ja niihin liittyvät yli 1,5 miljardin euron kustannukset ovat peräisin vuodelta 2007 ja että tarvitaan jatkuvasti päivitettävää tietoa mikrobilääkeresistenssin todellisista haitoista; painottaa, että ongelman laajuus ilmentää myös selkeää tarvetta ”eurooppalainen yhteinen terveys” -toimintasuunnitelmalle mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi; |
| --- | --- |

AW.

toteaa, että usein mainittu luku ”25 000 mikrobilääkeresistenssiin liittyvää kuolemaa Euroopassa” ja niihin liittyvät yli 1,5 miljardin euron kustannukset ovat peräisin vuodelta 2007 ja että tarvitaan jatkuvasti päivitettävää tietoa mikrobilääkeresistenssin todellisista haitoista; painottaa, että ongelman laajuus ilmentää myös selkeää tarvetta ”eurooppalainen yhteinen terveys” -toimintasuunnitelmalle mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi;

EU parhaiden käytäntöjen alueena

| 1. | katsoo, että mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi riittävin tavoin ”yhteinen terveys” -periaatteen on oltava keskeisellä sijalla ja siinä on otettava huomioon, että ihmisten ja eläinten ja ympäristön terveys liittyvät toisiinsa ja että taudit tarttuvat ihmisistä eläimiin ja päinvastoin; korostaa tästä syystä, että on puututtava niin ihmisten kuin eläintenkin tauteihin ja otettava lisäksi erityisesti huomioon elintarvikeketju ja ympäristö, joka voi myös olla vastustuskykyisten mikro-organismien lähde; painottaa komission tärkeää tehtävää jäsenvaltioiden täytäntöönpanemien kansallisten toimintasuunnitelmien koordinoinnissa ja seurannassa ja poikkihallinnollisen yhteistyön tärkeyttä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että "eurooppalainen yhteinen terveys" -toimintasuunnitelmalle tarvitaan aikataulu; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään "eurooppalainen yhteinen terveys" -toimintasuunnitelmaan ja kansallisiin toimintasuunnitelmiin mitattavissa olevia ja sitovia tavoitteita ja kunnianhimoisia päämääriä vertailun mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että mikrobilääkkeiden moitteeton ja maltillinen käyttö on erittäin tärkeää, jotta rajoitetaan mikrobilääkeresistenssin syntymistä ihmisten terveydenhoidossa sekä kotieläintaloudessa ja vesiviljelyssä; korostaa, että jäsenvaltioiden tavoissa käsitellä mikrobilääkeresistenssiä ja puuttua siihen on huomattavia eroja, joten kansallisten suunnitelmien koordinoinnista erityisiin tavoitteisiin pyrkien tulee ratkaisevan tärkeää; painottaa, että komissiolla on keskeinen rooli kansallisten strategioiden koordinoinnissa ja seurannassa; painottaa tässä yhteydessä sitä, että "yhteinen terveys" -käsitteen täytäntöönpanon on katettava monta alaa ja elementtiä (erityisesti seuraavassa tutkimuksen ja innovoinnin yhdeksännessä puiteohjelmassa), mikä ei ole vielä toteutunut riittävästi komission toimintasuunnitelmassa; painottaa, että antibioottien ennaltaehkäisevää käyttöä eläinlääkinnässä olisi tiukasti säänneltävä tulevan eläinlääkkeistä annettavan asetuksen säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | suosittelee, että vasta perustettuun ”yhteinen terveys” -verkostoon ja mikrobilääkeresistenssiä ja terveydenhoitoon liittyviä infektioita koskevaan EU:n yhteiseen toimeen (EU-JAMRAI) otetaan mukaan myös muita keskeisiä asianosaisia sidosryhmiä jäsenvaltioiden lisäksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota tekemään ja julkaisemaan väliarvioinnin ja jälkiarvioinnin ”yhteinen terveys” -toimintasuunnitelmasta ja ottamaan kaikki olennaiset sidosryhmät mukaan arviointimenettelyyn; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että yhteiset unioninlaajuiset toimet antibioottiresistenttien bakteerien ihmisten ja eläinten terveydelle ja ympäristölle aiheuttamaa kasvavaa uhkaa vastaan voivat onnistua vain standardoitujen tietojen perusteella; kehottaa tästä syystä komissiota laatimaan ja kehittämään asianmukaisia menettelyjä ja indikaattoreita mikrobilääkeresistenssin torjumisessa tapahtuvan edistyksen mittaamiseksi ja vertailemiseksi ja varmistamaan standardoitujen tietojen toimittamisen ja arvioinnin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että hiljattain hyväksytyt EU:n indikaattorit, jotka auttavat jäsenvaltioita seuraamaan edistymistään mikrobilääkeresistenssin torjumisessa, keskittyvät ainoastaan antibioottien kulutukseen eivätkä kerro käytön asianmukaisuudesta; kehottaa ECDC:tä muuttamaan indikaattoreita vastaavasti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota keräämään tietoa valmistajien tuottamien antibioottien määrästä ja raportoimaan siitä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhtenäistämään mikrobilääkeresistenssin tyyppejä ja aiheuttajia koskevaa valvontaa, seurantaa ja raportointia ja syöttämään nämä tiedot maailmanlaajuiseen mikrobilääkeresistenssin seurantajärjestelmään (GLASS); painottaa lisäksi, että on äärimmäisen tärkeää kerätä järjestelmällisesti kaikkea merkityksellistä ja vertailukelpoista tietoa myyntimääristä; kehottaa komissiota laatimaan – EMA:a, EFSA:a ja ECDC:tä kuullen – patogeenejä koskevan EU:n prioriteettiluettelon ottaen huomioon WHO:n maailmanlaajuisen prioriteettiluettelon sekä ihmisten että eläinten osalta ja asettamaan samalla selkeästi tulevat tutkimuksen ja kehittämisen painopisteet; kehottaa komissiota lisäksi kannustamaan ja tukemaan jäsenvaltioita mikrobilääkeresistenssin / hoitoon liittyvien infektioiden valvontaa ja vähentämistä koskevien kansallisten tavoitteiden käyttöönotossa ja seuraamisessa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota laatimaan vakiomuotoisia kyselytutkimuksia tietojen keräämiseksi hoitoon liittyvistä infektioista sekä tutkimaan suurille ihmis- ja eläinpopulaatioille epidemioiden ja pandemioiden aikana aiheutuvia uhkia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että ihmisten ja eläinten terveydessä ilmeneviä uusia ongelmia koskevien paikallisten, alueellisten ja kansallisten tietojen parempi jakaminen yhdessä varhaisvaroitusjärjestelmien käytön kanssa voivat auttaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön asianmukaisia torjuntatoimenpiteitä resistenttien organismien leviämisen rajoittamiseksi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa laajentamaan EU:n kaikkien asiaankuuluvien virastojen roolia, henkilöresursseja ja rahoitusta mikrobilääkeresistenssin ja hoitoon liittyvien infektioiden torjunnassa; pitää EU:n virastojen ja unionin rahoittamien hankkeiden välistä tiivistä yhteistyötä äärimmäisen tärkeänä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa painokkaasti komissiota ja jäsenvaltioita toimittamaan säännölliset ja tarkat raportit ihmisillä kehittynyttä mikrobilääkeresistenssiä koskevien tapausten määrästä sekä oikeat ja päivitetyt tilastot mikrobilääkeresistenssistä johtuvista kuolemantapauksista; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että maatalouden ja elintarviketuotannon tarpeisiin harjoitettavan karjanhoidon valvonta, infektioiden ehkäisy, terveyskasvatus, bioturvallisuustoimenpiteet, aktiiviset seulontaohjelmat ja valvontakäytännöt ovat ratkaisevan tärkeitä kaikkien infektioita aiheuttavien mikrobien torjunnassa, sillä ne vähentävät mikrobilääkkeiden tarvetta ja siten mikro-organismien mahdollisuuksia kehittää ja levittää resistenssiä; painottaa, että tarvitaan pakollinen ilmoitus julkisille terveysviranomaisille kaikista potilaista, joiden on todettu saaneen infektion tai jotka on tunnistettu erittäin resistenttien bakteerien kantajiksi; painottaa, että tarvitaan ohjeita sairaaloissa olevien kantajien pakollisesta eristyksestä sekä useiden alojen ammattilaisista koostuvan ja suoraan kansallisille terveysministeriöille raportoivan työryhmän perustamista; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että EU:ssa tarvitaan kaikkien antibioottien asianmukaista käyttöä koskeva tiedonkeruujärjestelmä; pyytää kehittämään antibioottien määräämistä ja käyttöä koskevia EU:n tason ohjeita, joissa otetaan huomioon muun muassa eläinlääkäreiden ja yleislääkäreiden vastuu tässä asiassa; kehottaa lisäksi soveltamaan kansallisella tasolla kaikkien antibioottireseptien pakollista keräämistä ja niiden rekisteröintiä tartuntatautien asiantuntijoiden valvomaan ja koordinoimaan tietokantaan, jotta voidaan levittää antibioottien parasta käyttöä koskevaa tietämystä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää valitettavana tässä yhteydessä, että komissio ei ehdottanut aiemmin strategista lähestymistapaa lääkkeistä aiheutuvaa veden pilaantumista varten, kuten vesipuitedirektiivissä vaadittiin (20); kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan viipymättä veden ja ympäristön lääkejäämien torjumista koskevan EU:n strategian ja kiinnittämään asianmukaisesti huomiota mikrobilääkeresistenssin vesivaroihin ja vesiympäristöön aiheuttamien vaikutusten seurantaan, tiedonkeruuseen ja parempaan analysointiin; pitää hyödyllisenä lääkejäämiä ja mikrobilääkeresistenssiä ympäristössä koskevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa (21); |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että vesistöjen ja maaperän saastuminen ihmisten tai eläinten antibioottijäämillä on kasvava ongelma ja että ympäristö on itsekin uusien vastustuskykyisten mikro-organismien mahdollinen lähde; kehottaa siksi komissiota kiinnittämään paljon enemmän huomiota ympäristönäkökohtaan "yhteinen terveys" -käsitteen puitteissa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että usein mainittu luku ”25 000 mikrobilääkeresistenssiin liittyvää kuolemaa Euroopassa” ja niihin liittyvät yli 1,5 miljardin euron kustannukset ovat peräisin vuodelta 2007 ja että tarvitaan jatkuvasti päivitettävää tietoa mikrobilääkeresistenssin todellisista haitoista; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että terveys on tuottavuuteen ja kilpailukykyyn vaikuttava tekijä ja myös yksi kansalaisille eniten huolta aiheuttavista kysymyksistä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota laajentamaan rahoitustaan mikrobilääkeherkkyyttä käsittelevälle eurooppalaiselle komitealle, joka käsittelee fenotyyppisen in vitro -mikrobilääkeherkkyystestauksen teknisiä näkökohtia ja toimii EMA:n ja ECDC:n herkkyysrajakomiteana; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota osoittamaan vuosia 2021–2027 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä lisärahoitusta erityisesti tutkimukseen, joka koskee muussa kuin hoitotarkoituksessa käytettäviä rehuvaihtoehtoja, joita sovelletaan kotieläintaloudessa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tukee vähimmäisvaatimuksena neuvoston vastausta Codex Alimentarius -kokoelmaan sisältyviin käytännesääntöihin mikrobiresistenssin minimoimisesta ja hillitsemisestä (”Codex Alimentarius Code of Practice to Minimize and Contain Antimicrobial Resistance”) ja sen periaatteisiin 18 ja 19, jotka koskevat mikrobilääkkeiden vastuullista ja maltillista käyttöä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa painottamaan infektioiden hallintaohjeiden noudattamista, infektioiden määrän vähentämistä koskevien tavoitteiden huomioon ottamista ja hyvien käytäntöjen tukemista, jotta voidaan edistää potilaiden turvallisuutta sairaalaympäristössä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa komissiota, ECDC:tä ja jäsenvaltioita edistämään kertakäyttöisten käsipyyhkeiden käyttöä paikoissa, joissa hygienia on erityisen tärkeää, kuten terveydenhuollon laitoksissa, elintarvikkeiden käsittelylaitoksissa ja päiväkodeissa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | muistuttaa, että ruoka on yksi mahdollisista reiteistä, joiden kautta resistentit bakteerit siirtyvät eläimistä ihmisiin, ja että lääkkeille vastustuskykyiset bakteerit voivat kiertää ihmis- ja eläinpopulaatioissa veden ja ympäristön kautta; panee merkille, että resistentit organismit voivat aiheuttaa infektion mikrobilääkkeillä käsitellyn saastuneen viljan tai lannan sekä maatiloilta pohjaveteen päätyneiden valumavesien välityksellä; toteaa tässä yhteydessä, että kauppa, matkailu sekä ihmisten ja eläinten muuttoliikkeet edistävät tällaisten bakteerien leviämistä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan kansanterveysvalistusviestejä, jotta lisätään suuren yleisön tietoisuutta, ja tällä tavoin edistämään antibioottien vastuullista käyttöä ja käsittelyä koskevaa käyttäytymismuutosta, erityisesti ennaltaehkäisevää käyttöä; korostaa, että on tärkeää edistää ”terveysosaamista”, sillä on erittäin tärkeää, että potilaat ymmärtävät terveydenhoitoa koskevaa tietoa ja kykenevät noudattamaan tarkasti hoito-ohjeita; painottaa, että ehkäisytoimenpiteitä, kuten hyvää hygieniaa, olisi tehostettava ihmisten antibioottien kysynnän vähentämiseksi; painottaa, että tietoisuuden itselääkityksen ja liiallisten lääkemääräysten vaaroista olisi oltava ennaltaehkäisevän strategian keskeinen osatekijä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan kansanterveysvalistusviestejä, jotta lisätään suuren yleisön tietoisuutta infektioiden ja henkilökohtaisen hygienian välisestä yhteydestä; painottaa, että mikrobilääkkeiden käyttöä voidaan vähentää tehokkaasti pysäyttämällä infektioiden leviäminen alkuunsa; kehottaa tässä yhteydessä edistämään itsehoitoaloitteita; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään strategioita sen tukemiseksi, että potilaat noudattavat antibioottien ja muiden asianmukaisten hoitojen käytössä hoitoalan ammattilaisten antamia ohjeita; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa komissiota ehdottamaan "yhteinen terveys" -lähestymistavan mukaisesti suuntaviivoja, joissa asetetaan parhaat käytännöt yhdenmukaisten laatustandardien toteuttamiseksi unioninlaajuisessa opetussuunnitelmassa, jotta voidaan edistää monialaista koulutusta, infektioiden ehkäisyä ja koulutusohjelmia terveydenhuollon ammattilaisille ja kansalaisille, varmistaa terveydenhuollon ammattilaisten asianmukainen toiminta mikrobilääkkeiden ja AMR-saastuneiden materiaalien (22) määräämisessä, annostelussa, käytössä ja hävittämisessä ja taata antibioottien käytön hallintaa käsittelevien monialaisten työryhmien perustaminen ja hyödyntäminen sairaalaolosuhteissa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | painottaa, että kolmasosa lääkemääräyksistä annetaan perusterveydenhuollon sektorilla, joten tämä sektori olisi katsottava prioriteetiksi käyttöohjeissa; korostaa tartuntatautien asiantuntijoiden tarvetta näiden ohjeiden laatimisessa, valvonnassa ja jatkotoimissa; kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat näiden ohjeiden käytöstä ihmisten terveyden alalla; kehottaa jäsenvaltioita tarkistamaan kaikki nykyiset ohjeet ja erityisesti ennaltaehkäisevää käyttöä leikkausten aikana koskevat ohjeet; suhtautuu myönteisesti tämänhetkisiin kansallisen tason hankkeisiin, kuten Pirasoa-ohjelmaan, esimerkkeinä järkevän käytön hyvistä käytännöistä perusterveydenhuollossa ja sairaaloissa; kannustaa kehittämään mekanismeja, joiden välityksellä voidaan jakaa parhaita käytäntöjä ja ohjeita; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tietää, että terveydenhuollon ammattilaisten on usein tehtävä nopeita päätöksiä antibioottihoidon käytöstä; toteaa, että nopeat diagnostiset testit voivat toimia tehokkaan ja täsmällisen päätöksenteon tukena; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita ehkäisemään resistenttien bakteerien aiheuttamien infektioiden leviämistä panemalla täytäntöön aktiivisia seulontaohjelmia ja nopean diagnosoinnin teknologioita, jotta voidaan nopeasti tunnistaa potilaat, jotka ovat saaneet multiresistentin bakteerin aiheuttaman infektion, ja toteuttaa asianmukaisia infektioiden hallintatoimenpiteitä (esimerkiksi potilaan eristäminen, kohortointi ja hygieniatoimenpiteiden tehostaminen); |
| --- | --- |

32.

| 33. | on tietoinen, että nopean diagnosoinnin välineiden kustannukset voivat ylittää antibioottien hinnan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ehdottamaan alalle kannustimia, jotta voidaan kehittää tehokkaita, edullisia ja vaikuttavia testimenetelmiä, ja kehittämään nopean diagnosoinnin käyttöä; painottaa, että nopeat diagnostiset testit ovat käytettävissä koko maassa ainoastaan 40 prosentissa OECD-maista; kehottaa sairausvakuutusten tarjoajia kattamaan nopean diagnosoinnin välineiden käytöstä aiheutuvat ylimääräiset kustannukset, kun otetaan huomioon mikrobilääkkeiden tarpeettoman käytön ennaltaehkäisyn pitkän aikavälin hyödyt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita rajoittamaan sitä, että antibiootteja määräävät ihmisten ja eläinten terveyden ammattilaiset myyvät antibiootteja itse, ja poistamaan kaikki antibioottien määräämiseen liittyvät rahalliset tai muut kannustimet ja varmistamaan samalla akuuttieläinlääkkeiden riittävän nopean saannin; korostaa, että monia mikrobilääkkeitä käytetään sekä ihmisiin että eläimiin, monilla näistä mikrobilääkkeistä on ratkaiseva merkitys ihmisillä esiintyvien hengenvaarallisten infektioiden ehkäisemisessä tai hoitamisessa ja niiden käyttö eläinlääkinnässä olisi sen vuoksi kiellettävä; korostaa, että kyseiset mikrobilääkeaineet olisi varattava käytettäviksi pelkästään ihmisille, jotta säilytetään niiden teho ihmisillä esiintyvien infektioiden hoidossa mahdollisimman pitkään; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi voitava panna täytäntöön tai pitää voimassa tiukempia toimenpiteitä antibioottien myynnin rajoittamiseksi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan päättäväisesti mikrobilääketuotteiden laitonta myyntiä tai myyntiä ilman lääkärin tai eläinlääkärin määräystä EU:ssa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa rokotteiden ja diagnosointivälineiden suurta merkitystä mikrobilääkeresistenssin ja hoitoon liittyvien infektioiden torjumisessa; suosittelee, että väestön ja erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien elinikäisten rokotteiden ja infektioiden hallinnan tavoitteet sisällytetään keskeiseksi osaksi mikrobilääkeresistenssiä koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia; korostaa lisäksi helposti saatavilla olevien tietojen ja suurelle yleisölle tarkoitettujen tiedotus- ja valistuskampanjoiden merkitystä, jotta rokotuskattavuutta lisätään ihmisten ja eläinten terveydenhuollon alalla ja jotta tauteja ja antibioottiresistenssiä torjutaan siten kustannustehokkaalla tavalla; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että "eurooppalaisessa yhteinen terveys" -toimintasuunnitelmassa mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi todetaan, että rokotteet ovat osoittautuneet kustannustehokkaiksi mikrobilääkeresistenssin torjunnassa (23) ja että komissio ilmoittaa toimintasuunnitelmassa kannustimista diagnoosien, mikrobilääkkeille vaihtoehtoisten lääkkeiden ja rokotteiden käytön edistämiseksi (24), mutta että diagnoosien, mikrobilääkkeille vaihtoehtoisten lääkkeiden ja rokotusten suhteellisesti korkeammat kustannukset usein käytettyihin antibiootteihin nähden ovat este toimintasuunnitelmassa edellytetylle rokotteen käytön ja rokotuskattavuuden laajentamiselle (25); korostaa, että useat jäsenvaltiot pitävät rokottamista tärkeänä toimenpiteenä, jolla estetään rajatylittävien eläintautien puhkeaminen ja jolla rajoitetaan tartuntariskiä EU:n maatalousmarkkinoilla, ja että ne ovat käyttäneet niitä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita ennaltaehkäisemään ja valvomaan tehokkaammin infektioita, jotka voivat aiheuttaa verenmyrkytyksen; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään kansallisiin mikrobilääkeresistenssiä koskeviin toimintasuunnitelmiin kohdennettuja toimenpiteitä, joilla parannetaan verenmyrkytyksen ennaltaehkäisyä, varhaisessa vaiheessa tunnistamista, diagnosointia ja kliinistä hallintaa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota tutkimaan, miten voidaan parhaiten hyödyntää harvinaisten sairauksien eurooppalaisten osaamisverkostojen mahdollisuuksia, ja arvioimaan niiden mahdollista roolia mikrobilääkeresistenssiä koskevassa tutkimuksessa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että ympäristön saastuminen ihmisten tai eläinten antibioottijäämillä erityisesti karjataloudessa, sairaaloissa ja kotitalouksissa on kasvava ongelma, ja toteaa, että tarvitaan johdonmukaisia poliittisia toimenpiteitä, jotta vältetään mikrobilääkeresistenssin leviäminen ekosysteemien, eläinten ja ihmisten välillä; kehottaa tutkimaan enemmän tämän saastumisen leviämisdynamiikkaa ja suhteellista vaikutusta mikrobilääkeresistenssiin; kehottaa luomaan tarvittavaa synergiaa ”yhteinen terveys” -periaatteen ja erityisesti vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisesta tarkkailtavien aineiden luettelon seurannasta saatujen olemassa olevien ympäristöseurantatietojen välille, jotta voidaan parantaa tietämystä mikrobilääkkeiden ilmenemisestä ja leviämisestä ympäristöön; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa, että torjunta-aineille altistuneet bakteerit reagoivat eri tavalla kliinisesti merkittäviin antibiootteihin; panee merkille torjunta-aineiden ja antibioottien hyväksytyssä käytössä antibioottivasteeseen aiheutuneiden muutosten tiheyden ja sen, että viranomaisvalvonta ei kata näiden muutosten vaikutuksia; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota ryhtymään asianmukaisiin toimiin lääkeaineiden, myös mikrobilääkkeiden, jäteveden ja jätevedenpuhdistamoiden kautta ympäristöön pääsyyn puuttumiseksi, sillä ne ovat merkittävin tekijä mikrobilääkeresistenssin syntymisessä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa arvioimaan ympäristöriskit osana mikrobilääkkeiden sekä vanhempien, jo markkinoilla olevien tuotteiden myyntilupaprosessia; kehottaa noudattamaan tiukasti EU:n hyviä tuotantotapoja ja ympäristöä säästäviä hankintasääntöjä lääkeaineiden tuotannossa ja jakelussa EU:ssa sekä antibioottien ympäristöön pääsyssä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan monilääkeresistenttien sienten nopeasti kasvaviin tasoihin tarkastelemalla uudelleen sienimyrkkyjen käyttöä maatalouden ja teollisuuden alalla; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lopettamaan vaiheittain mikrobilääkeaineyhdisteiden tai mikrobilääkeaineita sisältävien kemikaalien käytön muissa kuin kliinisissä ympäristöissä, kuten arkikäyttöön tarkoitetuissa siivoustuotteissa ja muissa kulutushyödykkeissä; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että tarvitaan pikaisesti perinpohjaista tutkimusta sitä, millaisia vaikutuksia mikrobeja tuhoavilla aineilla on viljakasveihin ja eläinten rehuun ja näin mikrobilääkeresistenssin syntymiseen sekä maaperän mikrobeihin; |
| --- | --- |

46.

| 47. | huomauttaa tässä yhteydessä, että ”piipunpää” -lähestymistavan yhteiskunnallisten kustannusten huolellinen ennakkoarviointi on tarpeen; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkistamaan hyvää maatalouskäytäntöä koskevia sääntöjään ja teollisuuden päästöjä koskevan direktiivin (26) mukaista parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa siten, että niihin sisällytetään säännöksiä mikrobilääkeresistenttejä antibiootteja tai mikro-organismeja sisältävän lannan käsittelystä; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään sellaisten kestävien lääkkeiden kehittämistä, joilla on vähäinen vaikutus ympäristöön ja vedenlaatuun, sekä lisäämään lääkealan innovointia tällä alalla; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa, että kaikilla jäsenvaltioilla ei ole riittäviä resursseja kattavien kansallisten mikrobilääkeresistenssiä koskevien strategioiden laatimiseen ja täytäntöönpanoon; kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille selkeää tietoa mikrobilääkeresistenssin käsittelyyn käytettävissä olevista EU-lähteistä ja osoittamaan tätä tarkoitusta varten kohdennettua rahoitusta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen ja tarkistamaan teollisuuden päästöjä koskevan direktiivin mukaisia parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevia vertailuasiakirjoja (BREF-asiakirjoja), jotka liittyvät antibioottitehtaiden päästöihin; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa komissiota hyödyntämään tehokkaasti käytettävissä olevaa lainsäädäntöä kaikilla mikrobilääkeresistenssiin liittyvillä aloilla, jotta varmistetaan, että uhkaan puututaan kaikissa toimintapolitiikoissa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pitää tärkeänä elinkaariarviointia korostavaa lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon vaiheet aina tuotannosta ja määräämisestä lääkeainejätteen hallintaan; kehottaa komissiota puuttumaan antibioottien hävittämistä koskevaan ongelmaan ja katsoo, että olisi tutkittava polttamisen vaihtoehtoja, kuten kaasutusta; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että ympäristökysymykset sisällytetään ihmisten lääkeaineita koskeviin lääkevalvontajärjestelmiin, ja vahvistamaan niitä eläinlääkinnässä käytettyjen lääkeaineiden käytössä varsinkin mikrobilääkeresistenssin yhteydessä; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita määrittämään laatustandardit (kynnysarvot) tai riskinarviointivaatimukset, joilla varmistetaan, että asianomaisten antibioottien ja mikrobilääkkeiden mikro-organismien turvalliset pitoisuudet lannassa, puhdistamolietteessä ja kasteluvedessä ovat turvallisia, ennen kuin ne voidaan levittää maatalouskäytössä oleville pelloille; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa komissiota käynnistämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kuluttajille ja yrityksille suunnatun unionin laajuisen tiedotuskampanjan, jossa esitellään vesiviljelyä yleisesti ja kiinnitetään erityistä huomiota yhtäältä unionin markkinoilla noudatettujen korkeiden ja kattavien vaatimusten ja toisaalta tuontituotteilta edellytettyjen vaatimusten välisiin eroihin kolmansissa maissa, ja kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota ongelmiin, jotka erityisen vastustuskykyisten mikro-organismien kulkeutuminen ja mikrobilääkeresistenssi unionissa aiheuttavat elintarviketurvallisuudelle ja kansanterveydelle; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa lopettamaan vähitellen mikrobilääkkeiden rutiininomaisen profylaktisen ja metafylaktisen käytön kotieläinryhmissä ja vaatii viimeisenä hoitovaihtoehtona käytettävien antibioottien käytön kieltämistä kokonaan elintarviketuotantoeläimissä; korostaa, että toimiva kotieläintalous, hyvät hygieniakäytännöt, hyvä tilanhoito ja hyvät investoinnit näillä aloilla auttavat osaltaan ehkäisemään infektioita ja siten vähentävät antibioottien käyttöä; kehottaa komissiota esittämään Euroopan parlamentin kannattaman uuden eläinten hyvinvointia koskevan EU:n strategian siten, että pitkän aikavälin tavoitteena on eläinten hyvinvointia koskevan säädöksen laatiminen; kehottaa komissiota panemaan viipymättä täytäntöön ne kohdat eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevasta EU:n strategiasta vuosille 2012–2015, joita ei vielä ole toteutettu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa, että hyvät tilanhoito-, bioturvallisuus- ja karjanhoitojärjestelmät ovat elintarviketuotantoeläinten terveyden ja hyvinvoinnin perusta, ja katsoo, että kun niitä sovelletaan asianmukaisesti, ne vähentävät altistumista bakteeritaudeille ja tarvetta antibioottien käyttöön eläinlääkinnässä; |
| --- | --- |

58.

| 59. | katsoo, että riittävää rahoitusta maatiloilla tehtäviin investointeihin, kuten investoinnit laadukkaisiin eläinsuojiin, tuuletukseen, puhdistamiseen, desinfiointiin, rokotuksiin ja bioturvallisuuteen, on edistettävä eikä niitä saisi heikentää tulevassa yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP); toteaa tässä yhteydessä, että on tärkeää, että maatalousyhteisön jäsenet ovat tietoisia eläinten hyvinvointiin, eläinten terveyteen ja elintarviketurvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä; toteaa, että on tärkeää edistää ja soveltaa hyviä käytäntöjä kaikilla elintarvikkeiden tuotannon ja jalostuksen tasoilla sekä varmistaa ravitsemuksellisesti tasapainoiset rehut ja turvata erityiset ruokintastrategiat, rehun koostumus, rehun valmistuskaavat ja rehun jalostusmenetelmät; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myös YMP:n uudelleentarkastelun yhteydessä lisäämään toimintalinjojen yhteisvaikutusta ja ottamaan mikrobilääkeresistenssin torjumista koskevan eurooppalaisen "yhteinen terveys" -toimintasuunnitelman päätelmien mukaisesti käyttöön tehokkaita taloudellisia kannustimia ja tukea eläintenpitäjille, jotka voivat osoittaa, että heidän eläimilleen tai karjalleen annettavien antibioottien käyttöä on vähennetty huomattavasti ja rokotuskattavuutta on laajennettu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa, että maatilojen hyvä puhtaanapito ja hygienia ovat olennaisen tärkeitä; pyytää komissiota laatimaan ohjeita antibioottien käytöstä eläinlääkinnässä ja maatilojen hygieniaoloista; kehottaa jäsenvaltioita laatimaan erityisiä suunnitelmia ja vahvistamaan hygienian valvontaa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | palauttaa mieliin ennaltaehkäisevät toimenpiteet, jotka on toteutettava ennen turvautumista koko elintarviketuotantoeläinryhmälle annettavaan mikrobilääkehoitoon (metafylaksia):






  — | käytössä on hyvä ja terve, luonnollisella tavalla kasvava ja geneettiseltä monimuotoisuudeltaan asianmukainen jalostuseläinkanta, |
| --- | --- | --- |

62.

—

käytössä on hyvä ja terve, luonnollisella tavalla kasvava ja geneettiseltä monimuotoisuudeltaan asianmukainen jalostuseläinkanta,

| — | lajin käyttäytymistarpeiden, mukaan luettuina sosiaalinen vuorovaikutus ja hierarkiat, mukaiset elinolot, |
| --- | --- |

—

lajin käyttäytymistarpeiden, mukaan luettuina sosiaalinen vuorovaikutus ja hierarkiat, mukaiset elinolot,

| — | eläintiheys ei lisää tautien leviämisen riskiä, |
| --- | --- |

—

eläintiheys ei lisää tautien leviämisen riskiä,

| — | sairaat eläimet eristetään muusta ryhmästä, |
| --- | --- |

—

sairaat eläimet eristetään muusta ryhmästä,

| — | (kananpoikien ja pienempien eläinten) isot ryhmät jaetaan pienempiin ja fyysisesti toisistaan eristettyihin ryhmiin, |
| --- | --- |

—

(kananpoikien ja pienempien eläinten) isot ryhmät jaetaan pienempiin ja fyysisesti toisistaan eristettyihin ryhmiin,

| — | pannaan täytäntöön eläinten hyvinvointia koskevat täydentävät ehdot sellaisina kuin ne vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 liitteessä II olevissa lakisääteisissä hoitovaatimuksissa 11, 12 ja 13 (27); |
| --- | --- |

—

pannaan täytäntöön eläinten hyvinvointia koskevat täydentävät ehdot sellaisina kuin ne vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 liitteessä II olevissa lakisääteisissä hoitovaatimuksissa 11, 12 ja 13 (27);

| 63. | katsoo, että vaatimus varmistaa antibioottien käytön mainitseminen merkinnöissä lisäisi kuluttajien tietämystä ja auttaisi heitä tekemään paremmin tietoon pohjautuvia valintoja; kehottaa komissiota luomaan yhdenmukaistetun merkintäjärjestelmän, joka perustuu eläinten hyvinvointivaatimuksiin ja kotieläintalouden hyviin käytäntöihin ja jota suunniteltiin jo vuonna 2009 (28); |
| --- | --- |

63.

| 64. | viittaa myös hiljattain esitettyihin tutkimustuloksiin (helmikuu 2018), jotka osoittavat, että laajakirjoiset beetalaktamaasit (ESBL) siirtyvät karjankasvatuksen ja lihan kulutuksen vaikutuksesta vain rajoitetusti ihmisiin ja että ESBL siirtyy pääasiassa ihmisestä toiseen (29); |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa, että karjankasvatukseen, jossa eläintiheys on korkea, saattaa liittyä epätarkoituksenmukaista ja rutiininomaista antibioottien lisäämistä maatiloilla karjan ja siipikarjan rehuun nopeamman kasvun saavuttamiseksi sekä antibioottien yleistä käyttöä profylaktisessa tarkoituksessa, jotta ehkäistään sairauksien leviämistä tukalien, ahtaiden ja stressaavien eläintenpito-olosuhteiden viedessä eläinten vastustuskyvyn ja kompensoidaan epähygieenisiä hoito-olosuhteita; |
| --- | --- |

65.

| 66. | katsoo, että tietomme mikrobilääkeresistenssin leviämisestä tuotantoeläimistä ihmisiin ovat jo melko vankat, eikä tätä tunnusteta asianmukaisesti toimintasuunnitelmassa; toteaa, että toimintasuunnitelmassa kehotetaan vain tutkimaan asiaa lisää ja täyttämään sitä koskevia tietoaukkoja, mikä saattaa mahdollisesti lykätä tarvittavien toimien toteuttamista; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään eron kotieläinten ja lemmikkieläinten välillä etenkin kehitettäessä mikrobilääkkeiden käytön seurantaa ja arviointia koskevia menetelmiä sekä niiden käyttöä koskevia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

67.

| 68. | korostaa, että maataloudessa on kehitetty yhteistyössä eläinlääkäreiden kanssa kattava antibioottien käytön seurantajärjestelmä, jossa dokumentoidaan perusteellisesti ja parannetaan antibioottien käyttöä; pitää valitettavana, että ihmislääketieteessä ei vielä ole käytössä vastaavaa järjestelmää; |
| --- | --- |

68.

| 69. | panee merkille, että myös EU:n virastot ovat vahvistaneet, että elintarviketuotantoeläimissä (esimerkiksi broilerikananpojissa) havaitun antibioottiresistenssin ja näiden eläinten lihan käsittelystä, valmistuksesta ja kulutuksesta johtuvien ihmisten bakteeri-infektioiden suuren osuuden välillä on yhteys (30); |
| --- | --- |

69.

| 70. | korostaa, että tutkimusten mukaan toimenpiteet, joilla rajoitetaan antibioottien käyttöä elintarviketuotantoeläimillä, ovat yhteydessä antibioottiresistenttien bakteerien vähenemiseen näissä eläimissä (31); |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tämän viimeaikaisen tutkimuksen (32) vuoksi toteuttamaan toimet huolellisesti ja suhteellisuudentajuisesti sekä arvioimaan tarkasti antibiootit ja mikrobilääkeresistenssin kaikessa asiaankuuluvassa lainsäädännössä ja luokittelemaan ne, jotta ei rajoiteta tarpeettomasti tiettyjä alkueläimiä, kuten kokkideja, torjuvien välineiden saatavuutta Euroopan kotieläintaloudessa eikä siten tahattomasti lisätä riskiä siitä, että ihmiseen tarttuu vaarallisia bakteereja, kuten salmonella, ja elintarvikkeista peräisin olevia mikrobeja; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pitää valitettavana, että "eurooppalainen yhteinen terveys" -toimintasuunnitelmasta mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi puuttuu kokonaan resurssien kohdentaminen ja lainsäädäntövälineiden kunnianhimoisempi käyttö; kehottaa komissiota olemaan kunnianhimoisempi mahdollisten tulevaisuudessa laatimiensa toimintasuunnitelmien kohdalla ja pyrkimään määrätietoisemmin panemaan ne kokonaisuudessaan täytäntöön; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pitää valitettavana, että komission periaatteessa oikea strateginen lähestymistapa rajoittuu aiesopimuksiin, ja kehottaa komissiota konkretisoimaan lähestymistapansa; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa komissiota koordinoimaan ja seuraamaan kansallisia strategioita parhaiden käytäntöjen vaihdon mahdollistamiseksi jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään kunnianhimoisia kansallisia strategioita mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi eläintuotantosektorilla, mukaan luettuna eläinlääketieteellisten mikrobilääkkeiden käytön määrälliset vähentämistavoitteet, ottaen samalla huomioon paikalliset olosuhteet; korostaa, että kaikkien elintarvikeketjuun kuuluvien sektorien pitäisi osallistua niiden täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

75.

| 76. | panee merkille, että jotkin jäsenvaltiot ovat määritelleet lain nojalla ammatillisesti pätevät eläinlääkintäalan neuvonantajat, joille asianmukaiset viranomaiset ovat antaneet luvan määrätä tiettyjä eläinlääkkeitä; korostaa, että kansallisissa mikrobilääkeresistenssiä koskevissa toimintasuunnitelmissa ei pitäisi kieltää näitä henkilöitä tarvittaessa määräämästä ja toimittamasta tiettyjä eläinlääkkeitä, koska näillä henkilöillä voi olla keskeinen asema eristyneissä maaseutuyhteisöissä; |
| --- | --- |

76.

| 77. | korostaa, että on tärkeää vaihtaa parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden välillä ja että komissio koordinoi tätä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että antibioottien käyttöä on vähennetty Alankomaissa 64,4 prosenttia kotieläintuotannossa ajanjaksolla 2009–2016 ja että on ilmoitettu, että kansallisena tavoitteena on vähentää sitä edelleen vuoteen 2020 mennessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään tätä esimerkkiä viranomaisten, toimialojen, tutkijoiden ja eläinlääkärien välisestä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöstä myös muualla unionissa; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan myönteisten (verovapautukset viljelijöille) ja kielteisten (antibioottien myyntiin kohdistuvat verot, joita käytetään nyt onnistuneesti Belgiassa ja Tanskassa) verokannustimien käyttöönottoa kotieläintuotannossa muihin kuin hoitotarkoituksiin käytettävien antibioottien kohdalla; |
| --- | --- |

78.

Mikrobilääkeresistenssiä koskevan tutkimuksen, kehittämistoiminnan ja innovoinnin tehostaminen

| 79. | huomauttaa, että 1,3 miljardin euron investoinnilla mikrobilääkeresistenssiä koskevaan tutkimukseen EU on johtava toimija alalla ja että EU: n saavutuksiin sisältyvät myös New Drugs for Bad Bugs (ND4BB) -ohjelma (33) ja mikrobilääkeresistenssiä koskeva yhteinen ohjelma-aloite (34); korostaa, että tutkimustoiminnan on oltava tehokasta ja koordinoitua; pitää siksi myönteisinä ERA-NETin kaltaisia aloitteita, joiden avulla saadaan aikaan synergiavaikutuksia mikrobilääkeresistenssiä koskevan yhteisen ohjelma-aloitteen ja Horisontti 2020 -ohjelman välillä; korostaa, että 1960-lukuun mennessä oli kehitetty yli 20 uutta antibioottien luokkaa, ja panee huolestuneena merkille, että viime vuosina ei ole otettu käyttöön todella uusia mikrobilääkkeiden luokkia; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kehottaa komissiota harkitsemaan uutta lainsäädäntökehystä, jolla kannustetaan kehittämään uusia ihmiskäyttöön varattuja mikrobilääkkeitä, kuten parlamentti on jo pyytänyt 10. maaliskuuta 2016 annetussa ehdotuksessa asetukseksi eläinlääkkeistä sekä 19. toukokuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa; panee merkille, että komission eurooppalainen "yhteinen terveys" -toimintasuunnitelmassa mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi komissio sitoutuu analysoimaan ”EU:n sääntelyvälineitä ja kannustimia – erityisesti harvinaislääkkeitä ja pediatriaa koskevaa lainsäädäntöä – soveltaakseen niitä uusiin mikrobilääkkeisiin ja innovatiivisiin vaihtoehtoisiin lääkkeisiin”; |
| --- | --- |

80.

| 81. | panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan kemikaaliviranomainen (ECHA) ja Euroopan lääkevirasto (EMA) ovat hiljattain tutkineet mikrobilääkkeiden elintarviketuotantoeläimillä käytön vaihtoehtoja ja keskustelleet niistä, ja toteaa, että joidenkin vaihtoehtojen tulokset eläinten terveyttä koskevien parametrien parantamisessa ovat olleet lupaavia kokeellisten tutkimusten aikana; kehottaa siksi vauhdittamaan vaihtoehtoja koskevaa tieteellistä tutkimusta ja laatimaan EU:n EU:n lainsäädäntökehyksen, joka edistäisi niiden kehittämistä ja selventäisi niiden hyväksyntämenettelyä; |
| --- | --- |

81.

| 82. | muistuttaa, että antibioottien perinteinen valmistus, joka perustuu joukkoon luonnosta saatuja antibioottien muuntamismenetelmiä, on saavuttanut päätepisteensä ja että antibioottien perinteinen paradigma olisi murrettava tutkimus- ja kehittämisinvestoinneilla antibioottien uuden sukupolven kehittämiseksi; pitää myönteisinä uusia jo kehitettyjä menetelmiä, kuten monoklonaalisia vasta-aineita, jotka vähentävät bakteerien virulenssia tappamatta niitä mutta tehden niistä vaarattomia; |
| --- | --- |

82.

| 83. | toteaa, että tiede ja tutkimus ovat keskeisessä asemassa kehitettäessä mikrobilääkeresistenssin torjumiseen liittyviä standardeja; |
| --- | --- |

83.

| 84. | panee tyytyväisenä merkille äskettäiset vaihtoehtoisia antibiootteihin perustuvia hoitomuotoja, kuten bakteriofagihoitoa, koskevat tutkimushankkeet, esimerkiksi EU:n rahoittama Phagoburn-hanke; panee merkille, että bakteriofagihoitoja ei toistaiseksi ole sallittu EU:n tasolla; kehottaa komissiota ehdottamaan lainsäädäntökehystä viimeisimpään tieteelliseen kehitykseen perustuvaa bakteriofagihoitoa varten; |
| --- | --- |

84.

| 85. | panee merkille uuden tutkimuksen, joka koskee seuraavan sukupolven probioottien kehittämistä antibioottihoidon kanssa rinnakkaiseen käyttöön kliinisessä ympäristössä, ja toteaa, että tällaisen käytön on osoitettu vähentävän erityisen antibioottiresistenttien bakteerien aiheuttamia hoitoon liittyviä infektioita (35); |
| --- | --- |

85.

| 86. | toteaa, että infektioiden hoitoa ja ennaltaehkäisyä koskevien uusien lähestymistapojen tutkiminen ja kehittäminen on aivan yhtä tärkeää ja että näihin lähestymistapoihin voi sisältyä aineiden käyttö tehostamaan immuunivastetta bakteeri-infektioihin, esimerkkeinä prebiootit ja probiootit; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kannustaa EMAa tarkastelemaan yhteistyössä EFSAn ja ECDC:n kanssa uudelleen kaikkia saatavilla olevia tietoja vanhempien mikrobilääkkeiden, mukaan luettuina eri antibioottien yhdistelmät, hyödyistä ja riskeistä ja pohtimaan, onko niiden hyväksyttyihin käyttötarkoituksiin tarpeen tehdä muutoksia; korostaa, että innovoijien ja sääntelyviranomaisten välistä varhaista vuoropuhelua olisi edistettävä, jotta sääntelykehystä voidaan muokata tarvittaessa siten, että painotetaan ja nopeutetaan mikrobilääkkeiden kehittämistä ja mahdollistetaan niiden nopeampi saatavuus; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön nopeutetun menettelyn, jossa sellaiset teollisuus- tai maataloustarkoituksiin hyväksytyt mikrobilääkkeet, joilla epäillään olevan vakava kielteinen vaikutus mikrobilääkeresistenssiin, voidaan kieltää tilapäisesti, kunnes kyseisen mikrobilääkkeen vaikutusta on tutkittu enemmän; |
| --- | --- |

88.

| 89. | muistuttaa, että huonolaatuiset ihmis- ja eläinlääkkeet, joissa aktiivisten aineiden pitoisuudet ovat vähäisiä, ja/tai niiden pitkäaikainen käyttö, edistävät vastustuskykyisten mikrobien ilmaantumista; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan ja laatimaan lakeja, joilla varmistetaan, että lääkkeiden laatu taataan, että ne ovat turvallisia ja tehokkaita ja että niiden käytössä noudatetaan tiukkoja periaatteita; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kehottaa komissiota lisäämään rahoitusta varhaisiin monialaisiin ja tieteidenvälisiin tutkimustoimiin mikrobilääkeresistenttien taudinaiheuttajien epidemiologian ja immunologian alalla etenkin eläinten ja ihmisten sekä ympäristön välisistä tartuntateistä ja hoitoon liittyvistä infektioista; kehottaa komissiota tukemaan tutkimusta, jossa tutkitaan käsihygieniaa ja erilaisten käsienpesu- ja käsienkuivausmenetelmien vaikutusta mahdollisten patogeenien leviämiseen; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kehottaa komissiota investoimaan myös antibioottien vaihtoehtojen kehittämiseen eläinlääkintää, myös kasvun edistämistä, ja uusien molekyylien kehittämiseen uusien antibioottien kehittämistä varten; korostaa, että uusia antibiootteja ei saa käyttää eläinten terveyden edistämiseen tai kasvun edistämiseen ja että julkista rahoitusta uusien antibioottien kehittämiseen saavien toimialojen on lopetettava antibioottien jakelu ja/tai käyttö eläinten terveyden edistämiseen ja kasvun edistämiseen; |
| --- | --- |

91.

| 92. | panee tyytyväisenä merkillä uudet rajatylittävät tutkimushankkeet, joissa käsitellään mikrobilääkkeiden käytön hallintaa ja infektioiden ehkäisyä, kuten EU:n rahoittaman i-4-1-Health Interreg -hankkeen; kehottaa komissiota tarjoamaan lisää tutkimusrahoitusta toimenpiteille, joilla ennaltaehkäistään hoitoon liittyviä infektioita; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kehottaa komissiota lisäämään tukea tutkimus- ja kehitystoimiin, jotka koskevat mikrobilääkeresistenssiä, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteissa määritetyt maailmanlaajuiset infektiot, erityisesti lääkeresistentti tuberkuloosi sekä malaria, HIV ja laiminlyödyt trooppiset sairaudet, osana EU:n seuraavaa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa, muun muassa antamalla ohjelmassa erityiseksi tehtäväksi mikrobilääkeresistenssin maailmanlaajuisen torjunnan; |
| --- | --- |

93.

| 94. | kehottaa komissiota asettamaan rajoituksia elävien eläinten kuljetukselle alueilta, joilla on havaittu mikrobilääkeresistenttejä bakteerikantoja nykyisessä seurantajärjestelmässä; |
| --- | --- |

94.

| 95. | panee merkille, että myös tietyillä kasvinsuojeluaineilla saattaa olla mikrobeja tuhoavia ominaisuuksia, mikä vaikuttaisi mikrobilääkeresistenssin leviämiseen; kehottaa tutkimaan enemmän kaupallisille torjunta-ainevalmisteille ja kasvinsuojeluaineille altistumisen ja kehittyneen mikrobilääkeresistenssin välistä mahdollista yhteyttä; toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineiden toksisuutta testataan säännöllisesti mutta ei niiden subletaaleja vaikutuksia mikrobeihin, ja korostaa edellä mainituista syistä, että näiden testien säännöllistä tekemistä olisi harkittava; |
| --- | --- |

95.

| 96. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään varhaista ja jatkuvaa vuoropuhelua kaikkien sidosryhmien kanssa, jotta voidaan laatia asianmukaisia kannustimia mikrobilääkeresistenssin tutkimukseen ja kehitykseen; toteaa, että ei ole olemassa yhtä ainoaa oikeaa lähestymistapaa; kehottaa komissiota ottamaan kansalaisyhteiskunnan virallisesti mukaan "yhteinen terveys" -keskusteluihin esimerkiksi perustamalla asiaa koskevan sidosryhmäverkoston ja rahoittamalla sitä; |
| --- | --- |

96.

| 97. | korostaa, että tarvitaan erilaisia yhteistyömalleja, joiden vetäjänä toimii julkinen sektori ja joihin lääkeala otetaan mukaan; toteaa, että lääkealan kapasiteetilla on keskeinen asema mikrobilääkeresistenssiin liittyvässä tutkimuksessa ja kehittämisessä; korostaa siitä huolimatta, että tätä polttavaa aihetta koskeva tutkimus ja kehittäminen edellyttävät entistä enemmän julkista priorisointia ja koordinointia; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön julkisen alustan julkisesti rahoitettuja mikrobilääkeresistenssiä koskevia tutkimus- ja kehityshankkeita ja kaikkien tutkimus- ja kehitystoimien koordinointia varten; |
| --- | --- |

97.

| 98. | korostaa näin ollen, etteivät nykyiset innovointipuitteet kannusta tehokkaasti mikrobilääkeresistenssiä koskevan tutkimus- ja kehitystyön tekemiseen, ja kehottaa mukauttamaan ja yhdenmukaistamaan teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa järjestelmää EU:n tasolla, jotta suojauksen kesto voidaan sovittaa paremmin yhteen kyseiselle innovatiiviselle lääkkeelle haetun suojakauden kanssa; |
| --- | --- |

98.

| 99. | katsoo, että mikrobilääkeresistenssin torjuntaan liittyviä kysymyksiä tutkitaan jo useissa eri laitoksissa Euroopan unionissa, mutta tutkimuksen tilasta koko EU:ssa ei ole vielä tehty asianmukaista yleiskatsausta; kehottaa tämän vuoksi perustamaan EU:hun erityisen foorumin, jotta tutkimusresursseja voidaan käyttää tulevaisuudessa entistä tehokkaammin; |
| --- | --- |

99.

| 100. | muistuttaa, että on tärkeää kehittää tiedeyhteisön ja biolääkeyhtiöiden välisiä koalitioita uusien antibioottien, nopean diagnostiikan ja uusien hoitomuotojen kehittämiseksi; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pitää myönteisinä WHO:n, WIPO:n ja WTO:n mikrobilääkeresistenssiä käsittelevän yhteisen teknisen symposiumin ”WHO, WIPO, WTO Joint Technical Symposium on Antimicrobial Resistance: how to foster innovation, access and appropriate use of antibiotics” päätelmiä (36), joissa käsiteltiin uusia tutkimus- ja kehittämismalleja tutkimuksen ja kehittämisen kannustamiseksi niin, että antibiootin tuotto erotetaan myyntimääristä; |
| --- | --- |

101.

| 102. | muistuttaa, että kliinisistä lääketutkimuksista annettu asetus (37) auttaa lisäämään uusien mikrobilääkkeiden tutkimusta EU:ssa; kehottaa komissiota ja EMAa panemaan kliinisistä lääketutkimuksista annetun asetuksen välittömästi täytäntöön; |
| --- | --- |

102.

| 103. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan uusien taloudellisten mallien, pilottihankkeiden ja kaksitoimisten kannustimien täytäntöönpanoa, jotta tehostetaan uusien hoitojen, uuden diagnostiikan sekä uusien antibioottien, lääkinnällisten laitteiden, rokotteiden ja vaihtoehtojen kehittämistä mikrobilääkkeille; katsoo, että ne ovat mielekkäitä, kun ne ovat kestäviä, tarpeisiin ja näyttöön perustuvia pitkällä aikavälillä, kohdistuvat keskeisiin kansanterveyden painopisteisiin ja tukevat asianmukaista lääkinnällistä käyttöä; |
| --- | --- |

103.

| 104. | kehottaa komissiota arvioimaan nykyisten hygieniakäytäntöjen ja -menettelyjen tehokkuutta sairaaloissa ja terveydenhuoltoympäristöissä; kehottaa komissiota tutkimaan probioottien ja muun kestävän hygieniateknologian käyttöä tehokkaina hygieniaan perustuvina lähestymistapoina, joilla ehkäistään ja vähennetään mikrobilääkeresistenssin aiheuttamien hoitoon liittyvien infektioiden määrää; |
| --- | --- |

104.

| 105. | kannustaa ottamaan käyttöön kustannustehokasta teknologiaa, jolla voidaan vähentää hoitoon liittyvien infektioiden vaikutusta sairaaloissa ja auttaa ennaltaehkäisemään moniresistenttien mikro-organismien leviämistä; |
| --- | --- |

105.

| 106. | kannustaa jäsenvaltioita tukemaan vaihtoehtoisia korvausjärjestelmiä, jotta voidaan edistää innovatiivisten teknologioiden käyttöönottoa kansallisissa terveydenhuoltojärjestelmissä; |
| --- | --- |

106.

| 107. | panee merkille, että lääkkeiden kehittämistä koskeva tavanomainen liiketoimintamalli ei sovellu antibioottien kehittämiseen, sillä resistenssi voi kehittyä ajan mittaan ja koska niitä on tarkoitus käyttää tilapäisesti ja viimeisenä keinona; muistuttaa lääkealaa sen yritys- ja yhteiskuntavastuusta, johon kuuluu mikrobilääkeresistenssin käsittelyn edistäminen tutkimalla tapoja pidentää antibioottien ikää, minkä ansiosta tehokkaiden antibioottien tarjonta olisi kestävää, ja vaatii kannustimia tällaiseen tutkimukseen ja kehottaa määrittelemään sääntelymenettelyn; |
| --- | --- |

107.

| 108. | muistuttaa, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kummatkin pyytäneet tarkastelemaan tämänhetkisiä kannustimia (esim. harvinaislääkkeitä koskevassa asetuksessa asetetut kannustimet (38)) niiden vääränlaisen käytön ja korkean lopullisen hinnan vuoksi; kehottaa siksi komissiota arvioimaan tämänhetkisiä tutkimuksen ja kehityksen kannustinmalleja, siirrettäviin markkinoita koskeviin yksinoikeuksiin liittyvä malli mukaan luettuna, uusien mallien kehittämiseksi ja sääntelymenettelyn määrittelemiseksi; |
| --- | --- |

108.

| 109. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään yhteistyössä tutkijoiden ja teollisuuden kanssa uusia kannustinmalleja, jotka erottavat toisistaan maksun ja määrättyjen lääkkeiden määrät ja jotka edistävät investointeja koko tuotteen kehityksen ja tuotannon ajan; korostaa, että laadukkaiden antibioottien kohtuullisen hinnan ja niiden saannin takaamisen on oltava tutkimuksen ja kehittämisen kannustimien päätarkoituksena; |
| --- | --- |

109.

| 110. | panee merkille farmaseuttien merkittävän roolin mikrobilääkkeiden asianmukaista käyttöä koskevan tietoisuuden lisäämisessä ja mikrobilääkeresistenssin torjunnassa; kannustaa jäsenvaltioita laajentamaan heidän vastuutaan sallimalla tarkan määrän toimittamisen ja mahdollistamalla tiettyjen rokotteiden antamisen ja nopeiden diagnostisten testien toteuttamisen apteekeissa; |
| --- | --- |

110.

| 111. | kehottaa pitämään siirrettäviä markkinoita koskevia yksinoikeuksia tai markkinoilletulopalkkioita kestäviä kannustimia koskevina vaihtoehtoina; |
| --- | --- |

111.

| 112. | vaatii, että komissio ottaa kansainvälisesti johtavan roolin edistämällä diagnoosien tekemistä varhaisessa vaiheessa koskevien näyttöön perustuvien parhaiden käytäntöjen malleja, jotta voidaan torjua mikrobilääkeresistenssiä; |
| --- | --- |

112.

Globaalin toiminnan muokkaaminen

| 113. | korostaa, että ilman yhdenmukaisia ja välittömiä maailmanlaajuisia toimia maailma etenee kohti antibioottien jälkeistä aikakautta, jolla tavalliset infektiot voivat jälleen johtaa kuolemaan; |
| --- | --- |

113.

| 114. | muistuttaa, että mikrobilääkeresistenssi edellyttää ongelman monimutkaisuuden, sen rajat ylittävän luonteen, ympäristölle ja ihmisten ja eläinten terveydelle aiheutuvien vakavien seurausten ja suuren taloudellisen rasitteen vuoksi kiireisiä ja koordinoituja EU:n toimia sekä globaaleja ja alojen välisiä toimia; pyytää siksi, että unioni ja jäsenvaltiot sitoutuvat selkeästi luomaan eurooppalaisia ja kansainvälisiä kumppanuuksia ja käynnistämään mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevan monialaisen globaalistrategian, joka kattaa muun muassa kansainvälisen kaupan, kehitysyhteistyön ja maatalouden; |
| --- | --- |

114.

| 115. | pitää myönteisenä WHO:n luetteloa 20:stä pahimmasta antibioottiresistentistä patogeenistä (39); kehottaa toteuttamaan kiireellisesti tätä tärkeimpien antibioottiresistenttien bakteereiden luetteloa koskevia tutkimus- ja kehittämishankkeita sellaisten lääkkeiden kehittämiseksi, joiden avulla niitä voidaan torjua; korostaa kuitenkin, ettei uusia lääkkeitä koskeva tutkimus ole ainoa tarvittava toimi ja että vääränlaista käyttöä ja liikakäyttöä sekä ihmisillä että eläimillä on käsiteltävä; |
| --- | --- |

115.

| 116. | panee merkille, että mikrobilääkeresistenssi on rajat ylittävä ongelma ja että Eurooppaan tulee tuotteita kaikkialta maailmasta; kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä kolmansien osapuolten kanssa, jotta voidaan vähentää antibioottien käyttöä kotieläintaloudessa sekä vähentää ympäristön saastumista; kehottaa komissiota lisäksi toteuttamaan yhteistyössä tehtäviä tutkimusohjelmia kolmansien maiden kanssa, jotta antibioottien liikakäyttöä voidaan vähentää; kehottaa komissiota kieltämään vapaakauppasopimusten yhteydessä elintarviketuotantoeläintuotteiden tuonnin, jos eläimiä ei ole kasvatettu EU:n standardien mukaisesti ja varsinkin jos on rikottu antibioottien käyttöä kasvun edistämisessä koskevaa kieltoa; |
| --- | --- |

116.

| 117. | panee merkille raportin resistenttien infektioiden torjumisesta globaalisti (”Tackling drug-resistant infections globally: final report and recommendations” (40)), jossa arvioidaan että mikrobilääkeresistenssiä koskevat globaalit toimet maksavat arviolta 40 miljardia dollaria kymmenen vuoden aikana, mikä on pieni summa verrattuna infektioiden aiheuttamiin kustannuksiin ja vain pieni osa siitä, mitä G20-maat käyttävät tällä hetkellä terveydenhoitoon (noin 0,05 prosenttia): kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta määrätä lääketeollisuudelle kansanterveyteen ohjattava vero osana teollisuuden yhteiskuntavastuuta; |
| --- | --- |

117.

| 118. | toteaa, että brexitin jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehtävissä tulevissa kauppasopimuksissa on käsiteltävä tätä kysymystä ja asetettava sopimusten ehdoksi, että Yhdistynyt kuningaskunta noudattaa EU:n mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevien toimien kehitystä, jotta voidaan suojella kuluttajia ja työntekijöitä sekä EU:ssa että Yhdistyneessä kuningaskunnassa; |
| --- | --- |

118.

| 119. | pitää myönteisenä WHO:n mikrobilääkeresistenssiä koskevaa maailmanlaajuista toimintasuunnitelmaa, jonka 68. Maailman terveyskokous yksimielisesti hyväksyi toukokuussa 2015; korostaa, että maailmanlaajuisen, EU:n ja kansallisen tason toimintasuunnitelmien on sovitettava yhteen WHO:n mikrobilääkeresistenssiä koskevan maailmanlaajuisen toimintasuunnitelman kanssa; |
| --- | --- |

119.

| 120. | panee tyytyväisenä merkille uudet WHO:n ohjeet lääketieteessä tärkeiden mikrobilääkkeiden käytöstä elintarviketuotantoeläimillä (41); korostaa, että joissakin maissa eläimet käyttävät noin 50–70 prosenttia lääketieteellisesti tärkeistä antibiooteista ja sen tarkoituksena on pääosin terveiden eläinten kasvun edistäminen; pyytää "yhteinen terveys" -lähestymistavan yhteydessä sisällyttämään tämän aiheen EU:n kauppapolitiikkaan ja WTO:n kaltaisissa kansainvälissä organisaatioissa sekä assosioituneiden ja kolmansien maiden kanssa käytäviin neuvotteluihin ja kehottaa ottamaan sen huomioon määritettäessä globaalia politiikkaa antibioottien käytön kieltämiseksi terveiden eläinten lihottamista varten; |
| --- | --- |

120.

| 121. | toteaa, että mikrobilääkeresistenssi on erittäin huolestuttava monissa köyhyyteen liittyvissä ja laiminlyödyissä sairauksissa, kuten HIV/aids, malaria ja tuberkuloosi sekä epidemioihin ja pandemioihin liittyvät sairaudet; korostaa, että noin 29 prosenttia mikrobilääkeresistenssin aiheuttamista kuolemantapauksista johtuu lääkeresistentistä tuberkuloosista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään kiireellisesti tukeaan terveysalan välineiden tutkimukseen ja käyttöön, jotta voidaan puuttua köyhyyteen liittyviin ja laiminlyötyihin sairauksiin, joihin mikrobilääkeresistenssi vaikuttaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan terveyttä koskevia kansainvälisiä tutkimus- ja kehittämishankkeita varten Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuden (PRIMA) ja Euroopan maiden ja kehitysmaiden kliinisten kokeiden yhteistyökumppanuuden (EDCTP) mallin mukaan kumppanuuksia, jotka käsittävät eri maantieteellisiä alueita ja joissa käsitellään tärkeimpiä terveyteen liittyviä kysymyksiä, kuten mikrobilääkeresistenssiä, rokotteita, syöpää ja lääkkeiden saatavuutta; |
| --- | --- |

121.

| 122. | pitää tärkeinä EU:n aloitteita, kuten ECDC:n ohjelmia tartuntatautien, kuten aidsin, tuberkuloosin ja malarian, torjumiseksi; toteaa, että tällaiset aloitteet ovat esimerkkejä hyvistä käytännöistä ja osoittavat EU:n toimintavalmiuden ja hyvän toiminnan uusien antibioottien tarpeen yhteydessä, ja katsoo, että ECDC:llä olisi oltava keskeinen rooli tutkimus- ja kehittämistarpeiden priorisoinnissa, toimien koordinoinnissa ja kaikkien toimijoiden saamisessa mukaan, monialaisen työn lisäämisessä ja valmiuksien kehittämisessä tutkimus- ja kehittämisverkostojen avulla; |
| --- | --- |

122.

| 123. | pitää erityisen ongelmallisena, että ilmaantuu moniresistenttejä bakteereja, jotka ovat samanaikaisesti vastustuskykyisiä useille antibiooteille ja joista voi lopulta tulla superbakteereja, jotka ovat vastustuskykyisiä kaikille käytettävissä oleville antibiooteille, myös viimeisenä hoitovaihtoehtona käytettäville antibiooteille; korostaa, että tarvitaan tietokanta näille moniresistenteille AIDS-, tuberkuloosi-, malaria-, tippuri- ja Escherichia coli -bakteereille sekä muille lääkeresistenteille bakteereille; |
| --- | --- |

123.

| 124. | panee merkille, että elintarviketuotantoeläimille annetaan Yhdysvalloissa viisinkertainen määrä antibiootteja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kasvatettaviin eläimiin verrattuna, ja korostaa sen vuoksi EU:hun tuotavan lihan valvonnan merkitystä; |
| --- | --- |

124.

| 125. | kehottaa komissiota edistämään EU:n normeja ja toimenpiteitä mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi ja antibioottien asianmukaisen käytön sisällyttämiseksi kauppasopimuksiin ja käsittelemään mikrobilääkeresistenssiin liittyvää ongelmaa WTO:ssa; panee merkille, että antibioottien käyttö kasvun edistämiseen elintarviketuotantoeläimissä on ollut kiellettyä EU:ssa vuodesta 2006, mutta EU:n ulkopuolisissa maissa antibiootteja voidaan edelleen käyttää eläinten rehussa myös edistämään eläinten kasvua; kehottaa komissiota sisällyttämään kaikkiin vapaakauppasopimuksiin lausekkeen, jonka mukaan kolmansista maista tuodut elintarvikkeet eivät saa olla tuotettuja kasvunedistäjinä käytettyjen antibioottien avulla, jotta varmistetaan EU:n karjankasvatuksen ja vesiviljelyn tasapuoliset toimintaedellytykset ja hillitään mikrobilääkeresistenssiä; kehottaa komissiota kieltämään kaiken elintarviketuonnin kolmansista maista, joissa nämä tuotteet ovat peräisin eläimistä, joille on annettu antibiootteja tai antibioottiryhmiä, jotka on varattu EU:ssa tiettyjen ihmisten infektioiden hoitoon; |
| --- | --- |

125.

| 126. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan mikrobilääkkeiden tuotantoon, kauppaan, käyttöön ja hävittämiseen liittyvien laittomien käytäntöjen torjumiseksi; korostaa, että mikrobilääkkeiden elinkaareen osallistuvien toimijoiden on otettava vastuu teoistaan; |
| --- | --- |

126.

| 127. | panee merkille tämänhetkisten antibioottien yleisen ja laajan saatavuuden sekä kohtuuhintaisuuden vaikutuksen; katsoo, että kohdennetun hoidon tietyillä antibiooteilla olisi oltava kaikkien käytettävissä, jotta vältetään soveltumattomien antibioottien väärinkäyttö ja laaja-alaisten antibioottien liikakäyttö; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan ponnekkaammin sitä, että mikrobilääkkeitä, erityisesti ihmisille tarkoitettuja tärkeitä antibiootteja, myydään suuria eriä polkumyyntihintaan; |
| --- | --- |

127.

| 128. | pyytää toteuttamaan antibioottien valmistajiin kohdistuvia kattavia tarkastuksia, jotta varoajat mukautetaan todelliseen tilanteeseen sen varmistamiseksi, että elintarvikkeissa ei esiinny antibiootteja; |
| --- | --- |

128.

| 129. | kehottaa komissiota kiinnittämään edelleen korkealla tasolla poliittista huomiota asiaan ja saamaan aikaan sitoumuksia mikrobilääkeresistenssiä koskeviin toimiin muun muassa YK:n foorumeilla ja G7- ja G20-ryhmissä; korostaa, että EU:n tieteelliset elimet, kuten ECDC, voisivat ottaa globaalin roolin käytön hallinnassa; kehottaa komissiota edistämään EU:n ja kansainvälisten järjestöjen, kuten WHO:n, Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja Maailman eläintautijärjestön (OIE) yhteistyötä; pitää myönteisenä Maailman talousfoorumissa Davosissa tammikuussa 2016 laadittua Davosin julistusta, jossa lääke-, bioteknologia- ja diagnostiikka-ala vaativat yhteisiä toimia kestävien ja ennustettavien markkinoiden luomiseksi antibiooteille, rokotteille ja diagnoosimenetelmille niin, että parannetaan uusien ja olemassa olevien hoitokeinojen säilymistä; |
| --- | --- |

129.

| 130. | pyytää edistämään ja tehostamaan agroekologiaan perustuvaa tuotantomallia ja siirtymään siihen; |
| --- | --- |

130.

o

o o

| 131. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukselle, Euroopan lääkevirastolle, Euroopan kemikaalivirastolle, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, Euroopan ympäristökeskukselle, Maailman terveysjärjestölle ja Maailman eläintautijärjestölle. |
| --- | --- |

131.

---

(1)  Euroopan eläinlääkäriliitto, ”Mikrobilääkkeiden käyttö elintarviketuotantoeläimissä: vastaukset Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen ja Euroopan lääkeviraston kysymyksiin mikrobilääkkeiden käytöstä elintarviketuotantoeläimissä”, 2016.

(2)  EUVL C 353, 27.9.2016, s. 12.

(3)  EUVL C 434, 23.12.2015, s. 49.

(4)  EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1.

(5)  EUVL C 366, 27.10.2017, s. 149.

(6)  https://ec.europa.eu/info/consultations/public-consultation-pharmaceuticals-environment_fi#add-info

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0061.

(8)  http://www.efsa.europa.eu/en/press/news/180227

(9)  https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/media/en/publications/Publications/healthcare-associated-infections-antimicrobial-use-PPS.pdf

(10)  EFSA, ECDC, ’The European Union Summary report on antimicrobial resistance in zoonotic and indicator bacteria from human, animal and food in 2014’, 2016.

(11)  Maailman terveysjärjestön globaalit ohjeet leikkausalueen infektioiden ehkäisemisestä (2016), saatavilla verkkosivulla http://www.who.int/gpsc/ssi-guidelines/en/

(12)  Celsus Academie voor Betaalbare Zorg, ‘Cost-effectiveness of policies to limit antimicrobial resistance in Dutch healthcare organisations’, tammikuu 2016. Saatavilla verkko-osoitteesta: https://goo.gl/wAeN3L

(13)  http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_021.pdf

(14)  Maailman terveysjärjestön globaalit ohjeet leikkausalueen infektioiden ehkäisemisestä (2016), saatavilla verkkosivulla http://www.who.int/gpsc/ssi-guidelines/en/

(15)  https://amr-review.org/sites/default/files/160525_Final%20paper_with%20cover.pdf

(16)  http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2018.5182/epdf

(17)  http://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2016/06/17/epsco-conclusions-antimicrobial-resistance

(18)  http://www.ema.europa.eu/ema/index.jsp?curl=pages/news_and_events/news/2017/10/news_detail_002827.jsp&mid=WC0b01ac058004d5c1

(19)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/audit_reports/index.cfm

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/39/EU 8 artiklan c kohta, annettu 12 päivänä elokuuta 2013, direktiivien 2000/60/EY ja 2008/105/EY muuttamisesta vesipolitiikan alan prioriteettiaineiden osalta (EUVL L 226, 24.8.2013, s. 1).

(21)  Kuten se, jonka infrastruktuuri- ja julkisten töiden ministeriö, kansanterveys- ja ympäristölaitos (RIVM), vesiteollisuus ja vesilaitokset ovat kehittäneet Alankomaissa.

(22)  Eläinlääkkeistä annettavan tulevan asetuksen 78 artikla.

(23)  Euroopan komissio, ”eurooppalainen yhteinen terveys” – toimintasuunnitelma mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi”, kesäkuu 2017, s.10.

(24)  Edellinen lähde, s. 12.

(25)  Edellinen lähde, s. 15.

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549), jossa sovelletaan tuotantoeläinten suojelusta 20 päivänä heinäkuuta 1998 annetussa neuvoston direktiivissä 98/58/EY (EYVL L 221, 8.8.1998, s. 23) säädettyjä sääntöjä; neuvoston direktiivi 91/630/ETY, annettu 19 päivänä marraskuuta 1991, sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista (EYVL L 340, 11.12.1991, s. 33); neuvoston direktiivi 91/629/ETY, annettu 19 päivänä marraskuuta 1991, vasikoiden suojelun vähimmäisvaatimuksista (EYVL L 340, 11.12.1991, s. 28).

(28)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/animals/docs/aw_other_aspects_labelling_ip-09-1610_en.pdf

(29)  Mevius, D. et al., ”ESBL-Attribution-Analysis (ESBLAT). Searching for the sources of antimicrobial resistance in humans”, 2018. Saatavissa osoitteessa: http://www.1health4food.nl/esblat

(30)  Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen: https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/media/en/publications/Publications/antimicrobial-resistance-zoonotic-bacteria-humans-animals-food-EU-summary-report-2014.pdf

(31)  http://www.thelancet.com/pdfs/journals/lanplh/PIIS2542-5196(17)30141-9.pdf

(32)  Mevius, D. et al., ”ESBL-Attribution-Analysis (ESBLAT). Searching for the sources of antimicrobial resistance in humans”, 2018. Saatavissa osoitteessa: http://www.1health4food.nl/esblat

(33)  http://www.imi.europa.eu/content/nd4bb

(34)  http://www.jpiamr.eu

(35)  Pamer, Eric G. ”Resurrecting the Intestinal Microbiota to Combat Antibiotic-Resistant Pathogens.” Science, vol. 352, nro 6285, 2016, s. 535–538.

(36)  http://www.wipo.int/publications/en/details.jsp?id=4197

(37)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 536/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden kliinisistä lääketutkimuksista ja direktiivin 2001/20/EY kumoamisesta (EUVL L 158, 27.5.2014, s. 1).

(38)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 141/2000, annettu 16 päivänä joulukuuta 1999, harvinaislääkkeistä (EYVL L 18, 22.1.2000, s. 1).

(39)  http://www.who.int/mediacentre/news/releases/2017/bacteria-antibiotics-needed/en/

(40)  https://amr-review.org/sites/default/files/160518_Final%20paper_with%20cover.pdf

(41)  http://www.who.int/foodsafety/areas_work/antimicrobial-resistance/cia_guidelines/en/

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/173 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/173

---

P8_TA(2018)0355

Eurooppa liikkeellä: tulevaisuuden liikkuvuutta EU:ssa koskeva ohjelma

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 aiheesta ”Eurooppa liikkeellä: tulevaisuuden liikkuvuutta EU:ssa koskeva ohjelma”(2017/2257(INI))

(2019/C 433/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa liikkeellä: Puhdas, kilpailukykyinen ja verkotettu liikenne ja liikkuvuus kaikille sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla”(COM(2017)0283), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa liikkeellä: Puhdas, kilpailukykyinen ja verkotettu liikenne ja liikkuvuus kaikille sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla”(COM(2017)0283),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 4. lokakuuta 2016 ratifioiman Pariisin ilmastosopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 4. lokakuuta 2016 ratifioiman Pariisin ilmastosopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (2),

| — | ottaa huomioon 18. lokakuuta 2017 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Puhdas, kilpailukykyinen ja verkotettu liikenne ja liikkuvuus kaikille” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. lokakuuta 2017 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Puhdas, kilpailukykyinen ja verkotettu liikenne ja liikkuvuus kaikille” (3),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2017 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Liikenteen digitalisaation ja robotisaation vaikutukset EU:n toimintapolitiikan linjaamiseen” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2017 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Liikenteen digitalisaation ja robotisaation vaikutukset EU:n toimintapolitiikan linjaamiseen” (4),

| — | ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevasta toimintasuunnitelmasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevasta toimintasuunnitelmasta (5),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman aiheesta CARS 2020: vahva, kilpailukykyinen ja kestävä eurooppalainen autoteollisuus (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2013 antamansa päätöslauselman aiheesta CARS 2020: vahva, kilpailukykyinen ja kestävä eurooppalainen autoteollisuus (6),

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman multimodaalisten integroitujen matka- ja lentolippujärjestelmien käyttöön asettamisesta EU:ssa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman multimodaalisten integroitujen matka- ja lentolippujärjestelmien käyttöön asettamisesta EU:ssa (7),

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman liikennepolitiikan vuoden 2011 valkoisen kirjan täytäntöönpanosta: tilannekatsaus ja kohti kestävää liikkuvuutta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman liikennepolitiikan vuoden 2011 valkoisen kirjan täytäntöönpanosta: tilannekatsaus ja kohti kestävää liikkuvuutta (8),

| — | ottaa huomioon tieliikenneturvallisuudesta 29. maaliskuuta 2017 annetun Vallettan julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tieliikenneturvallisuudesta 29. maaliskuuta 2017 annetun Vallettan julistuksen,

| — | ottaa huomioon komission valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää”(COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää”(COM(2011)0144),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin vuonna 2016 teettämän itseohjautuvia autoja käsittelevän tutkimuksen ”Self-piloted cars: the future of road transport?”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin vuonna 2016 teettämän itseohjautuvia autoja käsittelevän tutkimuksen ”Self-piloted cars: the future of road transport?”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2017 teettämänsä tutkimuksen infrastruktuurin rahoittamisen haasteista jakamistaloudessa ”Infrastructure funding challenges in the sharing economy”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2017 teettämänsä tutkimuksen infrastruktuurin rahoittamisen haasteista jakamistaloudessa ”Infrastructure funding challenges in the sharing economy”,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean vuonna 2017 teettämän, digitalisaation ja tilaustalouden vaikutuksia työmarkkinoihin ja seurauksia työllisyyden ja työelämän suhteiden kannalta käsittelevän tutkimuksen ”Impact of digitalisation and the on-demand economy on labour markets and the consequences for employment and industrial relations”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean vuonna 2017 teettämän, digitalisaation ja tilaustalouden vaikutuksia työmarkkinoihin ja seurauksia työllisyyden ja työelämän suhteiden kannalta käsittelevän tutkimuksen ”Impact of digitalisation and the on-demand economy on labour markets and the consequences for employment and industrial relations”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A8-0241/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A8-0241/2018),

| A. | ottaa huomioon, että liikennealalla ollaan toteuttamassa rakenteellisia muutoksia ja liikenteen tulevaisuuteen EU:ssa vaikuttavat yleiset prioriteetit, jotka on esitetty vuoteen 2030 ulottuvissa ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa, ohjelmassa ”Puhdasta ilmaa Euroopalle”sekä EU:n liikenneturvallisuutta koskevissa suuntaviivoissa 2011–2020; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että liikennealalla ollaan toteuttamassa rakenteellisia muutoksia ja liikenteen tulevaisuuteen EU:ssa vaikuttavat yleiset prioriteetit, jotka on esitetty vuoteen 2030 ulottuvissa ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa, ohjelmassa ”Puhdasta ilmaa Euroopalle”sekä EU:n liikenneturvallisuutta koskevissa suuntaviivoissa 2011–2020;

| B. | ottaa huomioon, että vähähiiliseen liikenteeseen siirtyminen ja vähäpäästöisten tekniikoiden käyttö tarjoavat mahdollisuuksia liikkuvuudelle ja kestävälle talouskasvulle tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vähähiiliseen liikenteeseen siirtyminen ja vähäpäästöisten tekniikoiden käyttö tarjoavat mahdollisuuksia liikkuvuudelle ja kestävälle talouskasvulle tulevaisuudessa;

| C. | ottaa huomioon, että yhteistyötalous ja jakamistalous muuttavat liikennealaa kaikkialla maailmassa; ottaa huomioon, että yhteistyötalouteen liittyvien liikennealan toimien arvo Euroopassa oli vuonna 2015 arviolta 5,1 miljardia euroa ja kasvoi siis edellisvuoteen verrattuna 77 prosenttia ja samanaikaisesti muut kuin rahalliset jakamistalouden keskinäiset vaikutukset ylittävät reilusti tämän skenaarion, mikä kertoo selkeästi ilmiön painoarvosta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että yhteistyötalous ja jakamistalous muuttavat liikennealaa kaikkialla maailmassa; ottaa huomioon, että yhteistyötalouteen liittyvien liikennealan toimien arvo Euroopassa oli vuonna 2015 arviolta 5,1 miljardia euroa ja kasvoi siis edellisvuoteen verrattuna 77 prosenttia ja samanaikaisesti muut kuin rahalliset jakamistalouden keskinäiset vaikutukset ylittävät reilusti tämän skenaarion, mikä kertoo selkeästi ilmiön painoarvosta;

| D. | ottaa huomioon, että matkustajaliikenteen arvioidaan lisääntyvän noin 42 prosenttia vuodesta 2010 vuoteen 2050 ja rahtiliikenteen 60 prosenttia samalla ajanjaksolla; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että matkustajaliikenteen arvioidaan lisääntyvän noin 42 prosenttia vuodesta 2010 vuoteen 2050 ja rahtiliikenteen 60 prosenttia samalla ajanjaksolla;

| E. | ottaa huomioon, että liikennepolitiikan vuoden 2011 valkoisessa kirjassa vaadittiin siirtämään 30 prosentin osuus suuria liikenneväyliä pitkin kuljetettavasta maantierahdista raideliikenteen kaltaisiin kestävämpiin liikennemuotoihin vuoteen 2030 mennessä ja 50 prosentin osuus vuoteen 2050 mennessä, ja kehittämään samalla tarkoituksenmukaista vihreää infrastruktuuria; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että liikennepolitiikan vuoden 2011 valkoisessa kirjassa vaadittiin siirtämään 30 prosentin osuus suuria liikenneväyliä pitkin kuljetettavasta maantierahdista raideliikenteen kaltaisiin kestävämpiin liikennemuotoihin vuoteen 2030 mennessä ja 50 prosentin osuus vuoteen 2050 mennessä, ja kehittämään samalla tarkoituksenmukaista vihreää infrastruktuuria;

| F. | ottaa huomioon, että käyttäjä ja saastuttaja maksaa -periaatteen soveltaminen kaikkiin liikennemuotoihin, kuten tie-, raide-, meri- ja lentoliikenteeseen, auttaa luomaan kaikille liikennemuodoille tasapuolisen toimintaympäristön; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että käyttäjä ja saastuttaja maksaa -periaatteen soveltaminen kaikkiin liikennemuotoihin, kuten tie-, raide-, meri- ja lentoliikenteeseen, auttaa luomaan kaikille liikennemuodoille tasapuolisen toimintaympäristön;

| G. | ottaa huomioon, että uusilla liikkuvuuspalveluilla pyritään parantamaan ja ne saattavat parantaa kaupunkiliikennettä ja ympäristön tilaa merkittävästi, sillä ne vähentävät ruuhkia ja päästöjä ja tarjoavat vaihtoehdon yksityisautoilulle, ja toteaa, että ne voivat mahdollistaa siirtymisen multimodaaliliikenteeseen ja yhteiskuljetuksiin, jotka ovat myös entistä kestävämmän kehityksen mukaisia ja jotka täydentävät julkisia ja aktiivisia liikennemuotoja; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että uusilla liikkuvuuspalveluilla pyritään parantamaan ja ne saattavat parantaa kaupunkiliikennettä ja ympäristön tilaa merkittävästi, sillä ne vähentävät ruuhkia ja päästöjä ja tarjoavat vaihtoehdon yksityisautoilulle, ja toteaa, että ne voivat mahdollistaa siirtymisen multimodaaliliikenteeseen ja yhteiskuljetuksiin, jotka ovat myös entistä kestävämmän kehityksen mukaisia ja jotka täydentävät julkisia ja aktiivisia liikennemuotoja;

| H. | ottaa huomioon, että liikennealalla on EU:n talouden toimivuuden kannalta keskeinen rooli, sillä sen osuus EU28:n BKT:sta on noin 4 prosenttia ja koko EU:n työllisyydestä yli 5 prosenttia (9); ottaa huomioon, että naisten osuus alan työvoimasta on vain 22 prosenttia ja että kolmannes kaikista alan työntekijöistä on täyttänyt 50 vuotta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että liikennealalla on EU:n talouden toimivuuden kannalta keskeinen rooli, sillä sen osuus EU28:n BKT:sta on noin 4 prosenttia ja koko EU:n työllisyydestä yli 5 prosenttia (9); ottaa huomioon, että naisten osuus alan työvoimasta on vain 22 prosenttia ja että kolmannes kaikista alan työntekijöistä on täyttänyt 50 vuotta;

| I. | ottaa huomioon, että verkottuneiden ja autonomisten ajoneuvojen odotetaan parantavan tieliikenteen tehokkuutta ja turvallisuutta, sillä inhimillinen virhe on yleisin Euroopan teillä tapahtuvien liikenneonnettomuuksien syy; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että verkottuneiden ja autonomisten ajoneuvojen odotetaan parantavan tieliikenteen tehokkuutta ja turvallisuutta, sillä inhimillinen virhe on yleisin Euroopan teillä tapahtuvien liikenneonnettomuuksien syy;

| J. | toteaa, että viime vuosikymmeninä on saavutettu merkittävää edistystä, ja EU:sta on tullut maailman turvallisin tieliikennealue; toteaa, että onnettomuuksien uhrien suuri määrä – 25 500 kuolonuhria ja 135 000 vakavasti loukkaantunutta ihmistä Euroopassa viime vuonna – aiheuttaa edelleen suuria inhimillisiä kärsimyksiä ja kohtuuttomia taloudellisia kustannuksia, joiden määräksi arvioidaan 100 miljardia euroa vuodessa; toteaa, että vuoden 2020 tavoitteet, joilla pyritään vähentämään tieliikenneonnettomuuksien uhrien määrää puolella vuoden 2010 lukuihin verrattuna, eivät täyty, ja jalankulkijoiden, pyöräilijöiden ja kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen kuljettajien kaltaisten suojattomien tienkäyttäjien vakavat loukkaantumiset ja kuolemaan johtavat onnettomuudet lisääntyvät jyrkästi; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että viime vuosikymmeninä on saavutettu merkittävää edistystä, ja EU:sta on tullut maailman turvallisin tieliikennealue; toteaa, että onnettomuuksien uhrien suuri määrä – 25 500 kuolonuhria ja 135 000 vakavasti loukkaantunutta ihmistä Euroopassa viime vuonna – aiheuttaa edelleen suuria inhimillisiä kärsimyksiä ja kohtuuttomia taloudellisia kustannuksia, joiden määräksi arvioidaan 100 miljardia euroa vuodessa; toteaa, että vuoden 2020 tavoitteet, joilla pyritään vähentämään tieliikenneonnettomuuksien uhrien määrää puolella vuoden 2010 lukuihin verrattuna, eivät täyty, ja jalankulkijoiden, pyöräilijöiden ja kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen kuljettajien kaltaisten suojattomien tienkäyttäjien vakavat loukkaantumiset ja kuolemaan johtavat onnettomuudet lisääntyvät jyrkästi;

| K. | ottaa huomioon, että liikenneala aiheuttaa suurimman osan kaupunkien ilmansaasteista ja yli 25 prosenttia EU: n kasvihuonekaasupäästöistä on peräisin liikenteestä, ja toteaa, että tieliikenteen osuus tästä on yli 70 prosenttia ja on edelleen kasvamaan päin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että liikenneala aiheuttaa suurimman osan kaupunkien ilmansaasteista ja yli 25 prosenttia EU: n kasvihuonekaasupäästöistä on peräisin liikenteestä, ja toteaa, että tieliikenteen osuus tästä on yli 70 prosenttia ja on edelleen kasvamaan päin;

| L. | ottaa huomioon, että viimeaikaisten tutkimusten ja arvioiden mukaan ilmansaasteille altistumisella on vahvempi yhteys kansanterveyteen liittyviin riskeihin, kuten aivoverenkiertohäiriöihin, sepelvaltimotautiin ja syöpään, ja että EU:n hiukkaspäästöjen on arvioitu aiheuttavan vuosittain 399 000 ennenaikaista kuolemaa, kun taas vastaava luku on typen oksidien osalta 75 000 ja otsonin osalta 13 600; ottaa huomioon, että kaupunkiympäristössä elävät ihmiset ovat erityisen alttiita tälle vaaralle; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että viimeaikaisten tutkimusten ja arvioiden mukaan ilmansaasteille altistumisella on vahvempi yhteys kansanterveyteen liittyviin riskeihin, kuten aivoverenkiertohäiriöihin, sepelvaltimotautiin ja syöpään, ja että EU:n hiukkaspäästöjen on arvioitu aiheuttavan vuosittain 399 000 ennenaikaista kuolemaa, kun taas vastaava luku on typen oksidien osalta 75 000 ja otsonin osalta 13 600; ottaa huomioon, että kaupunkiympäristössä elävät ihmiset ovat erityisen alttiita tälle vaaralle;

| M. | ottaa huomioon, että parhaillaan toteutetaan maailmanlaajuisesti laajamittaisia toimia liikennealan muuttamiseksi osallistavammaksi, turvallisemmaksi ja oikeudenmukaisemmaksi muun muassa asettamalla kunnianhimoisia tavoitteita ja sitovia vaatimuksia, ja ottaa huomioon, että EU ei saisi menettää tilaisuuttaan olla näiden sosiaalisten innovaatioiden eturintamassa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että parhaillaan toteutetaan maailmanlaajuisesti laajamittaisia toimia liikennealan muuttamiseksi osallistavammaksi, turvallisemmaksi ja oikeudenmukaisemmaksi muun muassa asettamalla kunnianhimoisia tavoitteita ja sitovia vaatimuksia, ja ottaa huomioon, että EU ei saisi menettää tilaisuuttaan olla näiden sosiaalisten innovaatioiden eturintamassa;

Liikennealan muutosten vaikutus osaamiseen ja työskentelytapoihin

| 1. | panee tyytyväisenä merkille komission tiedonannon ”Eurooppa liikkeellä: Puhdas, kilpailukykyinen ja verkotettu liikenne ja liikkuvuus kaikille sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla”, jossa todetaan, että käynnissä on perustavanlaatuisia liikkuvuuteen liittyviä muutoksia, ja korostetaan, että liikkuvuuden digitaalisen vallankumouksen on tarkoitus johtaa turvallisempaan, innovatiivisempaan, yhdennetympään, kestävämpään, oikeudenmukaisempaan, kilpailukykyisempään ja puhtaampaan tieliikenteeseen, joka liitetään muihin kestävämpiin liikennemuotoihin; suhtautuu myönteisesti tiedonannon strategiseen lähestymistapaan, jonka avulla pyritään luomaan johdonmukainen sääntelykehys yhä monimutkaisempaa maantieliikennealaa varten; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että EU:n liikkuvuusalan on hyödynnettävä digitaalisten teknologioiden luomat mahdollisuudet; katsoo, että olisi kehitettävä ja edistettävä uusia liiketoimintamalleja, jotka synnyttävät innovatiivisia yhteiskäyttöpalveluja, kuten uusia verkkoalustoja tavaraliikenteen, yhteiskyytien ja autojen tai polkupyörien yhteiskäyttöpalvelujen hallinnointiin, sekä älypuhelinsovelluksia, jotka tarjoavat reaaliaikaisia analyyseja ja tietoja liikenneolosuhteista; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita ehdottamaan ja soveltamaan liikennepolitiikan vuoden 2011 valkoisessa kirjassa ja joulukuussa 2015 Pariisissa tehdyssä ilmastosopimuksessa ilmoitettujen tavoitteiden ja aloitteiden mukaisia C-ITS-toimenpiteitä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että EU:n autoala työllistää 8 miljoonaa ihmistä ja muodostaa 4 prosenttia EU:n bruttoarvonlisäyksestä, ja nostaa näin kauppataseen ylijäämän 120 miljardiin euroon; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että digitalisaatioon, automaatioon ja puhtaampiin autoihin liittyvät autoteollisuuden muutokset edellyttävät uudenlaista asiantuntemusta ja työskentelytapoja; korostaa, että näiden muutosten olisi merkittävä uusia mahdollisuuksia liikennealan houkuttelevuuden lisäämiseen ja alalle tyypillisen työvoimapulan lopettamiseen; korostaa, että puhtaampien, paremmin verkotettujen ja enemmän automatisoitujen ajoneuvojen tuotanto vaikuttaa valmistusteollisuuteen, kehittämiseen, kunnossapitoon ja huoltoon ja edellyttää uusia taitoja, jotka liittyvät esimerkiksi sähkömoottorien kokoamiseen tai toisen sukupolven akkujen, polttokennojen, tietojenkäsittelylaitteiden tai valvontalaitteiden valmistukseen; korostaa, että jo nyt teollisuudella on valtavia haasteita sellaisten työntekijöiden palkkaamisessa, joilla on tarvittavaa osaamista, ja samalla kun teknisen alan työpaikkojen kasvun odotetaan jatkuvan, yritysten on uutena vaatimuksena etsittävä ohjelmisto-osaamista; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n liikenteenharjoittajien jatkuvaa perus- ja jatkokoulutusta mukautetaan näitä uusia tavoitteita vastaaviksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että liikenteen tulevaisuutta koskevan ohjelman painopisteenä on oltava sukupuolten yhtäläiset mahdollisuudet; korostaa, että liikennealaa hallitsevat enimmäkseen miehet, joiden osuus työvoimasta on kolme neljännestä, ja että on edistettävä sukupuolten tasapainoa; suhtautuu myönteisesti EU-muutosfoorumin Naiset ja liikenne luomiseen ja toteaa, että sen tarkoituksena on edistää naisten työllisyyttä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia liikennealalla; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä tämän foorumin kanssa ja varmistamaan siten, että naisten työllistäminen ja alan digitalisaatio edistyvät samaan tahtiin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | huomauttaa, että digitaalinen vallankumous muuttaa merkittävästi autoteollisuuden arvoketjua, tutkimusta ja investointiprioriteetteja ja teknologisia valintoja, joiden on oltava avoimia, yhdenmukaisia ja lainsäädännön vaatimusten mukaisia, ja vaikuttaa myös sen globaaliin kilpailuasemaan; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että automatisoitu ajaminen vaikuttaa merkittävästi liikennealan työvoimaan ja edellyttää asianomaisten ammattikuntien edustajilta uutta osaamista, ja kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä varautuakseen tähän työmarkkinoilla tapahtuvaan muutokseen, jonka myötä olisi vahvistettava työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua; kehottaa komissiota kehittämään EU:n tason strategian, joka sisältää uusia mahdollisuuksia, joita liikenteen digitalisaatio luo työelämässä, ja ottamaan huomioon jäsenvaltioiden parhaat käytännöt, jotta voidaan edistää työpaikkojen luomista liikennealalla, mukaan lukien painopisteenä oikeudenmukaiset siirtymäjärjestelyt niille työntekijöille, joiden työpaikka jää tarpeettomaksi liikennealan digitalisaation myötä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa, että automatisoitu ajaminen herättäisi viime kädessä kysymyksiä EU:n voimassa olevan ajo- ja lepoaikoja koskevan lainsäädännön tulkinnasta; kehottaa komissiota seuraamaan jatkuvasti, tarvitaanko lainsäädäntötoimia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kiinnittää huomiota digitalisoinnin myönteiseen vaikutukseen liikenteen alalla, koska se auttaa vähentämään byrokratiaa ja yksinkertaistamaan menettelyjä sekä viranomaisten että yritysten kannalta ja helpottaa ajo- ja lepoaikoja koskevan lainsäädännön noudattamisen tarkastamista sekä kabotaasisääntöjen noudattamista digitaalisten ajopiirtureiden käyttöönoton myötä, mikä parantaa ammattikuljettajien edellytyksiä ja auttaa luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille liikenteenharjoittajille; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee tyytyväisenä merkille komission uuden osaamisohjelman Euroopalle sekä alakohtaista osaamisyhteistyötä koskevan suunnitelman ja digitaalitaitoja ja työpaikkoja edistävän koalition kaltaiset aloitteet, joilla edistetään ammattijärjestöjen, koulutuslaitosten ja yksityisen sektorin toimijoiden välistä yhteistyötä ammattitaidon tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuuden ennakoimiseksi, havaitsemiseksi ja korjaamiseksi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | suhtautuu myönteisesti siihen, että autoala on yksi kuudesta ”Blueprint”-pilottialasta, joille tarjotaan rahoitusta Erasmus+-ohjelman alaisen alakohtaisen taitoyhteenliittymän toimesta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota esittämään väliarvioinnin autoalan osaamishankkeista, mukaan lukien kolmivuotinen SKILLFUL-tutkimushanke ja korkean tason ryhmän ”GEAR 2030”esittämät suositukset; katsoo, että SKILLFUL-hankkeen tulosten perusteella on mahdollista arvioida tieliikenteen kuljettajille tarjottavan koulutuksen tarkoituksenmukaisuutta ja pätevyysvaatimuksia erityisesti uusien ammattien/taitojen valossa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita vastaamaan digitalisaatioon proaktiivisesti sen sijaan, että vain reagoitaisiin yksittäisiin ongelmiin, ja tekemään teknologianeutraaliuden perusteella laajakantoisia strategisia päätöksiä, joilla pyritään maksimoimaan mahdolliset hyödyt sekä tekemään työtä sen eteen, että päästäisiin yhteisymmärrykseen keskeisiä näkökohtia koskevasta EU:n lähestymistavasta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa käyttäjien ja kuluttajien perustavaa laatua olevaa osuutta liikennealan muutosten edistämisessä ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään avoimuutta ja asiaankuuluvien tietojen julkista saatavuutta suuren yleisön tietoisuuden ja kuluttajien tietoon perustuvien valintojen lisäämiseksi; |
| --- | --- |

15.

Muutoksen aikaansaaminen edistymällä tutkimuksessa ja innovoinnissa

| 16. | korostaa, että Euroopalla on maailmanlaajuinen johtoasema sekä valmistusteollisuuden että liikenteen alalla, ja korostaa olevan ratkaisevan tärkeää, että Euroopan liikenneala edelleen kehittyy, investoi ja uudistuu kestävällä tavalla, jotta se säilyttää teknologisen johtoasemansa ja kilpailuasemansa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa yhtenäisen esteettömän Euroopan liikennealueen luomista koskevasta tärkeästä tavoitteesta, jonka mukaisesti jokaisella liikennemuodolla on liikennemuotojen tehokkaan yhteistoiminnan yhteydessä oma paikkansa ja liikennemuotojen yhteistoiminta lisääntyy; kehottaa siksi jäsenvaltioita luomaan kannustimiin perustuvat sopivat puitteet, jotta liikennemuodot voivat parantaa tehokkuuttaan ja poistaa nykyisiä esteitä, kuten tarpeettomia hallinnollisia rasitteita; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että tieliikenteen turvallisuuden edistämiseksi, ilmastonmuutoksen rajoittamiseksi ja hiilidioksidipäästöjen, ilman saastumisen sekä liikenneruuhkien vähentämiseksi tarvitaan kestäviä ja innovatiivisia liikennetekniikoita ja liikkuvuusratkaisuja ja että on tarpeen luoda innovointia edistävä EU:n sääntelykehys; kehottaa tässä yhteydessä lisäämään rahoitusta toisiinsa sidoksissa olevaan monialaiseen tutkimus- ja kehitystoimintaan, jossa keskitytään verkotettuihin ja itseohjautuviin autoihin, raide- ja tieliikenneinfrastruktuurin sähköistämiseen, vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, ajoneuvojen suunnitteluun ja valmistukseen, verkkojen ja liikenteen hallintaan sekä älykkäisiin liikkuvuuspalveluihin ja infrastruktuuriin unohtamatta muilla aloilla olemassa olevia järjestelmiä; toteaa, että nämä olennaiset innovaatiot edellyttävät monipuolista teollista osaamista, jos niitä halutaan kehittää tehokkaasti; toteaa tähän liittyen, että yhteiskäytössä olevat, verkotetut ja automatisoidut ajoneuvot voivat parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä sekä vähentää energiankulutusta ja liikenteen päästöjä ja vähentää osaltaan liikennekuolemien määrää; toteaa, että tämän vuoksi on vahvistettava infrastruktuuria koskevat vaatimukset, jotta näiden järjestelmien toimintavarmuus voidaan taata; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että unioni tarvitsee paremman kehyksen liikennealan tutkimus- ja innovaatioita koskeville yhteisille toimille, jotta voidaan pysyä tekniikan kehityksen tahdissa ja tarjota Euroopan unionin kansalaisille mahdollisimman hyviä liikenne- ja liikkuvuusratkaisuja sekä samanaikaisesti varmistaa, että eurooppalaiset yritykset voivat säilyttää kilpailuetunsa ja laajentaa sitä; katsoo, että tulevaisuuden liikennejärjestelmää koskevat kunnianhimoiset tavoitteet voidaan saavuttaa, jos voidaan kehittää, testata ja toteuttaa uusia ideoita ja käsitteitä tiiviissä vuorovaikutuksessa poliittisten ja lainsäädännöllisten toimintaohjelmien kanssa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa osoittamaan lisää avointa rahoitustukea tutkimus-, innovointi- ja koulutustoimintaan, kuten tehtiin älykkäiden erikoistumisstrategioiden yhteydessä, kun Euroopan aluekehitysrahaston yhteisrahoituksella tuettiin voimalaitteiden ja älykkäiden liikennejärjestelmien kaltaisia aloja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa, että eurooppalainen rahoitus seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 aikana on ratkaisevaa, jotta voidaan rakentaa valmiiksi rajat ylittävät infrastruktuurit ja poistaa Euroopan laajuisen liikenneverkon pääkäytävien pullonkaulat, ja panee merkille, että korkealaatuisen infrastruktuurin rahoitus edistää yksityisiä ja julkisia investointeja laadukkaisiin ja kestäviin liikennepalveluihin ja -tekniikoihin; pyytää siksi varaamaan seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä rahoitusta tulevaisuuden liikenteen järjestelmien, palvelujen ja digitaalisten ratkaisujen nopean kehityksen ja käyttöönoton tukemiseen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että olisi tasoitettava taloudellisia esteitä ja yksinkertaistettava rahoituksen saamista, sillä byrokratia ja hallintokustannukset vaikuttavat suhteessa enemmän pk-yrityksiin, koska niillä ei ole riittävästi osaamista ja kapasiteettia; kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltioiden älykästä liikenneinfrastruktuuria koskevat hankintamenettelyt noudattavat julkisista hankinnoista annetun direktiivin 2014/24/EU määräyksiä pk-yritysten osallistumisen helpottamisesta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | huomauttaa, että Euroopan on parannettava innovointiekosysteemiä, joka ulottuu tekniikan perustutkimuksesta uusien palvelujen ja liiketoimintamallien tutkimiseen, mikä johtaa sosiaaliseen innovointiin (sitten kun ne ovat laajasti käytössä markkinoilla); korostaa, että julkinen tuki innovointiekosysteemille olisi keskitettävä tutkimuksen ja innovoinnin markkinoiden toimintapuutteisiin ja innovaatiomyönteisiin politiikkoihin, jotka mahdollistavat sen, että eurooppalainen standardointi ja sääntely sekä rahoitusvälineet vauhdittavat yksityisen sektorin investointeja innovaatioihin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että tulosten kannalta avainasemassa on EU:n tasolla ja erityisesti Horisontti 2020 -ohjelman avulla toteutettu tutkimus, minkä ovat osoittaneet esimerkiksi sellaiset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet kuten polttokenno- ja vety-yhteisyritys sekä vähäpäästöisiä ajoneuvoja koskeva eurooppalainen aloite, ja kehottaa luomaan erityisen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden verkkoyhteyksiä ja automatisoitua ajoa varten; tukee komission työtä eurooppalaisen akunvalmistajien yhteenliittymän perustamiseksi ja kehottaa osoittamaan lisää rahoitustukea siihen, että kehitetään kestäviä akkuja ja akkukennojen tuotantoa ja kierrätystä unionissa tulevaisuuden vähäpäästöisiä ja päästöttömiä ajoneuvoja varten, sekä edistämään maailmanlaajuista vapaakauppaa litiumin ja koboltin kaltaisten aineiden tuonnissa, koska näiden tekniikoiden kehittäminen on keskeisessä asemassa tulevaisuuden puhtaassa ja kestävässä liikkuvuudessa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että on tärkeää laatia talouden ja teollisuuden kehittämisstrategioita, joissa asetetut tavoitteet, kuten vähäpäästöisten ajoneuvojen tuotannon ja käytön lisääminen, vastaavat niiden saavuttamista varten käyttöön asetettuja voimavaroja infrastruktuurin ja käyttöön liittyvien komponenttien, kuten akkujen, osalta; katsoo, että komissio ja jäsenvaltiot voisivat kiinnittää erityistä huomiota akkuihin ja laatia niitä koskevan eurooppalaisen tuotantostrategian; korostaa valmistajien kannustamisen ja markkinoille tulon merkitystä kustannusten vähentämisessä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pitää myönteisenä, että komissio on myös muodostanut yhteyden kiertotalouteen ja korostaa erityisesti harvinaisia materiaaleja ja akkuja; kannustaa komissiota tässä yhteydessä arvioimaan edelleen akkujen valmistuksen ja kierrätyksen ympäristöjalanjälkeä saadakseen kattavan kuvan akkukäyttöisten sähköajoneuvojen ympäristövaikutuksista, jotta erilaisten ajojärjestelmien kestävyyttä olisi helpompi vertailla koko niiden käyttöiän ajan; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa ajoneuvojen akkujen uusiokäytön mahdollisia hyötyjä esimerkiksi älyverkon ja älykodin varastointiratkaisuissa ja pyytää komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan alan tutkimus- ja pilottihankkeita rahoitusjärjestelmien avulla; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kannattaa ajoneuvojen ympäristöominaisuuksiin perustuvien sähköisten tiemaksu- ja lippujärjestelmien kaltaisten digitaalisten teknologioiden käytön lisäämistä saastuttaja maksaa -periaatteen täytäntöönpanossa; suhtautuu myönteisesti ajoneuvon liikkumista kaupungeissa sääteleviin komission suuntaviivoihin; painottaa kuitenkin, että unionin tasolla on tehtävä enemmän, jotta vältetään yhtenäisen liikennealueen pirstoutuminen; korostaa tässä yhteydessä tarvetta rahoittaa liikenneinfrastruktuurihankkeita ja tehdä huomattavia investointeja ympäristön kannalta vastuullisimpiin vähähiilisiin polttoaineisiin, edistää liikennejärjestelmän muutosta ja varmistaa energia- ja liikenneresurssien integroiminen keinona kiihdyttää siirtymistä kestävämpään polttoainevalikoimaan; pitää tärkeänä, että liikenteeseen liittyvässä EU-rahoituksessa ilmastotavoitteiden saavuttamisen edistäminen on yksi hankkeiden tukikelpoisuusperusteista; |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa, että EU on sitoutunut ilmastonmuutoksen torjuntaan Pariisin ilmastosopimuksen, YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energia-alan puitteiden mukaisesti; pitää myönteisinä jo hyväksyttyjä toimenpiteitä, kuten kevyiden hyötyajoneuvojen kansainvälistä testimenetelmää (WLTP) sekä todellisia ajonaikaisia päästöjä (RDE) koskevia paketteja, joiden tavoitteena on kaventaa vähähiilisyystavoitteiden ja todellisten ajonaikaisten päästöjen välistä kuilua; pyytää komissiota seuraamaan näiden toimenpiteiden vaikuttavuutta ja tarvittaessa ehdottamaan lisäparannuksia; pitää WLTP:tä askeleena oikeaan suuntaan henkilöautojen polttoaineen kulutuksen ja hiilidioksidipäästöjen mittauksissa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee merkille, että henkilöajoneuvoja käyttäville kuluttajille suunnattu tiedotus on liikenteen vähähiilisyyteen siirtymisen nopeuttamisen kannalta välttämätöntä, ja kehottaa sen vuoksi parantamaan ajoneuvojen päästöjä ja polttoaineenkulutusta koskevia tietoja ja niiden luotettavuutta ja saatavuutta esimerkiksi standardoidulla, näkyvällä ja selkeällä ajoneuvojen merkinnällä, jotta kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja ja jotta voidaan edistää yritysten toiminnan ja yksityishenkilöiden käyttäytymisen muutoksia sekä puhtaampaa liikkuvuutta; korostaa, että täsmällisemmistä tiedoista olisi apua myös siinä, että jäsenvaltioiden, alueiden ja kaupunkien viranomaiset voisivat tehdä ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja; suhtautuu myönteisesti komission suositukseen (EU) 2017/948 (10) ja pyytää lisäksi komissiota harkitsemaan autojen merkintää koskevan direktiivin 1999/94/EY (11) tarkistamista; |
| --- | --- |

30.

| 31. | panee merkille sekä nykyiset taloudelliset että muut esteet, joita kuluttajilla on vähäpäästöisen ajoneuvon hankinnassa; muistuttaa, että vähäpäästöisten ajoneuvojen hyväksyntä kuluttajien keskuudessa riippuu vahvasti kattavan ja rajatylittävän infrastruktuurin saatavuudesta ja käytettävyydestä; pitää tältä osin myönteisenä yksityisiä ja julkisia aloitteita, joilla pyritään mahdollistamaan siirtyminen latausinfrastruktuurin tarjoajien välillä; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla mahdollistetaan siirtyminen ja latausinfrastruktuurin saavutettavuus Euroopassa; kehottaa komissiota antamaan enemmän tukea jäsenvaltioiden vaihtoehtoisen polttoaineinfrastruktuurin laajentamistoimille, jotta saavutetaan mahdollisimman pian EU:n laajuinen peruskattavuus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että vähäpäästöisten polttoaineiden markkinoille pääsyn nopeuttaminen ja niiden ilmastohyötyjen täysimääräinen hyödyntäminen edellyttävät, että niiden käyttöä ja niillä käyvien ajoneuvojen kehittämistä edistetään; muistuttaa kuitenkin, että Pariisin sopimuksen noudattamiseksi liikenteen kasvihuonekaasupäästöissä on määrätietoisesti pyrittävä nollatasoon vuosisadan puoliväliin mennessä; korostaa, että Euroopan tieliikennealaa ei voida muuttaa ekologisesti ja taloudellisesti kestävämmäksi jatkamalla teknologisen, yhden ainoan oikean lähestymistavan soveltamista ja että tämän vuoksi siirtyminen todella teknologianeutraaliin ajojärjestelmien arviointiin on tarpeen, jotta voidaan kehittää erilaisia liikkuvuustarpeita vastaavia tulevaisuuden ajoneuvoja; painottaa, että tarvitaan monialaisia toimia vauhdittamaan investointia vähäpäästöiseen polttoaineinfrastruktuuriin, joka on ennakkoedellytys vaihtoehtoisella käyttövoimalla toimivien ajoneuvojen laajemmalle käyttöönotolle ja käytölle; |
| --- | --- |

32.

| 33. | painottaa, että kuntien ja alueviranomaisten tarpeet ja käytettävissä olevat resurssit on otettava huomioon puhtaita ajoneuvoja koskevassa direktiivissä (12), jotta sen koko potentiaali saavutettaisiin varsinkin monimutkaisuutta ja hallinnollisia rasitteita koskevissa kysymyksissä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen esittää 2. toukokuuta 2018 mennessä raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineen kulutusnormeja koskeva lainsäädäntöehdotus, jonka olisi oltava kunnianhimoinen ja realistinen ja jonka olisi perustuttava ajoneuvojen energiankulutuksen laskentavälineen (VECTO) avulla kerättyihin tietoihin, jotta voidaan saada aikaan raskaita hyötyajoneuvoja koskeva johdonmukainen lainsäädäntö; korostaa, että VECTOa on päivitettävä nopeasti ja säännöllisesti, jotta uudet teknologiat voitaisiin kirjata tarkasti ja jotta ajoneuvojen tehokkuutta parannettaisiin ajoissa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | painottaa, että raskaiden hyötyajoneuvojen hiilidioksiditavoitearvojen tason on oltava yhtä kunnianhimoisia kuin tulevat epäpuhtauspäästöjen vähennystavoitteet, esimerkiksi EURO 7 -normien yhteydessä, ja että niiden on oltava mitoista ja painoista annetun direktiivin (EU) 2015/719 (13) mukaisia; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palauttaa mieliin karmeat pakokaasualtistuskokeet, jotka suurten autoyritysten rahoittama elin, Euroopan ympäristöä ja terveyttä liikennealalla tutkiva ryhmä (EUGT) teki ihmisillä ja apinoilla; palauttaa mieliin, että tämä ei ole ensimmäinen tämäntyyppinen autoteollisuusalan skandaali; pyytää, että unionin toimintalinjan perustana olevan tutkimuksen rahoitus ja alihankinta olisivat autoteollisuudesta riippumattomia; |
| --- | --- |

36.

Liikennealan muutosten toteuttaminen kaikkia hyödyttävällä tavalla

| 37. | korostaa, että autonomisten ajoneuvojen keskinäinen verkottuminen, ajoneuvojen ja infrastruktuurien välinen verkottuminen samoin kuin ajoneuvojen, polkupyörien ja jalankulkijoiden välinen sekä verkon sisäinen verkottuminen on asetettava keskeiseksi tavoitteeksi pitkällä aikavälillä esteettömien liikennevirtojen varmistamiseksi; kehottaa näin ollen komissiota käsittelemään tietosuojaa painottaen tietojen käyttöön ja hallintaan liittyviä seikkoja ja analysoimaan kaikkia todennäköisiä CAD-teknologiasovelluksia, joihin liittyy korkeatasoista automaatiota ja jotka tarjoavat lisäarvoa tuottavia palveluja; korostaa tarvetta kehittää televiestintää ja satelliitti-infrastruktuuria ajoneuvojen ja infrastruktuurin välisten paikantamis- ja viestintäpalvelujen parantamiseksi, ja kehottaa komissiota säätämään, missä ja mihin mennessä nykyinen liikenneinfrastruktuuri on saatettava vastaamaan älykästä liikenneinfrastruktuuria koskevia standardeja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että automatisoitu ajaminen ja puhtaat ajoneuvot edellyttävät yhdennettyä infrastruktuurisuunnittelua sekä investointeja, jotta teille voidaan rakentaa tarvittava televiestintä- ja latausinfrastruktuuri (esimerkiksi sähköautoja varten) ja jotta voidaan tarjota korkealaatuista teitä koskevaa tietoa (esimerkiksi digitaalisia teräväpiirtokarttoja varten) ja täysin yhteentoimivia ajoneuvolaitteita; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vauhdittamaan investointeja innovatiivisten, kestävien liikenneinfrastruktuuriparannusten rahoittamiseksi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | muistuttaa komissiota, että on varmistettava mahdollisimman pian raide-, tie- ja sisävesiliikenteen kattavien Euroopan laajuisten liikenneverkkojen täysimittainen 5G-palvelu, jotta voidaan saavuttaa riittävä liikenteen verkottuneisuus ja asianmukainen turvallisuuden hallinta, opasteet, automaatio ja digitaaliset ominaisuudet kuluttajille sekä turvallinen tiedonhallinta; kehottaa kehittämään älykkäiden moottoriteiden hankkeita ja ottamaan käyttöön älykkäitä liikennekäytäviä; katsoo, että pääteiden varsille tulisi asentaa valokuituyhteyksiä ja langattomia yhteysasemia sekä 5G-tukiasemia; |
| --- | --- |

39.

| 40. | muistuttaa, että kaikenkattavana tavoitteena olisi oltava, ettei liikenneonnettomuuksissa menetetä Euroopan teillä yhtään ihmishenkeä, ja korostaa tarvetta varmistaa vanhojen ja uusien liikennemuotojen turvallinen rinnakkainelo; katsoo, että tiettyjen kuljettajaa avustavien järjestelmien pakollinen asentaminen sekä asianmukainen infrastruktuuri helpottavat tätä siirtymävaihetta; kehottaa komissiota arvioimaan perusteellisesti ja teknologian kannalta neutraalisti, miten automatisoitujen järjestelmien käyttö liikenteessä vaikuttaa turvallisuuteen, ja kiinnittämään vaikutusten arvioinnissa kokonaisvaltaisesti huomiota kaikkien intermodaalisten liikennejärjestelmien turvallisuuteen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että kuolemaan johtavien onnettomuuksien ja vakavien vammojen määrän vähentämistä liikenneonnettomuuksissa koskevia tavoitteita ei ole vieläkään saavutettu ja että EU:n liikennepolitiikassa pitäisi siksi keskittyä niiden vähentämiseen; korostaa asianmukaisen turvallisuuslainsäädännön merkitystä tieliikennealan turvallisuuden parantamisessa; muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita siitä, että koko EU:n alueella on taattava asianmukaiset pysäköinti- ja lepo-olosuhteet liikenneonnettomuuksien vähentämiseksi ja ihmishenkien säästämiseksi Euroopan teillä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | muistuttaa, että verkotettujen ja automatisoitujen ajoneuvojen kehittäminen on tapahtunut pitkälti teknologioiden ehdoilla; kehottaa siksi tutkimaan ja tunnistamaan tämän kehityksen yhteiskunnalliset vaikutukset ja toteaa, että verkotettujen ja automatisoitujen ajoneuvojen käyttöönoton on oltava täysin yhteiskunnallisten, inhimillisten ja ympäristöllisten arvojen ja tavoitteiden mukainen; toteaa, että yhden tai useamman automatisoidun ajoneuvojen onnettomuudessa on oltava selvää, onko vastuu ohjelmistoyrityksellä tai -yrityksillä, ajoneuvon valmistajalla tai valmistajilla, kuljettajalla tai kuljettajilla vai vakuutusyhtiöllä tai -yhtiöillä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että tulevat muutokset eivät saisi vaikuttaa haitallisesti sosiaaliseen osallisuuteen ja yhteyksiin jäsenvaltioissa ja alueilla, joilla on liikkuvuuteen liittyviä puutteita; toteaa, että on tarpeen parantaa verkon kapasiteettia hyödyntäen olemassa olevien verkkojen infrastruktuuria ja merkittäviä tulevia innovaatioita, jotta digitaaliteknologian syvempi yhdentäminen on mahdollista, sekä korjata jäsenvaltioiden välillä samoin kuin maaseudun, kaupunkialueiden ja syrjäseutujen välillä olevia merkittäviä eroja verkottuneisuudessa kehittämällä tätä varten asianmukaisia ratkaisuja julkisen ja yksityisen sektorin tuen ja koordinoinnin avulla; korostaa, että perinteiset liikennevälineet, kuten bussit, ovat edelleen keskeisessä asemassa syrjäisillä alueilla ja vuoristoalueilla, eikä niitä pitäisi unohtaa tässä prosessissa; muistuttaa, että useista EU-maista saatu kokemus osoittaa, että julkisen palvelun velvoitteiden mukaiset sopimukset joukkoliikenteen ja julkisen liikenteen järjestelystä voivat tuottaa optimaalisia tuloksia kansalaisille, julkiselle taloudelle ja markkinakilpailulle; |
| --- | --- |

43.

| 44. | muistuttaa tarpeesta suosia joukkoliikennettä ja rahdin ja matkustajien kannalta turvallisempia liikennemuotoja suurilla rajat ylittävillä käytävillä ja suurkaupunkialueilla saasteiden, liikenneruuhkien ja henkilövahinkojen vähentämiseksi ja kansalaisten ja tienkäyttäjien terveyden suojelemiseksi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään kaupunkialueiden ja maaseudun liikkuvuussuunnitelmia, jotka ovat yleisen edun kannalta perusteltuja ja yhdentävät kaikki uudet liikennemuodot, tukevat matkustajien usean liikennemuodon kattavan järjestelmän hyödyntämistä, parantavat liikkuvuutta sekä kansalaisille ja etenkin ikääntyneille ja vammaisille henkilöille tarjottavien palvelujen laatua tarjoamalla vaihtoehtoja sekä sisäistämällä tai vähentämällä kaupungeille aiheutuvia terveydenhuolto- ja ympäristökustannuksia, ja edistävät matkailua; toteaa, että tällaisilla suunnitelmilla olisi edistettävä syrjäseuduilla asuvien kansalaisten osallisuutta, osallistumista ja työllistymistä, jotta voidaan torjua maaseudun väestökadon uhka sekä parantaa yhteyksiä syrjäisten alueiden ja rajat ylittävien alueiden kanssa; korostaa, että maaseudun liikkuvuus poikkeaa merkittävästi kaupunkialueiden liikkuvuudesta paitsi etäisyyksien ja käytettävissä olevan julkisen liikenteen osalta myös ympäristöllisten ja taloudellisten tekijöiden vuoksi, ja toteaa, että maaseudulla epäpuhtauspäästöistä johtuva ympäristöpaine on alhaisempi, keskimääräinen tulotaso on alempi ja infrastruktuuri-investointien esteet ovat suurempia; |
| --- | --- |

45.

| 46. | panee merkille, että aiemmista ja meneillään olevista hankkeista, kuten liikennealan työohjelmasta, Verkkojen Eurooppa -välineestä ja SMARTA-ohjelmasta (kestävä ajoneuvojen yhteiskäyttö yhdistettynä julkiseen liikenteeseen Euroopan maaseutualueilla), saaduista kokemuksista on hyötyä myös älykkäiden kylien perustamisessa, ja mainitsee esimerkkeinä tehokkaamman ja älykkäämmän ovelta ovelle ulottuvan logistiikan, innovatiiviset käsitteet, joissa liikkuvuus nähdään palveluna, älykkään seuraavan sukupolven liikenneinfrastruktuurin, yhdistetyn ja automaattisen liikenteen sekä älykkään kaupunkiliikenteen (sisään- ja ulostuloliikenne); |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että liikkuvuus katsotaan yhä useammin palveluksi ja siksi sujuva multimodaalinen rajatylittävä ovelta ovelle -kuljettaminen pitäisi mahdollistaa; kehottaa siksi jäsenvaltioita asettamaan saataville multimodaalisia matkatieto- ja matkanvarauspalveluita, joissa käytetään reaaliaikaisia tietoja; kehottaa komissiota esittämään vuoden 2018 loppuun mennessä lainsäädäntöehdotuksen multimodaalisista matkustajaoikeuksista; korostaa, että kyseisiä uusia liikennepalveluja olisi kohdeltava esimerkiksi tiemaksujärjestelmiä tarkasteltaessa vähintäänkin samanvertaisina tai jopa suositeltavampina kulkutapoina yksityisautoilun kanssa, eikä niiden käyttöönottoa tulisi hidastaa lainsäädännöllisin estein; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota edistämään sellaisia olemassa olevia kansallisia ja paikallisia sääntelyyn liittyviä hyviä käytäntöjä, joissa yhdistetään kuluttajan valinnanmahdollisuuksia tukevia uusia ja perinteisiä liikkuvuuden muotoja, jotka tarjoavat kuluttajille multimodaalisia informaatio- ja lippupalveluja ja kannustavat suosimaan julkista liikennettä yksityisen sijasta, tai joissa tuetaan liikennealan yhteisötalouteen perustuvia aloitteita, jotka vauhdittavat ja tukevat tarvittavalla tavalla kestävän matkailun ja ympäristö- ja kulttuuriperinnön edistämistä siten, että pyritään suosimaan pk-yrityksiä ja keskittymään erityisesti niihin jäsenvaltioihin ja alueisiin, joilla on liikkuvuuteen liittyviä puutteita; |
| --- | --- |

48.

| 49. | muistuttaa, että matkailu on yksi eniten digitalisaation vaikutuksista kärsiviä aloja ja että tämä uusi ja entistä vaikuttavampi digitaalinen ympäristö tarjoaa kuluttajille mahdollisuuden toimia aktiivisemmin etsiessään, ostaessaan, varatessaan ja maksaessaan matkojaan; korostaa, että on välttämätöntä valvoa niiden voimassa olevien sääntöjen noudattamista, jotka suojelevat avoimuutta ja neutraaliutta, jotta kuluttajat voivat tehdä luotettavaan tietoon perustuvia valintoja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | muistuttaa liikkumisen ohjauksen tärkeydestä; pitää tärkeänä, että ihmisiä kannustetaan omaksumaan kestäviä liikkumistapoja taloudellisilla kannustimilla ja yksittäisten liikennemuotojen ympäristövaikutuksia koskevan tiedon välittämisellä sekä koordinoimalla ja kehittämällä vähähiilisen liikenteen palveluja, joita ovat esimerkiksi julkinen liikenne ja pehmeän liikkuvuuden (kävely, pyöräily jne.) infrastruktuurin luominen tai parantaminen, jotta ihmisille voidaan tarjota vaihtoehto maantieliikenteelle; korostaa tarvetta rahoittaa hankkeita, joilla helpotetaan paikallista ja alueellista vähähiilistä liikkuvuutta, kuten kaupunkipyöräilyä; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa komissiota edistämään tehokasta ja vihreää logistiikkaa, jotta selvitään paremmin ennustetusta rahdin kysynnän kasvusta optimoimalla paremmin rekkojen kantavuus ja vähentämällä tyhjien tai vajaalla lastilla liikennöivien rekkojen määrää; kehottaa komissiota vahvistamaan multimodaalista siirtymää ja edistämään multimodaalisten alustojen käyttöä kuljetuskysynnän koordinoinnissa; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään kaikkialla Euroopassa sähköisiä rahtiasiakirjoja vakiona, jotta byrokratiaa ja hallinnollisia rasitteita voidaan vähentää ja tehokkuutta parantaa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että ajoneuvoryhmien ja jättirekkojen käyttöönotto voi tehostaa maanteiden tavaraliikennettä ja tuoda polttoainesäästöjä; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan Amsterdamin julistuksen tavoitteet ja luomaan kannustimia jättirekkojen käytön lisäämistä varten; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kannustaa komissiota tukemaan aloitteita, jotka edistävät liikenneruuhkien vähentämistä ja välttämistä esimerkiksi ruuhkamaksuja koskevien parhaiden käytäntöjen esimerkkien tai onnistuneiden liikennemuodon siirtymätoimenpiteiden avulla siirtämättä liikennemääriä vaihtoehtoisille tieyhteyksille; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa komissiota arvioimaan perusteellisesti tietosuojaan ja vastuuseen liittyviä seikkoja, joita automatisoitujen autojen kehittäminen voi tuoda mukanaan; |
| --- | --- |

54.

| 55. | toteaa, että yhteistyötalouden liiketoimintamalleilla on potentiaalia parantaa liikennejärjestelmien tehokkuutta ja vähentää liikenteen kielteisiä ulkoisvaikutuksia, kuten ruuhkautumista ja päästöjä; kehottaa viranomaisia toissijaisuusperiaatteen mukaisesti sisällyttämään aidosti yhteistyötalouteen perustuvat liikennepalvelut perinteiseen liikennejärjestelmään, jotta mahdollistetaan moitteettomasti toimivien aukottomien matkustusketjujen luominen ja kestävän liikkuvuuden uusien muotojen tarjoaminen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että yhteistyötalouden yhteydessä kuluttajansuojaan, vastuun jakamiseen, verotukseen, vakuutusjärjestelmiin, työntekijöiden (sekä palkattujen työntekijöiden että itsenäisten ammatinharjoittajien) sosiaaliturvaan ja tietosuojaan liittyvät kysymykset ovat kaikkein kiireisimpiä, ja odottaa näihin liittyviä sääntelytoimia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, ettei yhteistyötalous johda epäreiluun kilpailuun, sosiaaliseen polkumyyntiin tai vahingolliseen verokilpailuun eikä säännellyn julkisen liikenteen korvaamiseen; |
| --- | --- |

56.

| 57. | toteaa, että kun otetaan huomioon 20. joulukuuta 2017 annetun tuomion asiassa C-434/15 (14), on tehtävä selvä ero pelkän verkkoalustojen kautta tapahtuvan välityksen ja liikennepalvelun tarjoamisen välillä; katsoo, että palvelu ei liity tietoyhteiskuntaan, jos toiminta koostuu enimmäkseen ammattimaisten palvelujen tarjoamisesta ja aina kun tekninen alusta määrittää suoraan tai epäsuorasti tarjottavan palvelun kustannuksen, määrän tai laadun; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pyytää jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä vähentääkseen veronkierron riskiä ja mahdollisuutta yhteistyötalouden palvelujen yhteydessä ja vaatimaan, että verot maksetaan siellä, missä voitot syntyvät ja missä palvelut tosiasiallisesti tarjotaan; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 1.

(2)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(3)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 195.

(4)  EUVL C 345, 13.10.2017, s. 52.

(5)  EUVL C 184 E, 8.7.2010, s. 50.

(6)  EUVL C 468, 15.12.2016, s. 57.

(7)  EUVL C 265, 11.8.2017, s. 2.

(8)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 155.

(9)  EU Transport in Figures: Statistical Pocketbook 2015, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2015.

(10)  EUVL L 142, 2.6.2017, s. 100.

(11)  EYVL L 12, 18.1.2000, s. 16.

(12)  EUVL L 120, 15.5.2009, s. 5.

(13)  EUVL L 115, 6.5.2015, s. 1.

(14)  EU:n tuomioistuimen tuomio (suuri jaosto) 20. joulukuuta 2017, Asociación Profesional Elite Taxi v. Ubers Systems, Espanja, SL, C-434/15, ECLI:EU:C:2017:981.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/183 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/183

---

P8_TA(2018)0356

Kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 kasvinsuojeluaineita koskevan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta (2017/2128(INI))

(2019/C 433/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1),

| — | ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta 23. helmikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta 23. helmikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (2),

| — | ottaa huomioon aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (3),

| — | ottaa huomioon yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/128/EY (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön politiikan puitteista torjunta-aineiden kestävän käytön aikaansaamiseksi 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/128/EY (4),

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman biologisista vähäriskisistä torjunta-aineista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman biologisista vähäriskisistä torjunta-aineista (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen 18. helmikuuta 2016 antaman päätöksen (6) asiassa 12/2013/MDC, joka koskee kasvinsuojeluaineiden (torjunta-aineet) hyväksyntään ja markkinoille saattamiseen liittyviä komission käytäntöjä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen 18. helmikuuta 2016 antaman päätöksen (6) asiassa 12/2013/MDC, joka koskee kasvinsuojeluaineiden (torjunta-aineet) hyväksyntään ja markkinoille saattamiseen liittyviä komission käytäntöjä,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS-pääosasto) huhtikuussa 2018 julkaiseman Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnin (7) kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetusta asetuksesta (EY) N:o 1107/2009 sekä sen asiaan liittyvät liitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS-pääosasto) huhtikuussa 2018 julkaiseman Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnin (7) kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetusta asetuksesta (EY) N:o 1107/2009 sekä sen asiaan liittyvät liitteet,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 23. marraskuuta 2016 antamat tuomiot asiassa C-673/13 P (komissio v. Stichting Greenpeace Nederland ja Pesticide Action Network Europe (PAN Europe)) ja asiassa C-442/14 (Bayer CropScience SA-NV ja Stichting De Bijenstichting v. College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 23. marraskuuta 2016 antamat tuomiot asiassa C-673/13 P (komissio v. Stichting Greenpeace Nederland ja Pesticide Action Network Europe (PAN Europe)) ja asiassa C-442/14 (Bayer CropScience SA-NV ja Stichting De Bijenstichting v. College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden),

| — | ottaa huomioon 11. huhtikuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuudesta ja kestävyydestä sekä asetuksen (EY) N:o 178/2002 [yleinen elintarvikelainsäädäntö], direktiivin 2001/18/EY [muuntogeenisten organismien tarkoituksellinen levittäminen ympäristöön], asetuksen (EY) N:o 1829/2003 [muuntogeeniset elintarvikkeet ja rehut], asetuksen (EY) N:o 1831/2003 [rehun lisäaineet], asetuksen (EY) N:o 2065/2003 [savuaromit], asetuksen (EY) N:o 1935/2004 [elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit], asetuksen (EY) N:o 1331/2008 [elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäinen hyväksymismenettely], asetuksen (EY) N:o 1107/2009 [kasvinsuojeluaineet] ja asetuksen (EU) 2015/2283 [uuselintarvikkeet] muuttamisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. huhtikuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuudesta ja kestävyydestä sekä asetuksen (EY) N:o 178/2002 [yleinen elintarvikelainsäädäntö], direktiivin 2001/18/EY [muuntogeenisten organismien tarkoituksellinen levittäminen ympäristöön], asetuksen (EY) N:o 1829/2003 [muuntogeeniset elintarvikkeet ja rehut], asetuksen (EY) N:o 1831/2003 [rehun lisäaineet], asetuksen (EY) N:o 2065/2003 [savuaromit], asetuksen (EY) N:o 1935/2004 [elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit], asetuksen (EY) N:o 1331/2008 [elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäinen hyväksymismenettely], asetuksen (EY) N:o 1107/2009 [kasvinsuojeluaineet] ja asetuksen (EU) 2015/2283 [uuselintarvikkeet] muuttamisesta (8),

| — | ottaa huomion torjunta-aineiden lupamenettelyä unionissa käsittelevän Euroopan parlamentin erityisvaliokunnan (PEST) toimeksiannon ja sen toteuttamat toimet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomion torjunta-aineiden lupamenettelyä unionissa käsittelevän Euroopan parlamentin erityisvaliokunnan (PEST) toimeksiannon ja sen toteuttamat toimet,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon (A8-0268/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon (A8-0268/2018),

| A. | toteaa asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (jäljempänä ”asetus”) täytäntöönpanon arvioinnin osoittaneen, että ihmisen ja eläinten terveyden ja ympäristön suojelutavoitteita ei ole täysin saavutettu ja että täytäntöönpanoa voitaisiin parantaa asetuksen kaikkien tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

A.

toteaa asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (jäljempänä ”asetus”) täytäntöönpanon arvioinnin osoittaneen, että ihmisen ja eläinten terveyden ja ympäristön suojelutavoitteita ei ole täysin saavutettu ja että täytäntöönpanoa voitaisiin parantaa asetuksen kaikkien tavoitteiden saavuttamiseksi;

| B. | ottaa huomioon, että asetuksen täytäntöönpanon arvioinnin yhteydessä olisi tarkasteltava EU:n kattavaa torjunta-ainepolitiikkaa, joka käsittää muun muassa direktiivissä 2009/128/EY [kestävää käyttöä koskeva direktiivi], asetuksessa (EU) N:o 528/2012 [biosidiasetus], asetuksessa (EY) N:o 396/2005 [jäämien enimmäismäärää koskeva asetus] ja asetuksessa (EY) N:o 178/2002 [yleinen elintarvikesäädös] vahvistetut säännöt; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että asetuksen täytäntöönpanon arvioinnin yhteydessä olisi tarkasteltava EU:n kattavaa torjunta-ainepolitiikkaa, joka käsittää muun muassa direktiivissä 2009/128/EY [kestävää käyttöä koskeva direktiivi], asetuksessa (EU) N:o 528/2012 [biosidiasetus], asetuksessa (EY) N:o 396/2005 [jäämien enimmäismäärää koskeva asetus] ja asetuksessa (EY) N:o 178/2002 [yleinen elintarvikesäädös] vahvistetut säännöt;

| C. | toteaa, että asetuksen täytäntöönpano ei ole tyydyttävällä tolalla ja että sen olisi oltava asiaan liittyvien EU:n toimintapolitiikkojen mukaista, torjunta-aineita koskeva politiikka mukaan luettuna; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että asetuksen täytäntöönpano ei ole tyydyttävällä tolalla ja että sen olisi oltava asiaan liittyvien EU:n toimintapolitiikkojen mukaista, torjunta-aineita koskeva politiikka mukaan luettuna;

| D. | toteaa saatavilla olevan todistusaineiston osoittavan, että asetuksen kolmen pääasiallisen välineen – hyväksyntä, lupamenettelyt ja sääntelypäätösten noudattamisen varmistaminen – täytäntöönpanoa käytännön tasolla voitaisiin parantaa ja että sillä ei varmisteta asetuksen tavoitteiden täysimääräistä saavuttamista; |
| --- | --- |

D.

toteaa saatavilla olevan todistusaineiston osoittavan, että asetuksen kolmen pääasiallisen välineen – hyväksyntä, lupamenettelyt ja sääntelypäätösten noudattamisen varmistaminen – täytäntöönpanoa käytännön tasolla voitaisiin parantaa ja että sillä ei varmisteta asetuksen tavoitteiden täysimääräistä saavuttamista;

| E. | ottaa huomioon, että komissio ei ole lainkaan soveltanut tiettyjä asetuksen säännöksiä, erityisesti 25 artiklaa suoja-aineiden ja tehosteaineiden hyväksymisestä, eikä laatinut 27 artiklassa tarkoitettua luetteloa apuaineista, joiden lisäämistä kasvinsuojeluaineisiin ei hyväksytä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio ei ole lainkaan soveltanut tiettyjä asetuksen säännöksiä, erityisesti 25 artiklaa suoja-aineiden ja tehosteaineiden hyväksymisestä, eikä laatinut 27 artiklassa tarkoitettua luetteloa apuaineista, joiden lisäämistä kasvinsuojeluaineisiin ei hyväksytä;

| F. | ottaa huomioon, että komission lainvastainen toiminta on merkittävästi viivästyttänyt muita keskeisiä säännöksiä, kuten poissulkemisperusteiden soveltaminen sellaisten tehoaineiden osalta, jotka ovat hormonitoimintaa häiritseviä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komission lainvastainen toiminta on merkittävästi viivästyttänyt muita keskeisiä säännöksiä, kuten poissulkemisperusteiden soveltaminen sellaisten tehoaineiden osalta, jotka ovat hormonitoimintaa häiritseviä;

| G. | ottaa huomioon, että sidosryhmät ovat tuoneet esille lakisääteiseen arviointiin sovellettavaan lähestymistapaan liittyviä huolenaiheita erityisesti sen osalta, kenen olisi toteutettava tieteellisiä tutkimuksia ja hankittava todisteet tehoaineiden arviointeja ja arvioinneissa käytettävää riskipohjaista lähestymistapaa varten; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sidosryhmät ovat tuoneet esille lakisääteiseen arviointiin sovellettavaan lähestymistapaan liittyviä huolenaiheita erityisesti sen osalta, kenen olisi toteutettava tieteellisiä tutkimuksia ja hankittava todisteet tehoaineiden arviointeja ja arvioinneissa käytettävää riskipohjaista lähestymistapaa varten;

| H. | katsoo, että todistustaakan olisi säilyttävä hakijalla, jotta varmistetaan, että julkisia varoja ei käytetä tutkimuksiin, joista voi lopulta olla etua yksityisille tahoille; katsoo, että samalla on varmistettava avoimuus kaikissa lupamenettelyn vaiheissa kunnioittaen täysimääräisesti teollis- ja tekijänoikeuksia ja varmistaen samalla, että kaikkialla unionissa vaalitaan jatkuvasti hyviä laboratoriokäytännön periaatteita; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että todistustaakan olisi säilyttävä hakijalla, jotta varmistetaan, että julkisia varoja ei käytetä tutkimuksiin, joista voi lopulta olla etua yksityisille tahoille; katsoo, että samalla on varmistettava avoimuus kaikissa lupamenettelyn vaiheissa kunnioittaen täysimääräisesti teollis- ja tekijänoikeuksia ja varmistaen samalla, että kaikkialla unionissa vaalitaan jatkuvasti hyviä laboratoriokäytännön periaatteita;

| I. | toteaa, että arvioinnissa sovelletun vakiintuneen lähestymistavan käytännön tason täytäntöönpano on herättänyt huolta; toteaa, että suurta huolta aiheuttaa erityisesti sovellettavien tietovaatimusten ja toimintatapojen puutteellinen yhdenmukaistaminen, sillä se voi haitata arviointiprosessia; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että arvioinnissa sovelletun vakiintuneen lähestymistavan käytännön tason täytäntöönpano on herättänyt huolta; toteaa, että suurta huolta aiheuttaa erityisesti sovellettavien tietovaatimusten ja toimintatapojen puutteellinen yhdenmukaistaminen, sillä se voi haitata arviointiprosessia;

| J. | toteaa, että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten toiminnan havaittiin olevan merkittävä tehoaineiden arviointiin vaikuttava tekijä; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja saatavilla olevan asiantuntemuksen ja henkilöstön osalta; toteaa, että asetusta ja asiaan liittyviä asetuksen tavoitteita tukevia lakisääteisiä vaatimuksia ei panna yhdenmukaisesti täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa, millä on huomattavia vaikutuksia terveyteen ja ympäristöön; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten toiminnan havaittiin olevan merkittävä tehoaineiden arviointiin vaikuttava tekijä; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja saatavilla olevan asiantuntemuksen ja henkilöstön osalta; toteaa, että asetusta ja asiaan liittyviä asetuksen tavoitteita tukevia lakisääteisiä vaatimuksia ei panna yhdenmukaisesti täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa, millä on huomattavia vaikutuksia terveyteen ja ympäristöön;

| K. | katsoo, että avoimuutta olisi parannettava hyväksymismenettelyn kaikissa vaiheissa ja että avoimuuden lisääminen voi osaltaan vahvistaa yleisön luottamusta kasvinsuojeluaineita sääntelevään järjestelmään; katsoo, että myös lupamenettelyihin liittyvän toimivaltaisten viranomaisten toiminnan avoimuus on useissa tapauksissa riittämätöntä; toteaa, että komissio on esittänyt muutoksia yleiseen elintarvikesäädökseen tarkoituksenaan vastata arviointiprosessin aikana toimitettuihin tietoihin ja näyttöön liittyviin huoliin sekä lisätä avoimuutta; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että avoimuutta olisi parannettava hyväksymismenettelyn kaikissa vaiheissa ja että avoimuuden lisääminen voi osaltaan vahvistaa yleisön luottamusta kasvinsuojeluaineita sääntelevään järjestelmään; katsoo, että myös lupamenettelyihin liittyvän toimivaltaisten viranomaisten toiminnan avoimuus on useissa tapauksissa riittämätöntä; toteaa, että komissio on esittänyt muutoksia yleiseen elintarvikesäädökseen tarkoituksenaan vastata arviointiprosessin aikana toimitettuihin tietoihin ja näyttöön liittyviin huoliin sekä lisätä avoimuutta;

| L. | toteaa, että yksinomaan kansallisella tasolla toteutetut kasvinsuojeluaineiden lupamenettelyt viivästyvät usein riskienhallintapäätösten yhteydessä; ottaa huomioon, että tämän johdosta jäsenvaltioiden asetuksen 53 artiklan nojalla myöntämien poikkeuslupien määrä lisääntyy joissain tapauksissa; ottaa huomioon, että eräissä tapauksissa tällaisia poikkeuksia on käytetty vastoin lainsäätäjän alkuperäistä tarkoitusta; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että yksinomaan kansallisella tasolla toteutetut kasvinsuojeluaineiden lupamenettelyt viivästyvät usein riskienhallintapäätösten yhteydessä; ottaa huomioon, että tämän johdosta jäsenvaltioiden asetuksen 53 artiklan nojalla myöntämien poikkeuslupien määrä lisääntyy joissain tapauksissa; ottaa huomioon, että eräissä tapauksissa tällaisia poikkeuksia on käytetty vastoin lainsäätäjän alkuperäistä tarkoitusta;

| M. | toteaa, että asetuksessa sisältää säännöksen, jonka mukaan integroitu tuholaisten torjunta olisi pitänyt yhteisen maatalouspolitiikan täydentäviä ehtoja koskevan järjestelmän sääntöjen mukaisesti ottaa osaksi lakisääteisiä hoitovaatimuksia; toteaa, että näin ei vielä ole tapahtunut; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että asetuksessa sisältää säännöksen, jonka mukaan integroitu tuholaisten torjunta olisi pitänyt yhteisen maatalouspolitiikan täydentäviä ehtoja koskevan järjestelmän sääntöjen mukaisesti ottaa osaksi lakisääteisiä hoitovaatimuksia; toteaa, että näin ei vielä ole tapahtunut;

| N. | ottaa huomioon, että saatavilla olevan todistusaineiston mukaan tällä EU-tason säädöksellä tehostetaan kansallisia ponnisteluja ja toimia ja annetaan niille lisäarvoa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että saatavilla olevan todistusaineiston mukaan tällä EU-tason säädöksellä tehostetaan kansallisia ponnisteluja ja toimia ja annetaan niille lisäarvoa;

| O. | toteaa, että vaihtoehdot otetaan vakavasti huomioon usein vasta lakisääteisten vaatimusten muututtua; toteaa, että esimerkiksi kun neonikotinoideja koskevaa kieltoa laajennettiin, viimeisimmän arvion (30. toukokuuta 2018) (9) mukaan saatavilla on muita kuin kemiallisia vaihtoehtoja, jotka kattavat 78 prosenttia neonikotinoidien käytöstä; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että vaihtoehdot otetaan vakavasti huomioon usein vasta lakisääteisten vaatimusten muututtua; toteaa, että esimerkiksi kun neonikotinoideja koskevaa kieltoa laajennettiin, viimeisimmän arvion (30. toukokuuta 2018) (9) mukaan saatavilla on muita kuin kemiallisia vaihtoehtoja, jotka kattavat 78 prosenttia neonikotinoidien käytöstä;

| P. | ottaa huomioon, että uusia tehoaineita ei ole esitetty hyväksyttäväksi 31. toukokuuta 2016 jälkeen; katsoo, että innovointi ja uusien, erityisesti vähäriskisten tuotteiden kehittäminen on tärkeää; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että uusia tehoaineita ei ole esitetty hyväksyttäväksi 31. toukokuuta 2016 jälkeen; katsoo, että innovointi ja uusien, erityisesti vähäriskisten tuotteiden kehittäminen on tärkeää;

| Q. | toteaa, että väärennettyjen kasvinsuojeluaineiden saatavuus markkinoilla on todellinen huolenaihe; ottaa huomioon, että väärennetyt kasvinsuojeluaineet voivat olla ympäristölle haitallisia ja voivat myös heikentää asetuksen vaikuttavuutta; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että väärennettyjen kasvinsuojeluaineiden saatavuus markkinoilla on todellinen huolenaihe; ottaa huomioon, että väärennetyt kasvinsuojeluaineet voivat olla ympäristölle haitallisia ja voivat myös heikentää asetuksen vaikuttavuutta;

Keskeiset päätelmät

| 1. | katsoo, että torjunta-aineita koskevat sääntelytoimet olisi jatkossakin toteutettava asianmukaisella eli EU:n tasolla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | huomauttaa, että kaikissa nykyisissä ja tulevissa toimenpiteissä on ensisijaisesti keskityttävä ympäristötoimiin, joilla ehkäistään, rajoitetaan ja hillitään taudinaiheuttajien ja tuholaisten leviämistä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että asetuksen hyväksyminen ja täytäntöönpano on merkittävä edistysaskel aiempaan verrattuna kasvinsuojeluaineiden kohtelussa EU:ssa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) rooliin uusien tuotteiden kehittämisessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota, sillä monilla pk-yrityksillä ei ole uusien aineiden kehittämis- ja hyväksymisprosessin edellyttämiä huomattavia resursseja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää huolestuttavana, että asetusta ei ole pantu vaikuttavasti täytäntöön ja että siksi sen maataloustuotantoa ja innovointia koskevia tavoitteita ei saavuteta käytännön tasolla; painottaa, että osittain vähäisen innovoinnin vuoksi torjunta-aineiden tehoaineiden määrä vähenee; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa integroivan lähestymistavan välttämättömyydestä ja siitä, että torjunta-aineita koskevista tilastoista annettu asetus (EY) N:o 1185/2009 (10) on sisällytettävä arviointiin, jonka tuloksia on käytettävä määrien vähentämiseen ja sitä kautta riskien ja haitallisten terveys- ja ympäristövaikutusten minimoimiseen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille, että asetuksen tavoitteet ja välineet sekä asetuksen täytäntöönpano eivät aina riittävästi noudata EU:n toimintapolitiikkoja, jotka liittyvät maatalouteen, terveyteen, eläinten hyvinvointiin, elintarviketurvallisuuteen, veden laatuun, ilmastonmuutokseen, torjunta-aineiden kestävään käyttöön sekä torjunta-ainejäämien enimmäismääriin elintarvikkeissa ja rehuissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on huolissaan, että asetuksen täytäntöönpano ei ole eläinten käytössä eläinkokeissa vaaran tunnistamisen ja riskinarvioinnin takia eläinkokeista annetun direktiivin 2010/63/EU kolmen vaatimuksen mukaista (korvaamisen, vähentämisen ja parantamisen periaatteet) ja että karsinogeenisuutta koskeva kahden vuoden biotesti voi johtaa ristiriitaisiin tuloksiin (11); |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että varovaisuusperiaate on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklaan perustuva unionin yleisperiaate ja että sillä pyritään takaamaan korkeatasoinen ympäristönsuojelu tekemällä ennalta ehkäiseviä päätöksiä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää tuomittavana sitä, että suoja-aineiden ja tehosteaineiden hyväksymisvaatimuksia ei ole vielä sovellettu, mikä on asetuksen 25 artiklan vastaista; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää tuomittavana sitä, että luetteloa apuaineista, joita ei hyväksytä, ei ole vieläkään hyväksytty, varsinkaan kun POE-taliamiini-apuaineen käytön kieltäminen tuotteissa, jotka sisältävät glyfosaattia, osoitti, että tietyillä apuaineilla voi olla kielteisiä vaikutuksia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille komission käynnissä olevan REFIT-arvioinnin asetuksesta (EY) N:o 1107/2009 ja toteaa, että arvioinnin on määrä valmistua marraskuuhun 2018 mennessä; uskoo, että arvioinnissa tehdyt havainnot muodostavat riittävän perustan lainsäädäntövallan käyttäjien keskusteluille asetuksen kehittämisestä tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää huolestuttavana, että eräissä jäsenvaltioissa 53 artiklan mukaisesti hätätapauksissa myönnettyjen poikkeusten määrä kasvaa tasaisesti ja että on todettu tapauksia, joissa poikkeusmenettelyyn liittyi väärinkäytöksiä; toteaa, että tietyt jäsenvaltiot turvautuvat 53 artiklaan merkittävästi muita enemmän; panee merkille Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) asetuksen 53 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarjoaman teknisen avun hätätapauksissa myönnettyjen poikkeusten käytön tutkimiseksi; panee merkille kolmelle neonikotinoidille vuonna 2017 myönnettyjä hätätapauslupia koskevan EFSAn tutkimuksen tulokset, jotka osoittivat, että eräät luvat olivat tarpeen ja ne oli myönnetty lainsäädännön ehtojen mukaisesti, kun taas toiset olivat perusteettomia; pitää olennaisen tärkeänä, että jäsenvaltiot toimittavat tarvittavat tiedot, jotta EFSA voi hoitaa tehtäväänsä tehokkaasti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | painottaa sääntelyyn liittyvään tieteeseen perustuvan poliittisen päätöksenteon merkitystä, koska tiede tuottaa todennettavaa ja toistettavissa olevaa näyttöä soveltaen kansainvälisesti sovittuja tieteellisiä periaatteita, jotka koskevat esimerkiksi ohjeistusta, hyviä laboratoriokäytäntöjä ja tutkimuksen vertaisarviointia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää huolestuttavana, että tieto- ja testausvaatimusten puutteellinen yhdenmukaistaminen eräillä tieteenaloilla johtaa tehottomiin työmenetelmiin, kansallisten viranomaisten väliseen luottamuspulaan sekä lupaprosessin viivästymiseen ja että sillä voi siten olla kielteisiä vaikutuksia ihmisten ja eläinten terveyteen, ympäristöön ja maataloustuotantoon; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää valitettavina arviointi- ja lupamenettelyitä koskevien tietojen rajoitettua julkista saatavuutta sekä tiedonsaantia koskevia rajoituksia; pitää valitettavana, että esittelevissä jäsenvaltioissa (lupamenettelyiden yhteydessä) noudatettu avoimuuden taso on alhainen, ehdottaa, että EFSAn suorittamaa arviointivaihetta koskevien tietojen saatavuutta ja käyttäjäystävällisyyttä parannetaan, ja että riskienarviointivaiheen avoimuus on ilmeisesti hyvin puutteellinen, mitä sidosryhmätkin pitävät ongelmallisena; on tyytyväinen Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) pyrkimyksiin lisätä avoimuutta ja käyttäjäystävällisyyttä verkkosivustonsa avulla ja katsoo, että tätä mallia voitaisiin käyttää vastaisuudessakin avoimuuden lisäämiseen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa, että kasvinsuojeluaineiden hyväksymisjärjestelmän uskottavuus on suurelta osin riippuvainen yleisön luottamuksesta Euroopan unionin virastoihin, jotka laativat hyväksymisten ja riskinhallinnan taustalla vaikuttavat tieteelliset lausunnot; korostaa, että tieteellisen arviointiprosessin avoimuus on tärkeää yleisön luottamuksen säilyttämisen kannalta; vaatii tästä syystä toimivaltaisille virastoille riittävää rahoitusta sekä tarvittavaa määrää henkilöstöä hyväksymismenettelyn riippumattomuuden, avoimuuden ja nopeuden varmistamiseksi; pitää myönteisenä myös sitä, että EFSA pyrkii jatkuvasti kehittämään järjestelmäänsä riippumattomuuden ja mahdollisten eturistiriitojen hallinnan turvaamiseksi, että tilintarkastustuomioistuin kehui järjestelmää kehittyneimmäksi vuonna 2012 tarkistettujen virastojen järjestelmistä ja että järjestelmää on päivitetty hiljattain kesäkuussa 2017; kehottaa komissiota ehdottamaan parannuksia, joilla sääntelyprosessin avoimuutta kehitetään edelleen, mukaan luettuna se, miten asetetaan saataville turvallisuustutkimusten tiedot, joita tuottajat toimittavat hakiessaan lupaa kasvinsuojeluaineiden saattamiseksi EU:n markkinoille; toteaa, että on tarkistettava menettelyä arviointien parantamiseksi, parannettava tutkimusten toteuttamisesta vastaavien viranomaisten riippumattomuutta, vältettävä eturistiriitoja ja lisättävä menettelyn avoimuutta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota ottamaan unionissa käyttöön käytäntöjä koskevan luettelon asetuksen yhteensovittamisen parantamiseksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää huolestuttavana, että markkinoilla saatavilla olevat kasvinsuojeluaineet ja niiden käyttötapa eivät eräissä tapauksissa välttämättä vastaa niihin liittyviä, koostumusta ja käyttöä koskevia lupaehtoja; painottaa, että muuta kuin ammattikäyttöä olisi rajoitettava mahdollisuuksien mukaan väärinkäytön vähentämiseksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa ammattikäyttäjille annettavan koulutuksen merkitystä kasvinsuojeluaineiden asianmukaisen käytön varmistamiseksi; pitää tarkoituksenmukaisena tehdä ero ammattikäyttäjien ja muiden kuin ammattikäyttäjien välillä; panee merkille, että kasvinsuojeluaineita käytetään yksityispuutarhoissa, rautateillä ja julkisissa puistoissa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että jäsenvaltioiden oikeus evätä lupa hyväksytyiltä kasvinsuojeluaineilta säilyy ennallaan; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että asetuksella olisi otettava paremmin huomioon tarve edistää integroidun tuholaisten torjunnan mukaisia hyviä maatalouskäytäntöjä myös vauhdittamalla vähäriskisten aineiden kehittämistä; painottaa, että vähäriskisten kasvinsuojeluaineiden puuttuminen haittaa integroidun tuholaistorjunnan kehitystä; panee huolestuneena merkille, että vain kymmenen ainetta on hyväksytty vähäriskisiksi kasvinsuojeluaineiksi kaikkiaan 500:sta EU:n markkinoilla olevasta tuotteesta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | painottaa, että vähäriskisten ja muiden kuin kemiallisten torjunta-aineiden hyväksyminen ja edistäminen on tärkeää vähän torjunta-aineita käyttävän tuholaistorjunnan tukemiseksi; toteaa näiden tuotteiden lisätutkimuksen tarpeen, koska niiden koostumus ja toiminta poikkeaa huomattavasti tavanomaisista tuotteista; painottaa, että tähän liittyy myös EFSAn sekä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tarve saada lisää asiantuntemusta biologisesti aktiivisten aineiden arvioimiseksi; toteaa, että biologisiin kasvinsuojeluaineisiin on sovellettava samaa tiukkaa arviointia kuin muihinkin aineisiin; kehottaa komissiota biologisista vähäriskisistä torjunta-aineista 15. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman mukaisesti antamaan erityisen lainsäädäntöehdotuksen asetuksen (EY) N:o 1107/2009 muuttamiseksi REFIT-aloitteeseen liittyvän yleisen tarkistuksen ulkopuolella, jotta voidaan ottaa käyttöön vähäriskisten torjunta-aineiden nopea arviointi-, hyväksymis- ja rekisteröintiprosessi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että asetusta (EY) N:o 1107/2009 on myös muutettava siten, että otetaan paremmin huomioon aineet, joita ei pidetä kasvinsuojeluaineina, mutta joiden käyttöön kasvien suojelussa sovelletaan tätä samaa asetusta; toteaa, että nämä aineet tarjoavat mielenkiintoisia vaihtoehtoja integroitujen tuotantomenetelmien ja joidenkin biotorjunta-aineiden muodossa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | painottaa, että vähäistä käyttöä varten tarkoitettujen kasvinsuojeluaineiden kehittämiseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota ja sitä olisi tuettava, koska yrityksille tarjotaan tällä hetkellä vain vähän taloudellisia kannustimia näiden tuotteiden kehittämiseen; pitää myönteisenä, että perustetaan kasvinsuojeluaineiden vähäisiä käyttötarkoituksia käsittelevä koordinointielin, joka tukee jäsenvaltioiden, kasvattajaorganisaatioiden ja teollisuuden välistä koordinointia ratkaisujen kehittämiseksi vähäisiä käyttötarkoituksia varten; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että monia sallittuja kasvinsuojeluaineita ei ole arvioitu EU:n vaatimusten perusteella yli 15 vuoteen lupamenettelyjen viivästymisten vuoksi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa tarvetta luoda innovointia tukeva sääntelykehys, joka mahdollistaa vanhojen kemiallisten aineiden korvaamisen uusilla ja paremmilla kasvinsuojeluaineilla; pitää tärkeänä, että saatavilla on laaja valikoima eri tavoin vaikuttavia kasvinsuojeluaineita vastustuskykyisten lajien kehittymisen estämiseksi ja kasvinsuojeluaineiden käytön vaikuttavuuden ylläpitämiseksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää huolestuttavana, että suuntaviivojen yhdenmukaistamista ei ole vielä vakiinnutettu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että suuntaviivojen puuttuminen tai puutteellisuus ovat vakavia puutteita, joilla on kielteisiä seurauksia asetuksen täytäntöönpanolle ja siten myös asetuksen tavoitteiden saavuttamiselle; |
| --- | --- |

29.

| 30. | painottaa, että saatavilla olevat ohjeet eivät ole oikeudellisesti sitovia, mikä aiheuttaa sääntelyyn liittyvää epävarmuutta hakijoille ja asettaa kyseenalaisiksi hyväksyntämenettelyiden yhteydessä suoritettujen arviointien tulokset; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on tyytyväinen aluekohtaiseen hyväksyntäjärjestelmään ja sen tavoitteeseen helpottaa kasvisuojeluaineiden tehokasta hyväksyntää; katsoo, että vastavuoroisen tunnustamisen menettely on hyvin tärkeä työtaakan jakamiseksi ja määräaikojen noudattamiseen kannustamiseksi; pitää valitettavina vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen liittyviä täytäntöönpano-ongelmia; kehottaa komissiota parantamaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa aluekohtaisen järjestelmän toimintaa; painottaa, että voimassa olevan lainsäädännön täysimääräisellä täytäntöönpanolla tulisi pyrkiä päällekkäisen työn välttämiseen ja uusien aineiden saattamiseen viljelijöiden käyttöön ilman tarpeetonta viivytystä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa tarvetta jakaa tietämystä ja hankkia osaamista muiden kuin kemiallisten torjunta-aineiden ja integroidun torjunnan suhteen, mukaan luettuna tarve selvittää viljelijöiden markkina- ja ilmasto-olosuhteisiin parhaiten sopiva viljelykierto; huomauttaa, että tästä on jo säädetty YMP:n horisontaalisessa asetuksessa, erityisenä esimerkkinä maaseudun kehittämisestä rahoitetut maatilojen neuvontapalvelut; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pitää huolestuttavana, kuinka vähän uusia aineita on hyväksytty; korostaa, että elintarvikkeiden tarjonnan turvaamiseksi EU:ssa on tärkeää, että viljelijöiden saatavilla on riittävä valikoima kasvinsuojeluaineita; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää huolestuttavana, että viimeaikaisissa keskusteluissa on yhä enemmän kyseenalaistettu EU:n nykyistä tieteeseen perustuvaa kasvinsuojeluaineiden arviointijärjestelmää; pitää tärkeänä ylläpitää ja vahvistaa tieteellisesti vankkaa, objektiivista ja vertaisarvioituun näyttöön perustuvaa järjestelmää, joka perustuu avoimeen, riippumattomaan, kokonaisvaltaiseen ja monialaiseen tieteelliseen lähestymistapaan, kun hyväksytään tehoaineita noudattaen EU:n riskianalyysin periaatteita ja ennalta varautumisen periaatetta sellaisina kuin ne on vahvistettu yleisessä elintarvikesäädöksessä; painottaa, että tehoaineiden uudelleenhyväksymismenettelyssä on otettava huomioon kasvinsuojeluaineiden varsinainen käyttö samoin kuin tieteen ja tekniikan alalla tapahtuva kehitys; huomauttaa, että nykyisen arviointi- ja hyväksymisjärjestelmän monimutkaisuus aiheuttaa sen, että määräaikoja ei noudateta, mikä voi merkitä sitä, että koko järjestelmä toimii huonosti; korostaa siksi, että järjestelmä on arvioitava uudelleen ja että sitä on yksinkertaistettava; |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa hakemusten lukumäärien eroista joidenkin samalla vyöhykkeellä sijaitsevien, samankokoisten ja samoissa olosuhteissa maataloutta harjoittavien jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | katsoo, että EU:n ulkopuolelta tuotuihin tuotteisiin, joiden viljelyssä on käytetty kasvinsuojeluaineita, on sovellettava samoja tiukkoja kriteereitä kuin EU:n sisällä tuotettuihin tuotteisiin; ilmaisee huolensa siitä, että tuontituotteiden tuotannossa on saatettu käyttää kasvinsuojeluaineita, joita ei ole rekisteröity EU:ssa; |
| --- | --- |

36.

Suositukset

| 37. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon niissä rooleissa, jotka niillä on hyväksyntä- ja lupamenettelyissä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita korjaamaan kansallisten toimivaltaisten viranomaisten vakavan ja kroonisen henkilöstöpulan, joka johtaa viivästyksiin vaaran tunnistamisvaiheessa ja jäsenvaltioiden toteuttamassa alustavassa riskinarvioinnissa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että asetuksen 17 artiklan mukaista hyväksynnän voimassaolon jatkamista menettelyn kestoa vastaavaksi ajaksi ei käytetä tehoaineisiin, jotka ovat sukusolujen perimää vaurioittavia, syöpää aiheuttavia ja lisääntymiselle vaarallisia ja luokiteltu siten kategoriaan 1A tai 1B, tai tehoaineisiin, joilla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia ja jotka ovat ihmisille tai eläimille haitallisia, kuten tällä hetkellä flumioksatsiini, tiaklopridi, klorotoluroni ja dimoksistrobiini (12); |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa kieltämään välittömästi sellaisten tehoaineiden käytön, jotka ovat sukusolujen perimää vaurioittavia, syöpää aiheuttavia ja lisääntymiselle vaarallisia ja luokiteltu siten kategoriaan 1A tai 1B, tai sellaisten tehoaineiden käytön, joilla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia ja jotka ovat ihmisille tai eläimille haitallisia ja joiden hyväksynnän voimassaoloa on jo jatkettu yhden tai useamman kerran 17 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon, että tämän lainsäädännön keskeinen tavoite on ihmisten ja eläinten terveyden ja ympäristön suojeleminen siten, että samalla lisätään maataloustuotantoa ja turvataan maatalousalan kilpailukyky; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa yrityksiä toimittamaan kaikki tiedot ja tieteelliset tutkimukset esittelevälle jäsenvaltiolle ja EU:n virastoille yhdenmukaisessa sähköisessä ja koneellisesti luettavassa muodossa; kehottaa komissiota kehittämään syöttötiedoille yhdenmukaistetun mallin helpottaakseen jäsenvaltioiden välistä tiedonvaihtoa kaikissa prosessin vaiheissa; on tietoinen, että tietoja on käsiteltävä EU:n tietosuojaa sekä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan tiukasti hakemuksen ottamista käsiteltäväksi koskevaa asetuksen 9 artiklaa ja hyväksymään tehoaineiden arviointiin vain täydellisiä hakemuksia; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan riskejä koskevien poissulkemisperusteiden täysimääräisen ja yhdenmukaisen sekä voimassa olevaan yhdenmukaistettuun ohjeistukseen perustuvan soveltamisen sekä varmistamaan, että asetuksen vaatimusten mukaisesti aineiden riskit arvioidaan vain, jos on olemassa näyttöä siitä, että niillä ei ole vaarallisia (poissulkemiseen johtavia) ominaisuuksia; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota lopultakin panemaan täytäntöön apuaineita, suoja-aineita ja tehosteaineita koskevat säännökset sekä laatimaan listan apuaineista, joita ei ole hyväksytty, sekä niitä koskevat säännöt, jotta suoja-aineet ja tehosteaineet testataan EU:n tasolla ja jotta varmistetaan, että ainoastaan EU:n hyväksymiskriteerit täyttävät kemikaalit voidaan saattaa markkinoille; |
| --- | --- |

45.

| 46. | suhtautuu myönteisesti komission ennalta varautumisen periaatteesta tekemään tulkintaan, joka on esitetty yleisen elintarvikesäädöksen REFIT-arvioinnissa (13) ja jonka mukaan ennalta varautumisen periaate ei ole vaihtoehto riskinhallintaa korostavalle lähestymistavalle, vaan pikemminkin erityinen riskinhallinnan muoto; muistuttaa, että tätä näkemystä tukevat myös unionin tuomioistuinten päätökset (14); |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan riskinhallinnasta hyväksyntä- ja lupamenettelyissä vastatessaan asianmukaisesti varovaisuusperiaatetta sekä kiinnittämään erityistä huomiota asetuksen 3 artiklan 14 kohdassa tarkoitettujen haavoittuvien ryhmien suojeluun; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota, virastoja ja toimivaltaisia viranomaisia tarkistamaan ja parantamaan viestintäänsä riskinarviointimenettelyistä ja riskinhallintaa koskevista päätöksistä lupajärjestelmään kohdistuvan yleisen luottamuksen parantamiseksi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita parantamaan kansallisten lupamenettelyjen täytäntöönpanoa rajoittaakseen asetuksen 53 artiklan mukaisesti myönnettyjen poikkeusten ja pidennysten soveltamisen tosiasiallisiin hätätilanteisiin; kehottaa komissiota käyttämään täysimääräisesti sille 53 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaan kuuluvia valvontaoikeuksia; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita noudattamaan täysimääräisesti 53 artiklan 1 kohdassa säädettyä velvoitetta ilmoittaa muille jäsenvaltioille ja komissiolle erityisesti käyttäjien, haavoittuvien ryhmien ja kuluttajien turvallisuuden varmistamiseksi toteutetuista toimenpiteistä; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa komissiota viimeistelemään menetelmät, joilla selvitetään, milloin on tarpeen soveltaa tiettyjä poikkeuksia, erityisesti tapauksissa, joissa on kyse ”merkityksettömästä altistumisesta”tai ”kasvien terveyteen kohdistuvasta vakavasta vaarasta”, muuttamatta lain kirjainta tai henkeä; varoittaa komissiota siitä, että käsitteen ”merkityksetön altistuminen”mahdollinen uudelleentulkinta tarkoittamaan ”merkityksetöntä riskiä”olisi vastoin lain kirjainta ja henkeä; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään investointejaan kannustaakseen käynnistämään Euroopan horisontti -ohjelmasta sekä vuosia 2021–2027 koskevasta monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavia, tehoaineita, biologiset vähäriskiset aineet mukaan luettuina, ja kasvinsuojeluaineita koskevia tutkimusaloitteita; pitää tärkeänä EU:n tason kasvinsuojeluaineiden sääntelykehystä, jolla suojellaan ympäristöä ja ihmisen terveyttä sekä rohkaistaan tutkimusta ja innovointia tehokkaiden ja turvallisten kasvinsuojeluaineiden kehittämiseksi ja varmistetaan samalla kestävien maatalouskäytäntöjen sekä integroidun tuholaistorjunnan soveltaminen; korostaa, että kasvien terveyden suojelemisessa tarvitaan useita turvallisia ja tehokkaita välineitä; korostaa, että täsmäviljelytekniikoilla ja teknologisilla innovaatioilla on mahdollista auttaa eurooppalaisia viljelijöitä optimoimaan tuholaisten torjunta aiempaa kohdennetummalla ja kestävämmällä tavalla; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa komissiota rajoittamaan tiukasti vahvistavia tietoja koskevan menettelyn käytön sen asetuksen 6 artiklan f kohdassa esitettyyn tarkoitukseen, eli siihen, että arviointimenettelyn aikana tai uuden tieteellisen ja teknisen tietämyksen seurauksena vahvistetaan uusia vaatimuksia; painottaa, että täydelliset asiakirja-aineistot ovat tärkeitä tehoaineiden hyväksynnässä; pitää valitettavana, että poikkeukset vahvistavia tietoja koskeva menettely on johtanut siihen, että eräät kasvinsuojeluaineet, jotka olisi muussa tapauksessa kielletty, ovat jääneet markkinoille pitkäksi ajaksi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään menettelyiden yleistä avoimuutta, myös toimittamalla yksityiskohtaiset pöytäkirjat komiteamenettelyissä käydyistä keskusteluista ja niissä esitetyistä kannoista ja etenkin tekemällä selkoa pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean (PAFF-komitea) päätöksistä ja perustelemalla ne; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että asetus ja sen täytäntöönpano vastaavat aiempaa paremmin asiaan liittyviä EU:n sääntöjä ja toimintapolitiikkoja ja etenkin torjunta-aineiden kestävästä käytöstä annettua direktiiviä, ja tarjoamaan myös riittävien resurssien muodossa kannustimia, joilla edistetään ja parannetaan lyhyellä aikavälillä kasvinsuojeluaineiden turvallisten ja myrkyttömien vaihtoehtojen kehittämistä ja käyttöä; panee merkille, että sääntelykehyksessä ei ole otettu huomioon väistämättömiä vaikutuksia muihin kuin torjuttaviin lajeihin, erityisesti mehiläisiin ja muihin pölyttäjiin sekä muihin maanviljelyn kannalta hyödyllisiin hyönteisiin, kuten tuholaisten saalistajiin; panee merkille tuoreen, ”hyönteisten joukkotuhosta”todistavan tieteellisen tutkimuksen, jonka mukaan 75 prosenttia lentävistä hyönteisistä on kuollut alueellisesti sukupuuttoon kaikkialla Saksassa, jopa luonnonsuojelualueilla, joilla ei käytetä maatalousalan torjunta-aineita; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan YMP:n johdonmukaisuuden kasvinsuojeluaineita koskevan lainsäädännön kanssa erityisesti säilyttämällä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 ja direktiivin 2009/128/EY mukaiset velvoitteet lakisääteisten hoitovaatimusten luettelossa (hoitovaatimus 12 ja hoitovaatimus 13), kuten komissio esitti ehdotuksessaan YMP:n strategiasuunnitelma-asetukseksi (15); |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan asetuksen vaikuttavan täytäntöönpanon erityisesti EU:n markkinoille saatettujen kasvinsuojeluaineiden valvonnan osalta riippumatta siitä, onko aineet valmistettu EU:ssa vai tuotu kolmansista maista; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

(2)  EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1.

(3)  EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1.

(4)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 71.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0042.

(6)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/64069

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/615668/EPRS_STU(2018)615668_EN.pdf

(8)  COM(2018)0179.

(9)  ANSES – Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (elintarviketurvallisuudesta, ympäristöstä ja työllisyydestä vastaava kansallinen virasto) – päätelmät, 2018.

(10)  EUVL L 324, 10.12.2009, s. 1.

(11)  Lähde: perustuu Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnista saatuihin tietoihin ja tuloksiin, EPRS:n julkaisu, huhtikuu 2018, s. 36 & II-33.

(12)  Lähde: https://www.foodwatch.org/fileadmin/foodwatch.nl/Onze_campagnes/Schadelijke_stoffen/Documents/Rapport_foodwatch_Ten_minste_onhoudbaar_tot.pdf

(13)  SWD(2018)0038.

(14)  Katso esimerkiksi yleisen tuomioistuimen tuomio 9. syyskuuta 2011, T-257/07, Ranska v. komissio, ECLI:EU:T:2011:444.

(15)  Ehdotus YMP:n strategiasuunnitelma-asetukseksi, COM(2018)0392.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/191

---

P8_TA(2018)0357

Tuotteiden laatuerot sisämarkkinoilla

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2018 tuotteiden laatueroista sisämarkkinoilla (2018/2008(INI))

(2019/C 433/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla ja neuvoston direktiivin 84/450/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 97/7/EY, 98/27/EY ja 2002/65/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta 11. toukokuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla ja neuvoston direktiivin 84/450/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 97/7/EY, 98/27/EY ja 2002/65/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta 11. toukokuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY (1),

| — | ottaa huomioon kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä ja asetuksen (EY) N:o 2006/2004 kumoamisesta 12. joulukuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2394 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä ja asetuksen (EY) N:o 2006/2004 kumoamisesta 12. joulukuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2394 (2),

| — | ottaa huomioon elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä komission direktiivin 87/250/ETY, neuvoston direktiivin 90/496/ETY, komission direktiivin 1999/10/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY, komission direktiivien 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä komission asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä komission direktiivin 87/250/ETY, neuvoston direktiivin 90/496/ETY, komission direktiivin 1999/10/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY, komission direktiivien 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä komission asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 (3),

| — | ottaa huomioon 26. syyskuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”EU:n elintarvike- ja kuluttajansuojalainsäädännön soveltaminen tuotteiden laatueroihin – Elintarvikkeet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. syyskuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”EU:n elintarvike- ja kuluttajansuojalainsäädännön soveltaminen tuotteiden laatueroihin – Elintarvikkeet”,

| — | ottaa huomioon 25. toukokuuta 2016 päivätyn komission valmisteluasiakirjan, joka koskee sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin 2005/29/EY täytäntöönpanoa/soveltamista (SWD(2016)0163), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. toukokuuta 2016 päivätyn komission valmisteluasiakirjan, joka koskee sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin 2005/29/EY täytäntöönpanoa/soveltamista (SWD(2016)0163),

| — | ottaa huomioon 25. toukokuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Rajat ylittävän verkkokaupan kokonaisvaltainen edistäminen Euroopan kansalaisten ja yritysten hyväksi”(COM(2016)0320), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. toukokuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Rajat ylittävän verkkokaupan kokonaisvaltainen edistäminen Euroopan kansalaisten ja yritysten hyväksi”(COM(2016)0320),

| — | ottaa huomioon 24. lokakuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Komission työohjelma 2018 – Yhtenäisempi, vahvempi ja demokraattisempi unioni”(COM(2017)0650), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. lokakuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Komission työohjelma 2018 – Yhtenäisempi, vahvempi ja demokraattisempi unioni”(COM(2017)0650),

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin 13. syyskuuta 2017 pitämän puheen unionin tilasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin 13. syyskuuta 2017 pitämän puheen unionin tilasta,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan 9. maaliskuuta 2017 antamat päätelmät ja erityisesti niiden 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan 9. maaliskuuta 2017 antamat päätelmät ja erityisesti niiden 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2017 pidetyn maatalous- ja kalastusneuvoston 3 524. kokouksen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2017 pidetyn maatalous- ja kalastusneuvoston 3 524. kokouksen tulokset,

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2017 järjestetyn komission 2 203. kokouksen pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2017 järjestetyn komission 2 203. kokouksen pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon politiikkayksikkö A:n tammikuussa 2012 harhaanjohtavista pakkauskäytännöistä laatiman muistion, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon politiikkayksikkö A:n tammikuussa 2012 harhaanjohtavista pakkauskäytännöistä laatiman muistion,

| — | ottaa huomioon Euroopan kuluttajapolitiikan uusista tavoitteista 11. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan kuluttajapolitiikan uusista tavoitteista 11. kesäkuuta 2013 antamansa päätöslauselman (4),

| — | ottaa huomioon strategiasta haavoittuvassa asemassa olevien kuluttajien oikeuksien vahvistamiseksi 22. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman (5) ja erityisesti sen 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon strategiasta haavoittuvassa asemassa olevien kuluttajien oikeuksien vahvistamiseksi 22. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman (5) ja erityisesti sen 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin 2005/29/EY täytäntöönpanosta 4. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin 2005/29/EY täytäntöönpanosta 4. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman (6),

| — | ottaa huomioon hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä elintarvikeketjussa 7. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä elintarvikeketjussa 7. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman (7),

| — | ottaa huomioon EU:n kilpailupolitiikkaa koskevasta vuosikertomuksesta 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman (8) ja erityisesti sen 14 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n kilpailupolitiikkaa koskevasta vuosikertomuksesta 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman (8) ja erityisesti sen 14 kohdan,

| — | ottaa huomioon EU:n kilpailupolitiikkaa koskevasta vuosikertomuksesta 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman (9) ja erityisesti sen 178 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n kilpailupolitiikkaa koskevasta vuosikertomuksesta 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman (9) ja erityisesti sen 178 kohdan,

| — | ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2017 tekemänsä ensisijaisen tiedustelun eroista tuotteiden merkinnöissä, koostumuksessa ja maussa EU:n itäisillä ja läntisillä markkinoilla (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2017 tekemänsä ensisijaisen tiedustelun eroista tuotteiden merkinnöissä, koostumuksessa ja maussa EU:n itäisillä ja läntisillä markkinoilla (10),

| — | ottaa huomioon merkkielintarvikkeiden laatueroista kesäkuussa 2017 laaditun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun katsauksen ”Dual quality of branded food products: Addressing a possible east-west divide”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon merkkielintarvikkeiden laatueroista kesäkuussa 2017 laaditun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun katsauksen ”Dual quality of branded food products: Addressing a possible east-west divide”,

| — | ottaa huomioon Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen helmikuussa 2016 tekemän tutkimuksen elintarvikkeista ja tšekkiläisistä kuluttajista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tšekin maatalous- ja elintarvikealan valvontaviranomaisen helmikuussa 2016 tekemän tutkimuksen elintarvikkeista ja tšekkiläisistä kuluttajista,

| — | ottaa huomioon Olomoucin Palacký-yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan vuonna 2017 laatiman erityistutkimuksen Euroopan unionin sisämarkkinoilla myytävien tuotteiden laatueroja ja koostumusta koskevasta kysymyksestä kuluttajansuojalainsäädännön (erityisesti sopimattomat kaupalliset menettelyt), kilpailulainsäädännön (etenkin vilpillinen kilpailu) ja teollis- ja tekijänoikeuksien näkökulmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Olomoucin Palacký-yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan vuonna 2017 laatiman erityistutkimuksen Euroopan unionin sisämarkkinoilla myytävien tuotteiden laatueroja ja koostumusta koskevasta kysymyksestä kuluttajansuojalainsäädännön (erityisesti sopimattomat kaupalliset menettelyt), kilpailulainsäädännön (etenkin vilpillinen kilpailu) ja teollis- ja tekijänoikeuksien näkökulmasta,

| — | ottaa huomioon eri kyselyt, tutkimukset ja testit, joita elintarvikealan valvontaviranomaiset ovat viime vuosina suorittaneet useissa jäsenvaltioissa Keski- ja Itä-Euroopassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eri kyselyt, tutkimukset ja testit, joita elintarvikealan valvontaviranomaiset ovat viime vuosina suorittaneet useissa jäsenvaltioissa Keski- ja Itä-Euroopassa,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2014 laaditun Nielsenin raportin yksityisten tuotemerkkien asemasta eri puolilla maailmaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2014 laaditun Nielsenin raportin yksityisten tuotemerkkien asemasta eri puolilla maailmaa,

| — | ottaa huomioon 11. huhtikuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Kuluttajat vahvempaan asemaan”(COM(2018)0183), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. huhtikuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Kuluttajat vahvempaan asemaan”(COM(2018)0183),

| — | ottaa huomioon 11. huhtikuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi EU:n kuluttajansuojasääntöjen täytäntöönpanon paremmasta valvonnasta ja nykyaikaistamisesta (COM(2018)0185), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. huhtikuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi EU:n kuluttajansuojasääntöjen täytäntöönpanon paremmasta valvonnasta ja nykyaikaistamisesta (COM(2018)0185),

| — | ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28. tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28. tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (11),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 17 artiklan 2 kohdan, joka koskee teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 17 artiklan 2 kohdan, joka koskee teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa,

| — | ottaa huomioon Kroatian tasavallan, Tšekin tasavallan, Unkarin, Liettuan, Puolan tasavallan ja Slovakian tasavallan 23. maaliskuuta 2018 päivätyn komissiolle osoitetun yhteisen kirjeen, joka koskee tuotteiden laatueroja Kuluttajat vahvempaan asemaan -aloitteen yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kroatian tasavallan, Tšekin tasavallan, Unkarin, Liettuan, Puolan tasavallan ja Slovakian tasavallan 23. maaliskuuta 2018 päivätyn komissiolle osoitetun yhteisen kirjeen, joka koskee tuotteiden laatueroja Kuluttajat vahvempaan asemaan -aloitteen yhteydessä,

| — | ottaa huomioon tulokset kuluttajansuojaviranomaisten ja -järjestöjen useissa EU:n jäsenvaltioissa toteuttamista vertailevista tutkimuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tulokset kuluttajansuojaviranomaisten ja -järjestöjen useissa EU:n jäsenvaltioissa toteuttamista vertailevista tutkimuksista,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin 2005/29/EY ajantasaistamisesta, jotta tehdään selväksi, että kansalliset viranomaiset voivat arvioida ja käsitellä harhaanjohtavia kaupallisia menettelyjä, joihin sisältyy tuotteiden markkinointi samanlaisina useissa EU-maissa, vaikka niiden koostumus tai ominaisuudet poikkeavat huomattavasti toisistaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin 2005/29/EY ajantasaistamisesta, jotta tehdään selväksi, että kansalliset viranomaiset voivat arvioida ja käsitellä harhaanjohtavia kaupallisia menettelyjä, joihin sisältyy tuotteiden markkinointi samanlaisina useissa EU-maissa, vaikka niiden koostumus tai ominaisuudet poikkeavat huomattavasti toisistaan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A8-0267/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A8-0267/2018),

| A. | ottaa huomioon, että mainostaessaan, myydessään tai toimittaessaan tuotteita yritysten olisi tarjottava kuluttajille oikeaa ja helposti ymmärrettävää tietoa tuotteen täsmällisestä koostumuksesta, myös paikallisista tuotteista ja resepteistä, jotta he voivat tehdä tietoon perustuvia ostopäätöksiä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että mainostaessaan, myydessään tai toimittaessaan tuotteita yritysten olisi tarjottava kuluttajille oikeaa ja helposti ymmärrettävää tietoa tuotteen täsmällisestä koostumuksesta, myös paikallisista tuotteista ja resepteistä, jotta he voivat tehdä tietoon perustuvia ostopäätöksiä;

| B. | ottaa huomioon, että tuotemerkkien keskeisenä periaatteena olisi oltava se luottamus, jota kuluttajat osoittavat tuotteen koostumusta, arvoa ja laatua kohtaan; ottaa huomioon, että valmistajien velvollisuutena on näin ollen varmistaa, että nämä odotukset täytetään; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tuotemerkkien keskeisenä periaatteena olisi oltava se luottamus, jota kuluttajat osoittavat tuotteen koostumusta, arvoa ja laatua kohtaan; ottaa huomioon, että valmistajien velvollisuutena on näin ollen varmistaa, että nämä odotukset täytetään;

| C. | ottaa huomioon, että kuluttajat eivät tiedä, että saman tuotemerkin saman näköisessä ja -kokoisessa pakkauksessa myytäviä tuotteita muokataan paikallisia maku- ja muita mieltymyksiä vastaaviksi; ottaa huomioon, että tuotteiden vaihteleva laatu herättää huolta siitä, että eräitä jäsenvaltioita kohdellaan eri tavalla kuin muita; ottaa huomioon, että Euroopan unioni on jo kehittänyt tuotemerkintöjä vastatakseen kuluttajien erityisodotuksiin ja huomioidakseen tuotannon erityispiirteet, jotka todetaan käyttämällä laatuilmaisuja; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kuluttajat eivät tiedä, että saman tuotemerkin saman näköisessä ja -kokoisessa pakkauksessa myytäviä tuotteita muokataan paikallisia maku- ja muita mieltymyksiä vastaaviksi; ottaa huomioon, että tuotteiden vaihteleva laatu herättää huolta siitä, että eräitä jäsenvaltioita kohdellaan eri tavalla kuin muita; ottaa huomioon, että Euroopan unioni on jo kehittänyt tuotemerkintöjä vastatakseen kuluttajien erityisodotuksiin ja huomioidakseen tuotannon erityispiirteet, jotka todetaan käyttämällä laatuilmaisuja;

| D. | ottaa huomioon, että sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskeva direktiivi 2005/29/EY on unionin tärkein oikeudellinen väline, jolla varmistetaan, että kuluttajat eivät altistu harhaanjohtavalle mainonnalle ja muille sopimattomille menettelyille elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisissä liiketoimissa, mukaan lukien saman tuotemerkin tuotteiden markkinoiminen tavalla, joka saattaa johtaa kuluttajia harhaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskeva direktiivi 2005/29/EY on unionin tärkein oikeudellinen väline, jolla varmistetaan, että kuluttajat eivät altistu harhaanjohtavalle mainonnalle ja muille sopimattomille menettelyille elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisissä liiketoimissa, mukaan lukien saman tuotemerkin tuotteiden markkinoiminen tavalla, joka saattaa johtaa kuluttajia harhaan;

| E. | toteaa, että sopimattomat kaupalliset menettelyt voidaan määritellä sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevassa direktiivissä siten, että ne kielletään kaikissa olosuhteissa tai tietyissä olosuhteissa; toteaa, että komission havaintojen mukaan menettelyn sisällyttäminen tarvittaessa sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin liitteeseen I parantaa oikeusvarmuutta ja lisää siten tuottajien markkinoilla harjoittaman kilpailun reiluutta; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että sopimattomat kaupalliset menettelyt voidaan määritellä sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevassa direktiivissä siten, että ne kielletään kaikissa olosuhteissa tai tietyissä olosuhteissa; toteaa, että komission havaintojen mukaan menettelyn sisällyttäminen tarvittaessa sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin liitteeseen I parantaa oikeusvarmuutta ja lisää siten tuottajien markkinoilla harjoittaman kilpailun reiluutta;

| F. | ottaa huomioon, että kuluttajien mielikuvissa tuotemerkki, tuote ja laatu yhdistyvät toisiinsa ja näin ollen he odottavat samanmerkkisten ja/tai täsmälleen samanlaiselta näyttävien tuotteiden olevan myös laadultaan samanlaisia riippumatta siitä, myydäänkö niitä heidän kotimaassaan vai jossakin toisessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kuluttajien mielikuvissa tuotemerkki, tuote ja laatu yhdistyvät toisiinsa ja näin ollen he odottavat samanmerkkisten ja/tai täsmälleen samanlaiselta näyttävien tuotteiden olevan myös laadultaan samanlaisia riippumatta siitä, myydäänkö niitä heidän kotimaassaan vai jossakin toisessa jäsenvaltiossa;

| G. | ottaa huomioon, että kuluttajien mielikuvissa tuotemerkki ja etiketti tai maatalous- tai elintarviketuotteen pakkaus ja laatu yhdistyvät toisiinsa ja näin ollen he odottavat, että samalla tuotemerkillä markkinoitavat ja samalla etiketillä varustetut tai ulkonäöltään samanlaiset tuotteet ovat myös laadultaan ja koostumukseltaan samanlaisia riippumatta siitä, myydäänkö niitä heidän kotimaassaan vai jossakin toisessa jäsenvaltiossa; ottaa huomioon, että kaikki Euroopan unionin maanviljelijät tuottavat tuotteita, joihin sovelletaan samoja korkeita normeja, ja asiakkaat odottavat laadun yhdenmukaisuuden ulottuvan myös saman elintarvikeketjun muihin tuotteisiin riippumatta siitä, millä lainkäyttöalueella kuluttajat asuvat; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kuluttajien mielikuvissa tuotemerkki ja etiketti tai maatalous- tai elintarviketuotteen pakkaus ja laatu yhdistyvät toisiinsa ja näin ollen he odottavat, että samalla tuotemerkillä markkinoitavat ja samalla etiketillä varustetut tai ulkonäöltään samanlaiset tuotteet ovat myös laadultaan ja koostumukseltaan samanlaisia riippumatta siitä, myydäänkö niitä heidän kotimaassaan vai jossakin toisessa jäsenvaltiossa; ottaa huomioon, että kaikki Euroopan unionin maanviljelijät tuottavat tuotteita, joihin sovelletaan samoja korkeita normeja, ja asiakkaat odottavat laadun yhdenmukaisuuden ulottuvan myös saman elintarvikeketjun muihin tuotteisiin riippumatta siitä, millä lainkäyttöalueella kuluttajat asuvat;

| H. | ottaa huomioon, että EU:n kansalaiset ansaitsevat yhdenvertaisen kohtelun sisämarkkinoilla myytävien elintarvikkeiden ja muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden yhteydessä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU:n kansalaiset ansaitsevat yhdenvertaisen kohtelun sisämarkkinoilla myytävien elintarvikkeiden ja muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden yhteydessä;

| I. | katsoo, että tässä yhteydessä sopimattomat menettelyt on poistettava, jotta vältetään kuluttajien harhaanjohtaminen, ja että tämä rajat ylittävä ongelma voidaan ratkaista vain vahvalla unionin tason synergialla; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että tässä yhteydessä sopimattomat menettelyt on poistettava, jotta vältetään kuluttajien harhaanjohtaminen, ja että tämä rajat ylittävä ongelma voidaan ratkaista vain vahvalla unionin tason synergialla;

| J. | toteaa, että jäsenvaltioiden on arvioitava tapauskohtaisesti, onko kaupallinen menettely sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin nojalla sopimaton, lukuun ottamatta direktiivin liitteessä I lueteltuja menettelyjä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että jäsenvaltioiden on arvioitava tapauskohtaisesti, onko kaupallinen menettely sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin nojalla sopimaton, lukuun ottamatta direktiivin liitteessä I lueteltuja menettelyjä;

| K. | ottaa huomioon, että puheenjohtaja Juncker korosti unionin tilasta vuonna 2017 pitämässään puheessa, että joissakin osissa Eurooppaa myydään elintarvikkeita, joiden laatu on heikompi kuin muissa maissa, huolimatta siitä, että pakkaus ja tuotemerkki ovat samat; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että puheenjohtaja Juncker korosti unionin tilasta vuonna 2017 pitämässään puheessa, että joissakin osissa Eurooppaa myydään elintarvikkeita, joiden laatu on heikompi kuin muissa maissa, huolimatta siitä, että pakkaus ja tuotemerkki ovat samat;

| L. | ottaa huomioon, että sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin soveltamisessa on ilmennyt huomattavia eroja jäsenvaltioiden välillä, ja toteaa, että direktiivin riidanratkaisun ja täytäntöönpanon tehokkuudessa ja niihin liittyvissä menettelyllisissä lähestymistavoissa on suuria eroja jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin soveltamisessa on ilmennyt huomattavia eroja jäsenvaltioiden välillä, ja toteaa, että direktiivin riidanratkaisun ja täytäntöönpanon tehokkuudessa ja niihin liittyvissä menettelyllisissä lähestymistavoissa on suuria eroja jäsenvaltioiden välillä;

| M. | ottaa huomioon, että tuotemerkillä on usein erittäin suuri merkitys tuotteen arvon määrittämisessä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että tuotemerkillä on usein erittäin suuri merkitys tuotteen arvon määrittämisessä;

| N. | ottaa huomioon, että vahvistettu ja entistä tehokkaampi valvontayhteistyökehys voisi vahvistaa kuluttajien luottamusta ja vähentää kuluttajille koituvaa vahinkoa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vahvistettu ja entistä tehokkaampi valvontayhteistyökehys voisi vahvistaa kuluttajien luottamusta ja vähentää kuluttajille koituvaa vahinkoa;

| O. | ottaa huomioon, että kaikilla kuluttajilla unionissa on samat oikeudet ja että analyysit osoittavat, että tietyt tuottajat ja valmistajat ovat myyneet samanmerkkisiä ja harhaanjohtavasti saman näköisiä mutta erilaatuisia tuotteita ja että eräissä valtioissa tietyt tuotteet sisältävät vähemmän pääraaka-aineita tai niissä on korvattu korkealaatuisemmat raaka-aineet heikkolaatuisemmilla raaka-aineilla; ottaa huomioon, että ongelma on yleisempi niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat olleet unionin jäseniä vuodesta 2004; ottaa huomioon, että analyyseissä tuli ilmi tapauksia, joissa samoja tai harhaanjohtavasti saman näköisiä mutta heikkolaatuisempia tai erimakuisia, koostumukseltaan tai muiden aisteilla havaittavien ominaisuuksiensa puolesta erilaisia tuotteita myytiin hinnoin, jotka vaihtelivat huomattavasti maasta toiseen; toteaa, että vaikka tämä ei ole vapaan markkinatalouden periaatteiden vastaista tai riko pakkausmerkintöjä koskevan tai muun elintarvikelainsäädännön voimassa olevia sääntöjä, kyseessä on tuotemerkki-identiteetin väärinkäyttö, joka estää kaikkien kuluttajien tasaveroisen kohtelun periaatteen toteutumisen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että kaikilla kuluttajilla unionissa on samat oikeudet ja että analyysit osoittavat, että tietyt tuottajat ja valmistajat ovat myyneet samanmerkkisiä ja harhaanjohtavasti saman näköisiä mutta erilaatuisia tuotteita ja että eräissä valtioissa tietyt tuotteet sisältävät vähemmän pääraaka-aineita tai niissä on korvattu korkealaatuisemmat raaka-aineet heikkolaatuisemmilla raaka-aineilla; ottaa huomioon, että ongelma on yleisempi niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat olleet unionin jäseniä vuodesta 2004; ottaa huomioon, että analyyseissä tuli ilmi tapauksia, joissa samoja tai harhaanjohtavasti saman näköisiä mutta heikkolaatuisempia tai erimakuisia, koostumukseltaan tai muiden aisteilla havaittavien ominaisuuksiensa puolesta erilaisia tuotteita myytiin hinnoin, jotka vaihtelivat huomattavasti maasta toiseen; toteaa, että vaikka tämä ei ole vapaan markkinatalouden periaatteiden vastaista tai riko pakkausmerkintöjä koskevan tai muun elintarvikelainsäädännön voimassa olevia sääntöjä, kyseessä on tuotemerkki-identiteetin väärinkäyttö, joka estää kaikkien kuluttajien tasaveroisen kohtelun periaatteen toteutumisen;

| P. | toteaa, että huomattavia eroavaisuuksia on esiintynyt sellaisissa tuotteissa kuin vauvanruoka, mikä asettaa kyseenalaiseksi valmistajien periaatteet ja väitteet, joiden mukaan he muokkaavat tuotteitaan vastaamaan paikallisia mieltymyksiä; toteaa, että jotkut laboratoriolöydökset osoittavat, että alempilaatuiset tuotteet voivat sisältää vähemmän terveellisten raaka-aineiden yhdistelmiä, mikä estää kaikkien kuluttajien tasaveroisen kohtelun periaatteen toteutumisen; toteaa, että jotkut tuottajien ja valmistajien edustajat ovat suostuneet muokkaamaan joissain maissa tuotteidensa reseptejä niin, että tuotteet ovat kaikkialla sisämarkkina-alueella samanlaisia; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että huomattavia eroavaisuuksia on esiintynyt sellaisissa tuotteissa kuin vauvanruoka, mikä asettaa kyseenalaiseksi valmistajien periaatteet ja väitteet, joiden mukaan he muokkaavat tuotteitaan vastaamaan paikallisia mieltymyksiä; toteaa, että jotkut laboratoriolöydökset osoittavat, että alempilaatuiset tuotteet voivat sisältää vähemmän terveellisten raaka-aineiden yhdistelmiä, mikä estää kaikkien kuluttajien tasaveroisen kohtelun periaatteen toteutumisen; toteaa, että jotkut tuottajien ja valmistajien edustajat ovat suostuneet muokkaamaan joissain maissa tuotteidensa reseptejä niin, että tuotteet ovat kaikkialla sisämarkkina-alueella samanlaisia;

| Q. | toteaa, että tuomittavia käytäntöjä harjoittavat tunnetut maatalous- ja elintarvikealan monikansalliset toimijat pyrkiessään hyötymään jäsenvaltioiden välisistä ostovoiman eroista ja siten maksimoimaan voittomarginaalinsa; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että tuomittavia käytäntöjä harjoittavat tunnetut maatalous- ja elintarvikealan monikansalliset toimijat pyrkiessään hyötymään jäsenvaltioiden välisistä ostovoiman eroista ja siten maksimoimaan voittomarginaalinsa;

| R. | ottaa huomioon, että Kuluttajat vahvempaan asemaan -aloitteessa, joka on EU:n kuluttajadirektiivien kohdennettu tarkistaminen jatkotoimena EU:n kuluttaja- ja markkinointilainsäädännön toimivuustarkastukselle, komissio ehdotti sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin ajantasaistamista, jotta tehdään selväksi, että kansalliset viranomaiset voivat arvioida ja käsitellä harhaanjohtavia kaupallisia menettelyjä, joihin sisältyy tuotteiden markkinointisamanlaisina eri jäsenvaltioissa, vaikka niiden koostumus tai ominaisuudet todellisuudessa eroavat merkittävästi toisistaan; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Kuluttajat vahvempaan asemaan -aloitteessa, joka on EU:n kuluttajadirektiivien kohdennettu tarkistaminen jatkotoimena EU:n kuluttaja- ja markkinointilainsäädännön toimivuustarkastukselle, komissio ehdotti sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin ajantasaistamista, jotta tehdään selväksi, että kansalliset viranomaiset voivat arvioida ja käsitellä harhaanjohtavia kaupallisia menettelyjä, joihin sisältyy tuotteiden markkinointisamanlaisina eri jäsenvaltioissa, vaikka niiden koostumus tai ominaisuudet todellisuudessa eroavat merkittävästi toisistaan;

| S. | katsoo, että tuotteiden eriyttämistä ja innovointia ei pitäisi sellaisenaan rajoittaa, mutta kuluttajia ei saisi myöskään johtaa harhaan; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että tuotteiden eriyttämistä ja innovointia ei pitäisi sellaisenaan rajoittaa, mutta kuluttajia ei saisi myöskään johtaa harhaan;

| T. | ottaa huomioon, että sisämarkkinat ovat tuoneet suuria etuja elintarviketoimitusketjun toimijoille, että elintarvikkeiden kaupalla on yhä merkittävämpi rajatylittävä ulottuvuus ja että se on erityisen tärkeää sisämarkkinoiden toiminnan kannalta; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että sisämarkkinat ovat tuoneet suuria etuja elintarviketoimitusketjun toimijoille, että elintarvikkeiden kaupalla on yhä merkittävämpi rajatylittävä ulottuvuus ja että se on erityisen tärkeää sisämarkkinoiden toiminnan kannalta;

| U. | katsoo, että kaiken hyödyn saamiseksi irti sisämarkkinoiden eduista on keskeistä, että EU:n nykyistä elintarvike- ja kuluttajalainsäädäntöä sovelletaan entistä paremmin, jotta voidaan tunnistaa ja käsitellä perusteettomia kaksoisstandardeja ja näin ollen suojella kuluttajia harhaanjohtavilta tiedoilta ja kaupallisilta menettelyiltä; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että kaiken hyödyn saamiseksi irti sisämarkkinoiden eduista on keskeistä, että EU:n nykyistä elintarvike- ja kuluttajalainsäädäntöä sovelletaan entistä paremmin, jotta voidaan tunnistaa ja käsitellä perusteettomia kaksoisstandardeja ja näin ollen suojella kuluttajia harhaanjohtavilta tiedoilta ja kaupallisilta menettelyiltä;

| V. | toteaa, että kuluttajajärjestöjen aseman merkitystä on tässä yhteydessä jatkuvasti vahvistettava; ottaa huomioon, että kuluttajajärjestöillä on ainutlaatuinen asema kuluttajien luottamuksen takaamisessa ja että niitä on tuettava oikeudellisten ja taloudellisten lisätoimien ja valmiuksien lisäämisen kautta; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että kuluttajajärjestöjen aseman merkitystä on tässä yhteydessä jatkuvasti vahvistettava; ottaa huomioon, että kuluttajajärjestöillä on ainutlaatuinen asema kuluttajien luottamuksen takaamisessa ja että niitä on tuettava oikeudellisten ja taloudellisten lisätoimien ja valmiuksien lisäämisen kautta;

| W. | katsoo, että vertailukelpoisten tuotteiden toteen näytetyt ainesosien erot saattavat pitkällä aikavälillä vaikuttaa kuluttajien terveyteen, etenkin kun on kyse haavoittuvassa asemassa olevista kuluttajista, kuten lapsista ja ruokavaliota noudattavista tai terveysongelmaisista ihmisistä, mikä osaltaan heikentää kansalaisten hyvinvointia; katsoo, että näin käy esimerkiksi kun rasva- ja/tai sokeripitoisuus on odotettua suurempi tai kun eläinperäiset rasvat on korvattu kasvirasvoilla tai päinvastoin tai kun sokeri on korvattu keinotekoisilla makeutusaineilla tai kun suolapitoisuutta on lisätty; toteaa, että merkinnät, jotka eivät anna tarkkaa käsitystä käytetyistä lisäaineista tai perusainesosia korvaavien ainesosien määrästä, johtavat kuluttajia harhaan ja saattavat myös vaarantaa heidän terveytensä; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että vertailukelpoisten tuotteiden toteen näytetyt ainesosien erot saattavat pitkällä aikavälillä vaikuttaa kuluttajien terveyteen, etenkin kun on kyse haavoittuvassa asemassa olevista kuluttajista, kuten lapsista ja ruokavaliota noudattavista tai terveysongelmaisista ihmisistä, mikä osaltaan heikentää kansalaisten hyvinvointia; katsoo, että näin käy esimerkiksi kun rasva- ja/tai sokeripitoisuus on odotettua suurempi tai kun eläinperäiset rasvat on korvattu kasvirasvoilla tai päinvastoin tai kun sokeri on korvattu keinotekoisilla makeutusaineilla tai kun suolapitoisuutta on lisätty; toteaa, että merkinnät, jotka eivät anna tarkkaa käsitystä käytetyistä lisäaineista tai perusainesosia korvaavien ainesosien määrästä, johtavat kuluttajia harhaan ja saattavat myös vaarantaa heidän terveytensä;

| X. | toteaa, että unionin tasolla ei ole laatueroja koskevia sääntöjä, mikä merkitsee, että ei ole mahdollista verrata laatua tai havaita laatueroja koskevia tapauksia eikä ole välineitä tilanteen korjaamiseksi; ottaa huomioon, että terveys- ja elintarviketarkastuksista ja analysoinnista vastaavat komission yksiköt ovat toistuvasti raportoineet puutteista EU:n sovellettavan elintarvikelainsäädännön vaatimusten täytäntöönpanossa ja noudattamisen valvonnassa esimerkiksi mekaanisesti erotetun lihan pakkausmerkinnöissä (12) tai elintarvikelisäaineiden käytössä (13); |
| --- | --- |

X.

toteaa, että unionin tasolla ei ole laatueroja koskevia sääntöjä, mikä merkitsee, että ei ole mahdollista verrata laatua tai havaita laatueroja koskevia tapauksia eikä ole välineitä tilanteen korjaamiseksi; ottaa huomioon, että terveys- ja elintarviketarkastuksista ja analysoinnista vastaavat komission yksiköt ovat toistuvasti raportoineet puutteista EU:n sovellettavan elintarvikelainsäädännön vaatimusten täytäntöönpanossa ja noudattamisen valvonnassa esimerkiksi mekaanisesti erotetun lihan pakkausmerkinnöissä (12) tai elintarvikelisäaineiden käytössä (13);

| Y. | ottaa huomioon, että kuluttajien terveyteen vaikuttavia koostumuksen eroja saatetaan havaita elintarvikkeiden lisäksi myös kosmetiikassa, hygieniatuotteissa ja puhdistustuotteissa; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että kuluttajien terveyteen vaikuttavia koostumuksen eroja saatetaan havaita elintarvikkeiden lisäksi myös kosmetiikassa, hygieniatuotteissa ja puhdistustuotteissa;

| Z. | ottaa huomioon, että muokkaustoimet rasva-, sokeri- ja suolamäärien vähentämiseksi elintarvikkeissa laahaavat jäljessä monissa Keski-, Itä- ja Kaakkois-Euroopan maissa; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että muokkaustoimet rasva-, sokeri- ja suolamäärien vähentämiseksi elintarvikkeissa laahaavat jäljessä monissa Keski-, Itä- ja Kaakkois-Euroopan maissa;

| 1. | korostaa, että useissa eri jäsenvaltioissa, pääasiassa Keski- ja Itä-Euroopassa, tehdyissä monissa testeissä ja tutkimuksissa, joissa on käytetty eri laboratoriotestausmenetelmiä, on käynyt ilmi, että jäsenvaltioiden välillä on erilaajuisia eroja, muun muassa koostumuksessa ja käytetyissä ainesosissa, sisämarkkinoilla myytävien samanmerkkisten ja näennäisesti samanlaisissa pakkauksissa mainostettavien ja jaeltavien tuotteiden laadussa, mikä loukkaa kuluttajien oikeuksia; huomauttaa, että kansallisen toimivaltaisen viranomaisen toteuttaman tutkimuksen mukaan tällaiset erot huolestuttavat valtaosaa kuluttajista; toteaa siksi, että näiden testien ja tutkimusten tulosten perusteella kuluttajat ovat huolestuneita syrjinnästä eri jäsenvaltioiden markkinoiden välillä; korostaa, että mikään tällainen syrjintä ei ole hyväksyttävää ja että kaikilla EU:n kuluttajilla olisi oltava mahdollisuus saada laadultaan samantasoisia tuotteita; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että tapaukset, joissa on ollut merkittäviä eroja, eivät koske ainoastaan elintarvikkeita vaan usein myös muita tuotteita, esimerkiksi puhdistusaineita, kosmetiikkaa, hygieniatuotteita ja vauvoille tarkoitettuja tuotteita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että parlamentti kehotti vuonna 2013 komissiota tekemään tarkoituksenmukaisen tutkimuksen, jotta voitaisiin arvioida, onko tarvetta mukauttaa nykyistä unionin lainsäädäntöä, ja tiedottamaan parlamentille ja kuluttajille sen tuloksista; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää tervetulleina äskettäisiä aloitteita, joista komissio ilmoitti tämän ongelman ratkaisemiseksi, erityisesti sen sitoutumista yhteisten testausmenetelmien kehittämiseen ja toteuttamiseen sekä luotettavan ja vertailukelpoisen lisänäytön keräämiseen osoitettuihin määrärahoihin sekä sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin ajantasaistamiseen ja elintarvikepetosten ja elintarvikkeiden laadun tietokeskuksen käynnistämiseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille Eurooppa-neuvoston elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevälle korkean tason foorumille antaman toimeksiannon käsitellä laatuerokysymystä; kannustaa jäsenvaltioita ja niiden toimivaltaisia viranomaisia osallistumaan aktiivisesti olemassa oleviin aloitteisiin, myös yhteisten testausmenetelmien kehittämiseen ja niiden sisällyttämiseen työskentelytapoihinsa ja lisätietojen keruuseen; painottaa, että kuluttajien etua edustavien osapuolten, mukaan lukien kuluttajajärjestöjen edustajat, valmistajat ja tutkimusorganisaatiot, jotka ovat testanneet tuotteita jäsenvaltioissa, on oltava aktiivisesti mukana ja niiden on saatava esittää lausuntoja; katsoo, että parlamentin olisi osallistuttava kaikkiin käynnissä oleviin aloitteisiin, joilla voi olla vaikutusta laatuerokysymykseen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | suosittelee asianomaisia jäsenvaltioita laatimaan omat arviointinsa sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin ja elintarvikkeiden ja muiden tuotteiden laatueroja koskevan muun nykyisen lainsäädännön täytäntöönpanon menetelmistä ja tehokkuudesta ja toimittamaan ne komissiolle, jotta se voi arvioida objektiivisesti ongelman vakavuutta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee tyytyväisenä merkille, että parlamentti on hyväksynyt vuodeksi 2018 pilottihankkeen, joka käsittää useita kuluttajatuoteryhmiä koskevia markkinatutkimuksia tuotteiden laatuerojen eri näkökohtien arvioimiseksi; edellyttää, että hanke toteutetaan ja julkaistaan ajoissa, kuten alun perin suunniteltiin; katsoo, että hanketta olisi myös jatkettava vuoteen 2019 tiedon syventämiseksi ja myös muun kuin elintarvikealan kattamiseksi; kehottaa Euroopan parlamentin jäseniä osallistumaan suuremmassa määrin hankkeen seurantaan; kehottaa parlamenttia, komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään käytössä olevia välineitä, myös pilotti- ja kansallisia hankkeita, voidakseen arvioida entistä perusteellisemmin tuotteiden laatuerojen eri näkökohtia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin tehokkaan täytäntöönpanon kannalta on välttämätöntä, että toiminnasta vastaavasta viranomaisesta ja asiaankuuluvista hallinnollisista tai oikeudellisista menettelyistä on saatavilla kattavia tietoja, ja toteaa, että tämä koskee myös kansalaisten mahdollisuutta tehdä valituksia verkossa; pitää siksi valitettavana tiedon puutetta asianomaisissa jäsenvaltioissa ja toteaa, että vaikka jäsenvaltiot ovat esittäneet huolensa tarpeesta puuttua tuotteiden laatueroihin, ne eivät ole julkaisseet näitä tietoja asiasta vastaavien viranomaisten verkkosivustoilla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että komissio on jo saanut ilmoituksen uudentapaisista kansallisista merkintätoimenpiteistä, joiden tarkoituksena on varoittaa kuluttajia eroista elintarvikkeiden koostumuksessa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio on käynnistänyt verkkokoulutusohjelman, jotta yrityksiä voidaan auttaa ymmärtämään ja soveltamaan kuluttajan oikeuksia aiempaa paremmin EU:ssa, ja toteaa, että tämän tavoitteena on parantaa kuluttajansuojaa EU:ssa ja tarjota tukea yrityksille; |
| --- | --- |

10.

Komission tiedonanto EU:n kuluttajansuojalain soveltamisesta tuotteiden laatuerokysymyksiin

| 11. | ottaa huomioon komission tiedonannon EU:n elintarvike- ja kuluttajansuojalainsäädännön soveltamisesta tuotteiden laatuerokysymyksiin; painottaa, että tämän tiedonannon tavoitteena on auttaa kansallisia viranomaisia määrittelemään, rikkooko yritys EU:n elintarvike- ja kuluttajansuojalakeja myydessään eri maissa tuotteita, joissa on laatueroja, ja antaa neuvoja siitä, miten ne voivat tehdä yhteistyötä keskenään; on huolissaan siitä, että viranomaiset eivät voi tällä hetkellä käytännössä soveltaa tiedonannon asteittaista lähestymistapaa määrittääkseen, toimivatko tuottajat EU:n lainsäädännön vastaisesti, mikä saattaa loukata kuluttajien oikeuksia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sisämarkkinoilla, joilla kuluttajilla on yleinen käsitys vapaan liikkuvuuden ja tuotteiden tasapuolisen saatavuuden periaatteista, nämä eivät lähtökohtaisesti odota eri maissa myytävien merkkituotteiden poikkeavan toisistaan; muistuttaa, että komission mukaan merkkiuskollisuudesta tehdyt tutkimukset osoittavat, että kuluttajien mielissä tuotemerkit ovat tae valvotusta ja pysyvästä laadusta; on komission kanssa yhtä mieltä myös siitä, että tämä selittää, miksi jotkut kuluttajat saattavat odottaa merkkituotteiden olevan vastaavaa laatua, ellei jopa samaa, riippumatta siitä, missä ja milloin ne ostetaan, ja odottaa tuotemerkkien omistajien ilmoittavan heille, jos ne päättävät muuttaa tuotteidensa koostumusta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo näin ollen, että vaikka pakkauksen pääasialliseen nähtävissä olevaan kenttään lisätään mitä tahansa uutta tietoa, se ei riitä, ellei kuluttaja ymmärrä selvästi, että kyseinen tuote eroaa muissa jäsenvaltioissa myydyistä näennäisesti samanlaisista samanmerkkisistä tuotteista; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on komission kanssa samaa mieltä myös siitä, että tuottajien ei välttämättä tarvitse tarjota samanlaisia tuotteita eri maantieteellisillä alueilla ja että tavaroiden vapaa liikkuvuus ei tarkoita sitä, että jokaisen tuotteen olisi oltava täsmälleen samanlainen kaikkialla sisämarkkinoilla; korostaa, että kaupallisten toimijoiden on sallittua saattaa markkinoille ja myydä koostumukseltaan ja ominaisuuksiltaan eroavia tuotteita oikeutetuista syistä, kunhan ne ovat kaikilta osin EU:n lainsäädännön mukaisia; korostaa kuitenkin, että näiden tuotteiden laadun ei pitäisi kuitenkaan muuttua, kun niitä tarjotaan kuluttajille eri markkinoilla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että tarkkojen ja helposti ymmärrettävien tietojen antaminen kuluttajille on keskeinen tekijä tuotteiden laatuerokysymyksen ratkaisemisessa; on vakuuttunut, että jos yritys aikoo saattaa markkinoille tuotteen, joka tietyiltä ominaisuuksiltaan poikkeaa muista, tällaiselle tuotteelle ei voi laittaa näennäisesti samanlaista merkintää ja tuotemerkkiä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että yhden tuotemerkin tuotteen koostumuksessa saattaa olla hyväksyttäviä eroja, ja että tuotteet voivat erota toisistaan alueellisten kuluttajien mieltymysten, paikallisten ainesosien hankinnan, kansallisen lainsäädännön vaatimusten tai muokkaustavoitteiden osalta; korostaa, että tavoitteena ei ole määrittää eikä yhdenmukaistaa elintarvikkeiden laatua koskevia vaatimuksia ja että ei ole suotavaa antaa valmistajille tarkkoja määräyksiä yksittäisten tuotteiden koostumuksesta; katsoo kuitenkin, että kuluttajien mieltymyksiä ei pitäisi käyttää verukkeena laadun heikentämiselle tai eri laatuluokkien tarjoamiselle eri markkinoilla; painottaa, että kuluttajille on annettava selkeää tietoa tästä muutoksesta jokaisen yksittäisen tuotteen kohdalla eikä vain yleisesti ilmoittamalla, että tämä vakiintunut käytäntö on olemassa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että tiedonannon katsotaan ensisijaisesti koskevan elintarvikkeita; katsoo, että kuluttajansuojalainsäädännön soveltamissäännösten olisi koskettava yleisesti kaikkia sisämarkkinoilla saatavilla olevia elintarvikkeita ja muita tuotteita kuin elintarvikkeita ja tuotteen etiketin on sisällettävä kaikki tuotetta koskevat tiedot selvästi luettavassa muodossa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kiinnittää huomiota komission vuonna 2016 antamiin sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin soveltamisohjeisiin, joiden mukaan samanmerkkisten tai samoissa tai samankaltaisissa pakkauksissa myytävien tuotteiden koostumus voi vaihdella valmistajan sijainnista ja kohdemarkkinoista riippuen, toisin sanoen ne voivat vaihdella jäsenvaltiosta toiseen, ja että sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin nojalla kaupalliset menettelyt koostumukseltaan erilaisten tuotteiden markkinoimiseksi eivät itsessään ole sopimattomia; korostaa komission antamien oppaiden merkitystä sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin asianmukaisen ja johdonmukaisen soveltamisen helpottamiseksi; kehottaa komissiota tästä syystä selventämään tiedonannon, ohjeistuksen sekä sisämarkkinoiden alaryhmän elintarvikeketjun toiminnan parantamista käsittelevän korkean tason foorumin laatiman asiakirjan välistä suhdetta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa, että toimivaltaisten kansallisten viranomaisten valvontamenetelmistä voi olla olemassa erilaisia vaatimuksia; korostaa, että on jo tehty useita analyyseja, joiden pohjalta voitaisiin suunnitella ja panna täytäntöön yhteinen testausmenetelmä, vaikka niiden menetelmät poikkesivat toisistaan ja niiden tuloksia ei arvioitu samalla tavalla; katsoo, että komission yhteisen tutkimuskeskuksen johtaman menetelmän kehittämistyön tavoite olisi ilmaistava selkeästi, jotta varmistettaisiin tuloksena olevan menetelmän yhtenäinen tulkinta, mukaan lukien ”merkittävän eron”määritelmä, ja jotta toimivaltaiset viranomaiset voisivat käyttää sitä; huomauttaa, että sen määrittäminen, mikä eri tuotteista on standardin mukaisin ja näin ollen ”vertailutuote”, saattaa tosiasiassa haitata kokonaisarviointia, koska se voi olla liian vaikeaa määrittää; |
| --- | --- |

19.

| 20. | suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin avustaa kansallisia lainvalvontaviranomaisia sopimattomien kaupallisten menettelyjen tunnistamisessa tuotteiden markkinoinnissa; kehottaa komissiota koordinoimaan kansallisia toimivaltaisia viranomaisia tässä asiassa; korostaa, että tällaisen menetelmän tavoitteena on varmistaa, että jäsenvaltiot keräävät luotettavia ja vertailukelpoisia todisteita yhteisistä lähtökohdista tuotteiden laatueron vakavuuden ja laajuuden arvioimiseksi sisämarkkinoilla; muistuttaa, että sopimattomien menettelyjen tosiasiallinen luonne todennäköisesti arvioidaan edelleen vain tapauskohtaisesti, koska kuluttajien harhaanjohtamisen laajuus perustuu aina toimivaltaisen viranomaisen tai tuomioistuimen subjektiiviseen arvioon; |
| --- | --- |

20.

| 21. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio päätti kehottaa toimivaltaisia viranomaisia toteuttamaan jäsenvaltioissa lisää markkinatestejä, jotka käsittävät tuotevertailuja eri alueilla ja maissa; korostaa kuitenkin, että komission mukaan tällaisia testejä olisi toteutettava yhteisellä testausmenetelmällä, jota ei ole vielä täysin kehitetty; korostaa, että on pidettävä kiinni aikataulusta, jonka mukaan yhteisen testausmenetelmän mukaisesti tehtyjen testien tulokset on saatava valmiiksi, julkaistava kaikilla EU:n virallisilla kielillä julkisesti saatavilla olevassa tietokannassa ja analysoitava mahdollisimman pian mutta viimeistään vuoden 2018 loppuun mennessä; korostaa lisäksi, että nämä tulokset on julkistettava viipymättä, jotta kuluttajat ja tuottajat saavat tietoa, jolloin voidaan lisätä tietoisuutta asiasta ja auttaa vähentämään tuotteiden laatueroja; |
| --- | --- |

21.

Tuotteiden laatuerojen muut näkökohdat

| 22. | korostaa, että kaupan omista tuotemerkeistä on tullut olennainen osa kuluttajien ostoskoreja ja niiden markkinaosuus on kasvanut useimmissa tuoteryhmissä suurimmassa osassa jäsenvaltioista viime vuosikymmenen aikana; katsoo, että kaupan omien tuotemerkkien ei pitäisi antaa vaikutelmaa merkkituotteista, jotta ei aiheutettaisi kuluttajille sekaannusta; korostaa, että komission on kiinnitettävä erityistä huomiota kaupan omiin tuotemerkkeihin, jotta estetään kaupan omien tuotemerkkien ja merkkituotteiden välinen sekaannus; toteaa, että sisämarkkina-alue on avoinna tuottajille ja valmistajille, mutta kilpailu sen sisällä on erittäin kovaa ja jotkut tuotemerkit tunnetaan tai niihin liitetään positiivisia mielikuvia kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa, että parlamentti on toistuvasti kehottanut komissiota määrittämään, onko laatueroilla kielteisiä vaikutuksia paikalliseen ja alueelliseen tuotantoon, erityisesti pk-yrityksiin; pitää valitettavana, että komissio ei ole tähän mennessä antanut asiasta mitään tietoa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | painottaa, että merkkituotteiden väärentäminen altistaa kuluttajat terveys- ja turvallisuusriskeille, heikentää kuluttajien luottamusta tuotemerkkeihin ja johtaa tuottajien tulojen menetyksiin; huomauttaa, että EU:ssa talteen otettujen väärennettyjen tuotteiden kirjo on edelleen laaja ja siihen sisältyy miltei kaikentyyppisiä tavaroita; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on huolissaan elinkeinonharjoittajille tavaroiden hankinnan yhteydessä asetetuista rajoituksista, joilla voi olla kielteinen vaikutus kuluttajien valinnanvaraan; kehottaa komissiota määrittämään tekijät, jotka aiheuttavat tavaroiden sisämarkkinoiden pirstaloitumista ja rajoittavat perusteettomasti kuluttajien mahdollisuuksia hyödyntää sisämarkkinoita täysipainoisesti, keskittyen erityisesti tarjonnan alueelliseen rajoittamiseen ja sen vaikutuksiin; kehottaa komissiota tarvittaessa hyödyntämään kilpailulainsäädäntöä puuttuakseen tällaisiin käytäntöihin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat valita näytteitä ja suorittaa kokeita ainoastaan omien jäsenvaltioidensa alueella; korostaa, että on lisättävä vahvistettua, tehokasta, avointa ja nopeaa rajat ylittävää yhteistyötä ja tietojen jakamista, mukaan luettuina tietojen vaihto tuotteista, jotka eivät mahdollisesti täytä vaatimuksia, ja tiedottaminen mahdollisista sopimattomista menettelyistä kansallisten kuluttajansuoja- ja elintarvikeviranomaisten, kuluttajajärjestöjen ja komission välillä, jotta voidaan torjua laatueroja ja parantaa ja lähentää lainsäädännön täytäntöönpanoa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan tähän yhteistyöhön entistä tiiviimmin; panee tyytyväisenä merkille kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä tehdyn tarkistetun asetuksen hyväksymisen, sillä se vahvistaa tutkimus- ja valvontavaltuuksia, parantaa tietojen ja datan vaihtoa ja kaiken olennaisen tiedon saantia sekä vahvistaa yhdenmukaiset säännöt, joilla laaditaan menettelyt tutkimuksen ja valvonnan koordinoimiseksi tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toteaa, että kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen nojalla toteutetut tehotarkastukset ovat tarpeellisia tärkeänä valvonnan koordinoinnin muotona, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan niitä entisestään ja laajentamaan niiden soveltamisalaa; |
| --- | --- |

27.

Suositukset ja jatkotoimet

| 28. | korostaa, että laaja ja oikein ajoitettu julkinen keskustelu, joka lisää kuluttajien tietämystä tuotteista ja niiden ominaisuuksista, on arvokasta; panee merkille, että osa valmistajista ja yksityisten tuotemerkkien omistajat ovat jo ilmoittaneet muutoksista resepteihin tai yksittäisten tuotantostandardien käytöstä EU:n laajuisesti; korostaa yritysten merkitystä tuotteen koostumusta ja laatua ja siihen tehtyjä muutoksia koskevan avoimuuden ja selkeyden lisäämisessä; panee tyytyväisenä merkille komission aloitteen käytännesääntöjen laatimisesta tälle alalle; kehottaa sekä tuottajia että vähittäismyyjiä ottamaan oman etunsa vuoksi entistä aktiivisemman roolin, jotta nykyinen tilanne voidaan korjata mahdollisimman pian ilman täytäntöönpanomenettelyjä ja jotta eurooppalaiset kuluttajat voisivat saada samanlaatuisia tuotteita koko sisämarkkinoiden alueella; kehottaa valmistajia harkitsemaan pakkauksiin lisättävää tunnusta, joka osoittaisi, että saman tuotemerkin tuote on sisällöltään ja laadultaan samanlainen kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa kuluttajajärjestöjä, kansalaisjärjestöjä sekä sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin ja muun asiaankuuluvan lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavia ilmoitettuja kansallisia elimiä toimimaan aktiivisemmin julkisessa keskustelussa ja kuluttajille tiedottamisessa; katsoo, että kuluttajajärjestöt voisivat vaikuttaa merkittävästi laatueroja koskevan ongelman ratkaisemiseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään tukeaan kansallisille kuluttajajärjestöille rahoitus- ja oikeudellisten mekanismien kautta, jotta ne voivat kehittää valmiuksiaan ja testaustoimintaansa, suorittaa vertailevia testejä sekä edistää tuotteiden epäreilun erilaistamisen seurantaa ja paljastamista yhdessä toimivaltaisten viranomaisten kanssa; katsoo lisäksi, että entistä parempaa rajat ylittävää tiedonvaihtoa olisi edistettävä kuluttajajärjestöjen välillä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | katsoo, että toimivaltaisten viranomaisten tähänastiset kokemukset osoittavat, että ne eivät ole pystyneet yksinään ratkaisemaan tehokkaasti laatueroja koskevia tapauksia kansallisella tasolla tai saattamaan nykyistä lainsäädäntöä voimaan tai että ne ovat pyrkineet toteuttamaan vain vähimmäistoimia myös unionin laajuisen selkeän säännöksen puuttumisen vuoksi; muistuttaa, että sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin täytäntöönpano on jäsenvaltioiden vastuulla ja että niiden on tehtävä se, jotta varmistetaan, että kuluttajia ei johdeta harhaan sopimattomilla markkinointikäytännöillä; painottaa, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että toimivaltaisilla kansallisilla viranomaisilla on riittävät tekniset, taloudelliset ja henkilöresurssit tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita järjestämään kuluttajille mahdollisuudet valitusten tekemiseen ja niiden jatkotutkimuksiin ja tiedottamaan kuluttajille mahdollisimman hyvin heidän oikeuksistaan ja vaihtoehdoistaan nykyisen lainsäädännön soveltamisen osalta sekä myyjien velvollisuuksista ilmoittaa kuluttajille tuotteiden koostumuksesta ja tarvittaessa niiden alkuperästä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kiinnittää huomiota siihen, että laatuerokysymys liittyy suoraan sisämarkkinoiden keskeiseen toimintaan ja kuluttajien luottamukseen, joista molemmat ovat vaakalaudalla, ja näin ollen edellyttää muun muassa unionin tason ratkaisua suoraan täytäntöönpanokelpoisten toimenpiteiden avulla; on vakuuttunut siitä, että kun otetaan huomioon mahdollisuus toimia kansallisella tasolla, unionin tason toimilla voitaisiin turvata sisämarkkinoiden eheys; kehottaa komissiota kartoittamaan EU:ssa voimassa olevat kansalliset standardit, jotka koskevat elintarvikkeita ja muita tuotteita kuin elintarvikkeita, ja arvioimaan niiden merkitystä sisämarkkinoiden laatuerotapausten kannalta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa kehittämään pikaisesti EU:n tason valmiuksia ja mekanismeja erityisessä seuranta- ja valvontayksikössä jo olemassa olevassa EU:n elimessä (Yhteinen tutkimuskeskus, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen tai muu) pitäen byrokratian mahdollisimman vähäisenä, seuraamaan samalla tuotemerkillä ja samanlaisessa pakkauksessa myytävien elintarvikkeiden koostumusta ja ainesosien suhdetta ja arvioimaan vertailevia laboratorioanalyyseja, joilla voidaan tunnistaa tällaiset sopimattomat kaupalliset menettelyt elintarvikkeiden markkinoinnissa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | suhtautuu myönteisesti komission Kuluttajat vahvempaan asemaan -ehdotukseen, jonka tarkoituksena on käsitellä kulutustuotteiden laatueroja muuttamalla sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin 6 artiklaa lisäämällä harhaanjohtavaksi kaupalliseksi menettelyksi tuotteen markkinointi täysin samanlaisena kuin useissa muissa jäsenvaltiossa markkinoitu sama tuote, jos näiden tuotteiden koostumus tai ominaisuudet eroavat toisistaan; panee kuitenkin merkille, että ehdotukseen sisältyy myös eräitä epäselviä säännöksiä, jotka edellyttävät selvennyksiä asianmukaisen tulkinnan ja soveltamisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on kuitenkin vakuuttunut siitä, että muuttamalla sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin liitettä I siten, että kaikissa olosuhteissa sopimattomina pidettävien menettelyjen ”mustalle listalle”lisätään uusi kohta, jossa mainitaan erityisesti saman tuotemerkin tuotteiden laatuerot, kun ne ovat syrjiviä eivätkä vastaa kuluttajien odotuksia, voitaisiin ratkaista laatueroihin liittyvät perusteettomat tapaukset mahdollisimman tehokkaasti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | painottaa, että lainsäädäntöprosessin tuloksena olisi saatava selkeä määritelmä siitä, mitä voidaan pitää laatuerona ja miten toimivaltaisten viranomaisten olisi arvioitava ja käsiteltävä kutakin tapausta; painottaa kuitenkin tässä yhteydessä, että niin kutsuttujen oikeutettujen tekijöiden avoin lista saattaisi vaarantaa toimivaltaisten viranomaisten valmiudet toteuttaa arviointi ja soveltaa lakia; on huolestunut siitä, että niin kutsuttujen tarkoin määrättyjen kulutusmieltymysten käsitteen käyttö sen arvioimisessa, onko tuotteen koostumuksen eriyttäminen perusteltua, saattaa johtaa ristiriitaisiin tulkintoihin toimivaltaisten viranomaisten välillä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota laajentamaan yhteiselle tutkimuskeskukselle annettua toimeksiantoa unionin laajuisen yhdenmukaistetun menetelmän kehittämiseksi muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden ominaisuuksien vertailemiseen sekä suuntaviivojen laatimiseksi tuotteiden avoimuuden parantamiseksi vuoden kuluessa ja arvioimaan testien tuloksia; huomauttaa, että myös yhteisen tutkimuskeskuksen olisi parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi pyrittävä tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden sellaisten viranomaisten kanssa, jotka ovat jo tehneet omia tuotetestauksia, mutta jotka eivät vielä ole ilmoittaneet tuloksista muiden jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille; |
| --- | --- |

36.

| 37. | muistuttaa, että elintarvikkeiden turvallisuus ja laatu samoin kuin kuluttajien harhaanjohtamisen estäminen on ensiarvoisen tärkeää; muistuttaa komissiota sen sitoumuksesta valvoa paremmin ja tehostaa EU:n lainsäädännön soveltamista; katsoo, että toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi valvottava tehokkaasti sovellettavan lainsäädännön noudattamista näillä aloilla; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää myönteisenä komission ehdotusta avoimuuden parantamisesta elintarvikkeiden turvallisuutta koskevan tieteellisen tutkimuksen alalla ja pitää sitä vastauksena ilmaistuun yleiseen huoleen sekä katsoo, että sen avulla voidaan saada asianmukaista tietoa, jota tarvitaan ostopäätösten tekemiseksi luotettavien, tieteeseen perustuvien riskiarvioiden pohjalta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa kansallisia elintarvikeviranomaisia määrittämään tapauskohtaisesti, ovatko epäillyt syrjivät käytännöt todella laittomia sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin säännösten ja niihin liittyvien, elintarviketietojen antamista koskevassa asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 määriteltyjen hyvien kuluttajatiedotuskäytänteiden perusteella; |
| --- | --- |

39.

| 40. | panee merkille, että tuotteiden laatuerokäytännöt vaikuttavat kaikkiin EU:n kansalaisiin esimerkiksi silloin, kun he matkustavat jäsenvaltiosta toiseen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa kuitenkin, että vauvoille suunnattujen tuotteiden, kuten lastenruoan, merkittäviä eroja ei voida perustella pelkästään alueellisilla makumieltymyksillä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | torjuu painokkaasti eräiden tuottajien esittämän väitteen, jonka mukaan koostumusta ja/tai laatua muutetaan, jotta hinnat vastaisivat paremmin kuluttajien odotuksia; korostaa, että useissa tutkimuksissa on osoitettu, että huonompilaatuiset tuotteet ovat usein kalliimpia kuin vastaavat parempilaatuiset tuotteet muualla EU:ssa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa painokkaasti käyttämään kiertotalouden periaatetta tuotteiden pakkauksissa ja korostaa, että jos tuotteen pakkaamisessa yhdessä jäsenvaltiossa noudatetaan tätä periaatetta, valmistajan olisi toteutettava yhdenmukaistamistoimia sen varmistamiseksi, että periaatetta noudatetaan kyseisen valmistajan kaikissa samalla tuotemerkillä EU:ssa ja EU:n ulkopuolella samantyyppisissä pakkauksissa markkinoimissa tuotteissa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että joissakin tapauksissa tuotteiden laatuerot johtuvat EU:n oikeuden noudattamisen puutteellisesta valvonnasta; kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia panemaan kiireellisesti täytäntöön elintarvikkeiden merkintöjä koskevat EU:n nykyiset säännöt esimerkiksi mekaanisesti erotetun lihan osalta; |
| --- | --- |

44.

o

oo

| 45. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  EUVL L 149, 11.6.2005, s. 22.

(2)  EUVL L 345, 27.12.2017, s. 1.

(3)  EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18.

(4)  EUVL C 65, 19.2.2016, s. 2.

(5)  EUVL C 264 E, 13.9.2013, s. 11.

(6)  EUVL C 93, 24.3.2017, s. 27.

(7)  EUVL C 86, 6.3.2018, s. 40.

(8)  EUVL C 11, 12.1.2018, s. 2.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0027.

(10)  O-000019/2017.

(11)  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

(12)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/overview_reports/details.cfm?rep_id=76

(13)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/overview_reports/details.cfm?rep_id=115

---

III Valmistavat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/201 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/201

---

P8_TA(2018)0318

Viljelystarkastusten vastaavuus ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Brasiliassa rehu- ja viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Brasiliassa tuotettujen rehu- ja viljakasvien siementen vastaavuudesta sekä Moldovassa vilja-, öljy- ja kuitukasvien sekä vihannesten siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Moldovassa tuotettujen viljakasvien siementen, vihannesten siementen sekä öljy- ja kuitukasvien siementen vastaavuudesta (COM(2017)0643 – C8-0400/2017 – 2017/0297(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 433/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0643), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0643),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0400/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0400/2017),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 14. helmikuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 14. helmikuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 39 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 39 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A8-0253/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A8-0253/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 227, 28.6.2018, s. 76.

---

P8_TC1-COD(2017)0297

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2018/... antamiseksi neuvoston päätöksen 2003/17/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Brasilian liittotasavallassa rehu- ja viljakasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Brasilian liittotasavallassa tuotettujen rehu- ja viljakasvien siementen vastaavuudesta sekä Moldovan tasavallassa viljakasvien, vihannesten sekä öljy- ja kuitukasvien siemenviljelmillä tehtyjen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja Moldovan tasavallassa tuotettujen viljakasvien siementen, vihannesten siementen sekä öljy- ja kuitukasvien siementen vastaavuudesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2018/1674.)

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/203 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/203

---

P8_TA(2018)0319

Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä pienyritysten erityisjärjestelmän osalta *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta pienyritysten erityisjärjestelmän osalta (COM(2018)0021 – C8-0022/2018 – 2018/0006(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2019/C 433/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2018)0021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2018)0021),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0022/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0022/2018),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0260/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0260/2018),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (1) | Neuvoston direktiivissä 2006/112/EY (1) säädetään, että jäsenvaltiot voivat edelleen soveltaa pienyritysten erityisjärjestelmiään yhteisten säännösten mukaisesti ja pyrkien laajempaan yhdenmukaisuuteen. Kyseiset säännökset ovat kuitenkin vanhentuneita,
  eikä niillä vähennetä
  pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitusta, koska ne on laadittu yhteistä arvonlisäverojärjestelmää varten, joka perustuu verotukseen alkuperäjäsenvaltiossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Neuvoston direktiivissä 2006/112/EY (1) säädetään, että jäsenvaltiot voivat edelleen soveltaa pienyritysten erityisjärjestelmiään yhteisten säännösten mukaisesti ja pyrkien laajempaan yhdenmukaisuuteen. Kyseiset säännökset ovat kuitenkin vanhentuneita,
  eikä niillä vähennetä
  pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitusta, koska ne on laadittu yhteistä arvonlisäverojärjestelmää varten, joka perustuu verotukseen alkuperäjäsenvaltiossa.

| (1) | Neuvoston direktiivissä 2006/112/EY (2) säädetään, että jäsenvaltiot voivat edelleen soveltaa pienyritysten erityisjärjestelmiään yhteisten säännösten mukaisesti ja pyrkien laajempaan yhdenmukaisuuteen. Kyseiset säännökset ovat kuitenkin vanhentuneita
  eivätkä ne täytä tavoitettaan vähentää
  pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitusta, koska ne on laadittu yhteistä arvonlisäverojärjestelmää varten, joka perustuu verotukseen alkuperäjäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston direktiivissä 2006/112/EY (2) säädetään, että jäsenvaltiot voivat edelleen soveltaa pienyritysten erityisjärjestelmiään yhteisten säännösten mukaisesti ja pyrkien laajempaan yhdenmukaisuuteen. Kyseiset säännökset ovat kuitenkin vanhentuneita
  eivätkä ne täytä tavoitettaan vähentää
  pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitusta, koska ne on laadittu yhteistä arvonlisäverojärjestelmää varten, joka perustuu verotukseen alkuperäjäsenvaltiossa.

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (2) | Komissio ilmoitti arvonlisäveroa koskevassa toimintasuunnitelmassaan (3) kattavasta pienyrityksiä koskevasta yksinkertaistamispaketista, jolla pyritään vähentämään pienyritysten hallinnollista rasitusta ja luomaan verotusympäristö, jolla edistetään pienyritysten kasvua ja rajatylittävän kaupan kehitystä.
  Tämä edellyttäisi
  pienyritysten erityisjärjestelmän uudelleentarkastelua, kuten arvonlisäveroa koskevan toimintasuunnitelman jatkotoimista annetussa tiedonannossa (4) todetaan. Sen vuoksi pienyritysten erityisjärjestelmän uudelleentarkastelu on tärkeä osa arvonlisäveroa koskevassa toimintasuunnitelmassa esitettyä uudistuspakettia. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Komissio ilmoitti arvonlisäveroa koskevassa toimintasuunnitelmassaan (3) kattavasta pienyrityksiä koskevasta yksinkertaistamispaketista, jolla pyritään vähentämään pienyritysten hallinnollista rasitusta ja luomaan verotusympäristö, jolla edistetään pienyritysten kasvua ja rajatylittävän kaupan kehitystä.
  Tämä edellyttäisi
  pienyritysten erityisjärjestelmän uudelleentarkastelua, kuten arvonlisäveroa koskevan toimintasuunnitelman jatkotoimista annetussa tiedonannossa (4) todetaan. Sen vuoksi pienyritysten erityisjärjestelmän uudelleentarkastelu on tärkeä osa arvonlisäveroa koskevassa toimintasuunnitelmassa esitettyä uudistuspakettia.

| (2) | Komissio ilmoitti arvonlisäveroa koskevassa toimintasuunnitelmassaan (5) kattavasta pienyrityksiä koskevasta yksinkertaistamispaketista, jolla pyritään vähentämään pienyritysten hallinnollista rasitusta ja luomaan verotusympäristö, jolla edistetään pienyritysten kasvua ja rajatylittävän kaupan kehitystä
  sekä alv-säännösten noudattamista
  .
  Unionin pienyritykset ovat erityisen aktiivisia tietyillä rajat ylittävästi toimivilla aloilla, kuten rakennusteollisuudessa, viestinnässä, elintarvikealan palveluissa ja vähittäiskaupassa, ja ne voivat luoda merkittävästi työllisyyttä. Arvonlisäveroa koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan
  pienyritysten erityisjärjestelmän uudelleentarkastelua, kuten arvonlisäveroa koskevan toimintasuunnitelman jatkotoimista annetussa tiedonannossa (6) todetaan. Sen vuoksi pienyritysten erityisjärjestelmän uudelleentarkastelu on tärkeä osa arvonlisäveroa koskevassa toimintasuunnitelmassa esitettyä uudistuspakettia. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti arvonlisäveroa koskevassa toimintasuunnitelmassaan (5) kattavasta pienyrityksiä koskevasta yksinkertaistamispaketista, jolla pyritään vähentämään pienyritysten hallinnollista rasitusta ja luomaan verotusympäristö, jolla edistetään pienyritysten kasvua ja rajatylittävän kaupan kehitystä
  sekä alv-säännösten noudattamista
  .
  Unionin pienyritykset ovat erityisen aktiivisia tietyillä rajat ylittävästi toimivilla aloilla, kuten rakennusteollisuudessa, viestinnässä, elintarvikealan palveluissa ja vähittäiskaupassa, ja ne voivat luoda merkittävästi työllisyyttä. Arvonlisäveroa koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan
  pienyritysten erityisjärjestelmän uudelleentarkastelua, kuten arvonlisäveroa koskevan toimintasuunnitelman jatkotoimista annetussa tiedonannossa (6) todetaan. Sen vuoksi pienyritysten erityisjärjestelmän uudelleentarkastelu on tärkeä osa arvonlisäveroa koskevassa toimintasuunnitelmassa esitettyä uudistuspakettia.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (3) | Tämän erityisjärjestelmän uudelleentarkastelu liittyy läheisesti komission ehdotukseen, jossa vahvistetaan periaatteet, jotka koskevat yritystenväliseen rajatylittävään kauppaan jäsenvaltioiden välillä sovellettavaa lopullista arvonlisäverojärjestelmää, joka perustuu rajatylittävien tavaroiden luovutusten verotukseen määräjäsenvaltiossa (7). Kun arvonlisäverojärjestelmässä ollaan siirtymässä määräpaikkaan perustuvaan verotukseen, on todettu, että tietyt nykyiset säännöt eivät sovellu määräpaikkaan perustuvaan verojärjestelmään. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Tämän erityisjärjestelmän uudelleentarkastelu liittyy läheisesti komission ehdotukseen, jossa vahvistetaan periaatteet, jotka koskevat yritystenväliseen rajatylittävään kauppaan jäsenvaltioiden välillä sovellettavaa lopullista arvonlisäverojärjestelmää, joka perustuu rajatylittävien tavaroiden luovutusten verotukseen määräjäsenvaltiossa (7). Kun arvonlisäverojärjestelmässä ollaan siirtymässä määräpaikkaan perustuvaan verotukseen, on todettu, että tietyt nykyiset säännöt eivät sovellu määräpaikkaan perustuvaan verojärjestelmään.

| (3) | Tämän erityisjärjestelmän uudelleentarkastelu liittyy läheisesti komission ehdotukseen, jossa vahvistetaan periaatteet, jotka koskevat yritystenväliseen rajatylittävään kauppaan jäsenvaltioiden välillä sovellettavaa lopullista arvonlisäverojärjestelmää, joka perustuu rajatylittävien tavaroiden luovutusten verotukseen määräjäsenvaltiossa (8). Kun arvonlisäverojärjestelmässä ollaan siirtymässä määräpaikkaan perustuvaan verotukseen, on todettu, että tietyt nykyiset säännöt eivät sovellu määräpaikkaan perustuvaan verojärjestelmään.
  Suurimpina esteinä pienyritysten rajat ylittävän kaupan lisäämiselle ovat arvonlisäveroa koskevat monimutkaiset ja vaihtelevat säännöt unionissa. Esteenä on myös se, että kansallinen pienyrityksiä koskeva vapautus hyödyttää pienyrityksiä vain siinä jäsenvaltiossa, johon ne ovat sijoittautuneet. |
| --- | --- |

(3)

Tämän erityisjärjestelmän uudelleentarkastelu liittyy läheisesti komission ehdotukseen, jossa vahvistetaan periaatteet, jotka koskevat yritystenväliseen rajatylittävään kauppaan jäsenvaltioiden välillä sovellettavaa lopullista arvonlisäverojärjestelmää, joka perustuu rajatylittävien tavaroiden luovutusten verotukseen määräjäsenvaltiossa (8). Kun arvonlisäverojärjestelmässä ollaan siirtymässä määräpaikkaan perustuvaan verotukseen, on todettu, että tietyt nykyiset säännöt eivät sovellu määräpaikkaan perustuvaan verojärjestelmään.
  Suurimpina esteinä pienyritysten rajat ylittävän kaupan lisäämiselle ovat arvonlisäveroa koskevat monimutkaiset ja vaihtelevat säännöt unionissa. Esteenä on myös se, että kansallinen pienyrityksiä koskeva vapautus hyödyttää pienyrityksiä vain siinä jäsenvaltiossa, johon ne ovat sijoittautuneet.

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (4) | Jotta pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaan kohtuuttomaan rasitukseen voidaan puuttua, yksinkertaistamistoimenpiteiden olisi oltava paitsi nykyisten sääntöjen perusteella verosta vapautettujen pienyritysten myös sellaisten yritysten saatavilla, joita pidetään talouden kannalta tarkasteltuna pieninä. Arvonlisäverosääntöjen yksinkertaistamiseksi yrityksiä olisi pidettävä pieninä, jos niiden liikevaihto on komission suosituksessa 2003/361/EY (9) mikroyrityksille vahvistetun yleisen määritelmän mukainen. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Jotta pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaan kohtuuttomaan rasitukseen voidaan puuttua, yksinkertaistamistoimenpiteiden olisi oltava paitsi nykyisten sääntöjen perusteella verosta vapautettujen pienyritysten myös sellaisten yritysten saatavilla, joita pidetään talouden kannalta tarkasteltuna pieninä. Arvonlisäverosääntöjen yksinkertaistamiseksi yrityksiä olisi pidettävä pieninä, jos niiden liikevaihto on komission suosituksessa 2003/361/EY (9) mikroyrityksille vahvistetun yleisen määritelmän mukainen.

| (4) | Jotta pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaan kohtuuttomaan rasitukseen voidaan puuttua, yksinkertaistamistoimenpiteiden olisi oltava paitsi nykyisten sääntöjen perusteella verosta vapautettujen pienyritysten myös sellaisten yritysten saatavilla, joita pidetään talouden kannalta tarkasteltuna pieninä.
  Tällaisten toimien saatavilla olo on erityisen merkittävää, koska suurin osa pienyrityksistä joutuu käytännössä käyttämään neuvonantajien tai ulkopuolisten konsulttien palveluita arvonlisäverovelvoitteidensa täyttämisessä riippumatta siitä, onko pienyrityksillä vapautus vai ei, mikä lisää näille yrityksille aiheutuvia kustannuksia.
  Arvonlisäverosääntöjen yksinkertaistamiseksi yrityksiä olisi pidettävä pieninä, jos niiden liikevaihto on komission suosituksessa 2003/361/EY (10) mikroyrityksille vahvistetun yleisen määritelmän mukainen. |
| --- | --- |

(4)

Jotta pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaan kohtuuttomaan rasitukseen voidaan puuttua, yksinkertaistamistoimenpiteiden olisi oltava paitsi nykyisten sääntöjen perusteella verosta vapautettujen pienyritysten myös sellaisten yritysten saatavilla, joita pidetään talouden kannalta tarkasteltuna pieninä.
  Tällaisten toimien saatavilla olo on erityisen merkittävää, koska suurin osa pienyrityksistä joutuu käytännössä käyttämään neuvonantajien tai ulkopuolisten konsulttien palveluita arvonlisäverovelvoitteidensa täyttämisessä riippumatta siitä, onko pienyrityksillä vapautus vai ei, mikä lisää näille yrityksille aiheutuvia kustannuksia.
  Arvonlisäverosääntöjen yksinkertaistamiseksi yrityksiä olisi pidettävä pieninä, jos niiden liikevaihto on komission suosituksessa 2003/361/EY (10) mikroyrityksille vahvistetun yleisen määritelmän mukainen.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (6) | Pienyritykset voivat hyötyä verovapautuksesta vain, jos niiden vuosittainen liikevaihto alittaa sen jäsenvaltion soveltaman raja-arvon, jossa arvonlisävero on maksettava. Jäsenvaltioiden on raja-arvoaan määrittäessään noudatettava direktiivissä 2006/112/EY säädettyjä, raja-arvoja koskevia säännöksiä. Kyseiset säännöt, joista useimmat on otettu käyttöön vuonna 1977, eivät ole enää sopivia. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Pienyritykset voivat hyötyä verovapautuksesta vain, jos niiden vuosittainen liikevaihto alittaa sen jäsenvaltion soveltaman raja-arvon, jossa arvonlisävero on maksettava. Jäsenvaltioiden on raja-arvoaan määrittäessään noudatettava direktiivissä 2006/112/EY säädettyjä, raja-arvoja koskevia säännöksiä. Kyseiset säännöt, joista useimmat on otettu käyttöön vuonna 1977, eivät ole enää sopivia.

| (6) | Pienyritykset voivat hyötyä verovapautuksesta vain, jos niiden vuosittainen liikevaihto alittaa sen jäsenvaltion soveltaman raja-arvon, jossa arvonlisävero on maksettava. Jäsenvaltioiden on raja-arvoaan määrittäessään noudatettava direktiivissä 2006/112/EY säädettyjä, raja-arvoja koskevia säännöksiä. Kyseiset säännöt, joista useimmat on otettu käyttöön vuonna 1977, eivät ole enää sopivia.
  Unionin tasolla olisi asetettava vain ylärajat joustavuuden vuoksi sekä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot voivat asettaa asianmukaisia alempia rajoja suhteessa taloutensa kokoon ja tarpeisiin. |
| --- | --- |

(6)

Pienyritykset voivat hyötyä verovapautuksesta vain, jos niiden vuosittainen liikevaihto alittaa sen jäsenvaltion soveltaman raja-arvon, jossa arvonlisävero on maksettava. Jäsenvaltioiden on raja-arvoaan määrittäessään noudatettava direktiivissä 2006/112/EY säädettyjä, raja-arvoja koskevia säännöksiä. Kyseiset säännöt, joista useimmat on otettu käyttöön vuonna 1977, eivät ole enää sopivia.
  Unionin tasolla olisi asetettava vain ylärajat joustavuuden vuoksi sekä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot voivat asettaa asianmukaisia alempia rajoja suhteessa taloutensa kokoon ja tarpeisiin.

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (8) | Jäsenvaltioiden olisi voitava itse määrittää verovapautusta koskeva kansallinen raja-arvo tasolle, joka parhaiten vastaa niiden taloudellisia ja poliittisia olosuhteita, noudattaen tässä direktiivissä raja-arvolle säädettyä ylärajaa. Tässä yhteydessä olisi täsmennettävä, että jos jäsenvaltiot soveltavat eri raja-arvoja, tämän olisi perustuttava objektiivisiin perusteisiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Jäsenvaltioiden olisi voitava itse määrittää verovapautusta koskeva kansallinen raja-arvo tasolle, joka parhaiten vastaa niiden taloudellisia ja poliittisia olosuhteita, noudattaen tässä direktiivissä raja-arvolle säädettyä ylärajaa. Tässä yhteydessä olisi täsmennettävä, että jos jäsenvaltiot soveltavat eri raja-arvoja, tämän olisi perustuttava objektiivisiin perusteisiin.

| (8) | Jäsenvaltioiden olisi voitava itse määrittää verovapautusta koskeva kansallinen raja-arvo tasolle, joka parhaiten vastaa niiden taloudellisia ja poliittisia olosuhteita, noudattaen tässä direktiivissä raja-arvolle säädettyä ylärajaa. Tässä yhteydessä olisi täsmennettävä, että jos jäsenvaltiot soveltavat eri raja-arvoja, tämän olisi perustuttava objektiivisiin perusteisiin.
  Rajat ylittävän liiketoiminnan edistämiseksi luettelon vapautuksen kansallisista raja-arvoista olisi oltava helposti kaikkien sellaisten pienyritysten saatavilla, jotka haluavat toimia useissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(8)

Jäsenvaltioiden olisi voitava itse määrittää verovapautusta koskeva kansallinen raja-arvo tasolle, joka parhaiten vastaa niiden taloudellisia ja poliittisia olosuhteita, noudattaen tässä direktiivissä raja-arvolle säädettyä ylärajaa. Tässä yhteydessä olisi täsmennettävä, että jos jäsenvaltiot soveltavat eri raja-arvoja, tämän olisi perustuttava objektiivisiin perusteisiin.
  Rajat ylittävän liiketoiminnan edistämiseksi luettelon vapautuksen kansallisista raja-arvoista olisi oltava helposti kaikkien sellaisten pienyritysten saatavilla, jotka haluavat toimia useissa jäsenvaltioissa.

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (12) | Jos verovapautusta sovelletaan, sitä hyödyntävillä pienyrityksillä olisi vähintään oltava mahdollisuus soveltaa yksinkertaistettuja arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröintiä, laskutusta, kirjanpitoa ja raportointia koskevia velvoitteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Jos verovapautusta sovelletaan, sitä hyödyntävillä pienyrityksillä olisi vähintään oltava mahdollisuus soveltaa yksinkertaistettuja arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröintiä, laskutusta, kirjanpitoa ja raportointia koskevia velvoitteita.

| (12) | Jos verovapautusta sovelletaan, sitä hyödyntävillä pienyrityksillä olisi vähintään oltava mahdollisuus soveltaa yksinkertaistettuja arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröintiä, laskutusta, kirjanpitoa ja raportointia koskevia velvoitteita.
  Sekaannusten ja oikeudellisen epävarmuuden välttämiseksi jäsenvaltioissa komission olisi laadittava rekisteröintiä ja kirjanpitoa koskevat suuntaviivat, joilla selvitetään yksityiskohtaisemmin, mitä menettelyjä olisi yksinkertaistettava ja missä määrin. Komission ja jäsenvaltioiden olisi viimeistään [kolmen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] arvioitava yksinkertaistamista sen selvittämiseksi, tuoko se lisäarvoa ja onko sillä todellinen myönteinen vaikutus yrityksiin ja kuluttajiin. |
| --- | --- |

(12)

Jos verovapautusta sovelletaan, sitä hyödyntävillä pienyrityksillä olisi vähintään oltava mahdollisuus soveltaa yksinkertaistettuja arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröintiä, laskutusta, kirjanpitoa ja raportointia koskevia velvoitteita.
  Sekaannusten ja oikeudellisen epävarmuuden välttämiseksi jäsenvaltioissa komission olisi laadittava rekisteröintiä ja kirjanpitoa koskevat suuntaviivat, joilla selvitetään yksityiskohtaisemmin, mitä menettelyjä olisi yksinkertaistettava ja missä määrin. Komission ja jäsenvaltioiden olisi viimeistään [kolmen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] arvioitava yksinkertaistamista sen selvittämiseksi, tuoko se lisäarvoa ja onko sillä todellinen myönteinen vaikutus yrityksiin ja kuluttajiin.

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (13) | Lisäksi sen varmistamiseksi, että jäsenvaltion yrityksille, jotka eivät ole sijoittautuneet kyseiseen jäsenvaltioon, myöntämän verovapautuksen edellytykset täyttyvät, on tarpeen vaatia yrityksiltä ennakkoilmoitusta niiden aikomuksesta käyttää verovapautusta.
  Pienyrityksen
  olisi tehtävä
  tällainen ilmoitus jäsenvaltiolle
  ,
  johon se on sijoittautunut
  .
  Kyseisen jäsenvaltion
  olisi sen jälkeen ilmoitettava kyseisen yrityksen toimittamien tietojen perusteella tiedot kyseisen yrityksen liikevaihdosta muille asianomaisille jäsenvaltioille. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Lisäksi sen varmistamiseksi, että jäsenvaltion yrityksille, jotka eivät ole sijoittautuneet kyseiseen jäsenvaltioon, myöntämän verovapautuksen edellytykset täyttyvät, on tarpeen vaatia yrityksiltä ennakkoilmoitusta niiden aikomuksesta käyttää verovapautusta.
  Pienyrityksen
  olisi tehtävä
  tällainen ilmoitus jäsenvaltiolle
  ,
  johon se on sijoittautunut
  .
  Kyseisen jäsenvaltion
  olisi sen jälkeen ilmoitettava kyseisen yrityksen toimittamien tietojen perusteella tiedot kyseisen yrityksen liikevaihdosta muille asianomaisille jäsenvaltioille.

| (13) | Lisäksi sen varmistamiseksi, että jäsenvaltion yrityksille, jotka eivät ole sijoittautuneet kyseiseen jäsenvaltioon, myöntämän verovapautuksen edellytykset täyttyvät, on tarpeen vaatia yrityksiltä ennakkoilmoitusta niiden aikomuksesta käyttää verovapautusta.
  Tällainen ilmoitus
  olisi tehtävä
  käyttäen verkkoportaalia
  ,
  jonka komissio perustaa
  .
  Sijoittautumisjäsenvaltion
  olisi sen jälkeen ilmoitettava kyseisen yrityksen toimittamien tietojen perusteella tiedot kyseisen yrityksen liikevaihdosta muille asianomaisille jäsenvaltioille. 
  Pienyritykset voivat milloin tahansa ilmoittaa rekisteröintijäsenvaltiolleen halustaan palata yleiseen arvonlisäverojärjestelmään. |
| --- | --- |

(13)

Lisäksi sen varmistamiseksi, että jäsenvaltion yrityksille, jotka eivät ole sijoittautuneet kyseiseen jäsenvaltioon, myöntämän verovapautuksen edellytykset täyttyvät, on tarpeen vaatia yrityksiltä ennakkoilmoitusta niiden aikomuksesta käyttää verovapautusta.
  Tällainen ilmoitus
  olisi tehtävä
  käyttäen verkkoportaalia
  ,
  jonka komissio perustaa
  .
  Sijoittautumisjäsenvaltion
  olisi sen jälkeen ilmoitettava kyseisen yrityksen toimittamien tietojen perusteella tiedot kyseisen yrityksen liikevaihdosta muille asianomaisille jäsenvaltioille. 
  Pienyritykset voivat milloin tahansa ilmoittaa rekisteröintijäsenvaltiolleen halustaan palata yleiseen arvonlisäverojärjestelmään.

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (15) | Jotta voitaisiin vähentää niille pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitusta, joihin ei sovelleta verovapautusta, jäsenvaltioiden olisi yksinkertaistettava arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröintiä ja tietojen kirjaamista ja säilyttämistä
  sekä pidennettävä verokausia, jotta arvonlisäveroilmoituksia tarvitsisi tehdä harvemmin
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Jotta voitaisiin vähentää niille pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitusta, joihin ei sovelleta verovapautusta, jäsenvaltioiden olisi yksinkertaistettava arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröintiä ja tietojen kirjaamista ja säilyttämistä
  sekä pidennettävä verokausia, jotta arvonlisäveroilmoituksia tarvitsisi tehdä harvemmin
  .

| (15) | Jotta voitaisiin vähentää niille pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitusta, joihin ei sovelleta verovapautusta, jäsenvaltioiden olisi yksinkertaistettava arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröintiä ja tietojen kirjaamista ja säilyttämistä.
  Lisäksi komission olisi perustettava keskitetty palvelupiste arvonlisäveroilmoitusten tekemistä varten eri jäsenvaltioissa
  . |
| --- | --- |

(15)

Jotta voitaisiin vähentää niille pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitusta, joihin ei sovelleta verovapautusta, jäsenvaltioiden olisi yksinkertaistettava arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröintiä ja tietojen kirjaamista ja säilyttämistä.
  Lisäksi komission olisi perustettava keskitetty palvelupiste arvonlisäveroilmoitusten tekemistä varten eri jäsenvaltioissa
  .

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (17) | Tämän direktiivin tavoitteena on keventää pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitusta. Jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa tätä riittävällä tavalla, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Tämän direktiivin tavoitteena on keventää pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitusta. Jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa tätä riittävällä tavalla, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (17) | Tämän direktiivin tavoitteena on keventää pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitusta. Jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa tätä riittävällä tavalla, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
  Sääntöjen noudattamiseen liittyvistä menettelyistä seuraava arvonlisäveron valvonta on joka tapauksessa arvokas väline petosten torjuntaan, ja pienyrityksiä koskeva sääntöjen noudattamisesta aiheutuvan rasituksen keventäminen ei saa tapahtua alv-petosten torjunnan kustannuksella. |
| --- | --- |

(17)

Tämän direktiivin tavoitteena on keventää pienyrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitusta. Jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa tätä riittävällä tavalla, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
  Sääntöjen noudattamiseen liittyvistä menettelyistä seuraava arvonlisäveron valvonta on joka tapauksessa arvokas väline petosten torjuntaan, ja pienyrityksiä koskeva sääntöjen noudattamisesta aiheutuvan rasituksen keventäminen ei saa tapahtua alv-petosten torjunnan kustannuksella.

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

Direktiivi 2006/112/EY

284 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Ennen kuin pienyritys
  hyödyntää verovapautusta
  muissa jäsenvaltioissa
  ,
  sen on ilmoitettava siitä jäsenvaltiolle, johon se
  on
  sijoittautunut
  . | | Komissio perustaa verkkoportaalin, jonka kautta sellaisten pienyritysten
  ,
  jotka haluavat
  hyödyntää verovapautusta
  jossakin toisessa jäsenvaltiossa
  , on
  rekisteröidyttävä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Ennen kuin pienyritys
  hyödyntää verovapautusta
  muissa jäsenvaltioissa
  ,
  sen on ilmoitettava siitä jäsenvaltiolle, johon se
  on
  sijoittautunut
  .

Komissio perustaa verkkoportaalin, jonka kautta sellaisten pienyritysten
  ,
  jotka haluavat
  hyödyntää verovapautusta
  jossakin toisessa jäsenvaltiossa
  , on
  rekisteröidyttävä
  .

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

Direktiivi 2006/112/EY

284 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jos pienyritys hyödyntää verovapautusta muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, johon se on sijoittautunut, sijoittautumisjäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pienyritys ilmoittaa paikkansapitävästi vuosittaisen liikevaihtonsa unionissa ja vuosittaisen liikevaihtonsa jäsenvaltiossa, ja sijoittautumisjäsenvaltion on ilmoitettava asiasta niiden muiden asianomaisten jäsenvaltioiden veroviranomaisille, joissa pienyritys suorittaa palvelujen suorituksia tai tavaroiden luovutuksia.”; | | Jos pienyritys hyödyntää verovapautusta muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, johon se on sijoittautunut, sijoittautumisjäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pienyritys ilmoittaa paikkansapitävästi vuosittaisen liikevaihtonsa unionissa ja vuosittaisen liikevaihtonsa jäsenvaltiossa, ja sijoittautumisjäsenvaltion on ilmoitettava asiasta niiden muiden asianomaisten jäsenvaltioiden veroviranomaisille, joissa pienyritys suorittaa palvelujen suorituksia tai tavaroiden luovutuksia.
  Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että niillä on riittävät tiedot pienyritysten asemasta ja niiden osakkeenomistaja- ja omistussuhteista, jotta ne voivat varmistaa yritysten olevan pienyrityksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

Jos pienyritys hyödyntää verovapautusta muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, johon se on sijoittautunut, sijoittautumisjäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pienyritys ilmoittaa paikkansapitävästi vuosittaisen liikevaihtonsa unionissa ja vuosittaisen liikevaihtonsa jäsenvaltiossa, ja sijoittautumisjäsenvaltion on ilmoitettava asiasta niiden muiden asianomaisten jäsenvaltioiden veroviranomaisille, joissa pienyritys suorittaa palvelujen suorituksia tai tavaroiden luovutuksia.”;

Jos pienyritys hyödyntää verovapautusta muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, johon se on sijoittautunut, sijoittautumisjäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pienyritys ilmoittaa paikkansapitävästi vuosittaisen liikevaihtonsa unionissa ja vuosittaisen liikevaihtonsa jäsenvaltiossa, ja sijoittautumisjäsenvaltion on ilmoitettava asiasta niiden muiden asianomaisten jäsenvaltioiden veroviranomaisille, joissa pienyritys suorittaa palvelujen suorituksia tai tavaroiden luovutuksia.
  Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että niillä on riittävät tiedot pienyritysten asemasta ja niiden osakkeenomistaja- ja omistussuhteista, jotta ne voivat varmistaa yritysten olevan pienyrityksiä.

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta

Direktiivi 2006/112/EY

288 a artikla – 1 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jos pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa ylittää jonakin myöhempänä kalenterivuonna 284 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun verovapautuksen raja-arvon, pienyrityksen on edelleen voitava hyödyntää
  kyseistä vuotta
  koskevaa verovapautusta edellyttäen, että pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa
  kyseisenä
  vuonna ei ylitä 284 artiklan 1 kohdassa vahvistettua raja-arvoa yli
  50
  prosentilla. | | Jos pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa ylittää jonakin myöhempänä kalenterivuonna 284 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun verovapautuksen raja-arvon, pienyrityksen on edelleen voitava hyödyntää
  kahta lisävuotta
  koskevaa verovapautusta edellyttäen, että pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa
  kyseisinä kahtena
  vuonna ei ylitä 284 artiklan 1 kohdassa vahvistettua raja-arvoa yli
  33
  prosentilla. |

Komission teksti

Tarkistus

Jos pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa ylittää jonakin myöhempänä kalenterivuonna 284 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun verovapautuksen raja-arvon, pienyrityksen on edelleen voitava hyödyntää
  kyseistä vuotta
  koskevaa verovapautusta edellyttäen, että pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa
  kyseisenä
  vuonna ei ylitä 284 artiklan 1 kohdassa vahvistettua raja-arvoa yli
  50
  prosentilla.

Jos pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa ylittää jonakin myöhempänä kalenterivuonna 284 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun verovapautuksen raja-arvon, pienyrityksen on edelleen voitava hyödyntää
  kahta lisävuotta
  koskevaa verovapautusta edellyttäen, että pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa
  kyseisinä kahtena
  vuonna ei ylitä 284 artiklan 1 kohdassa vahvistettua raja-arvoa yli
  33
  prosentilla.

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (17) | 17) kumotaan 291–
  294
  artikla; |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

17) kumotaan 291–
  294
  artikla;

| (17) | 17) kumotaan 291
  ja 292
  artikla; |
| --- | --- |

(17)

17) kumotaan 291
  ja 292
  artikla;

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 17 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2006/112/EY

293 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Tämän direktiivin antamisesta alkaen joka neljäs vuosi komissio antaa jäsenvaltioilta saamiensa tietojen perusteella kertomuksen neuvostolle tämän luvun säännösten soveltamisesta, ja ottaen huomioon tarpeen lähentää kansallisia säännöksiä, liittää tarvittaessa kertomukseensa ehdotuksia seuraavilta aloilta:






  1) | pienten yritysten erityisjärjestelmän parantamisesta; |

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tämän direktiivin antamisesta alkaen joka neljäs vuosi komissio antaa jäsenvaltioilta saamiensa tietojen perusteella kertomuksen neuvostolle tämän luvun säännösten soveltamisesta, ja ottaen huomioon tarpeen lähentää kansallisia säännöksiä, liittää tarvittaessa kertomukseensa ehdotuksia seuraavilta aloilta:

1)

pienten yritysten erityisjärjestelmän parantamisesta;

| 2) | kansallisten järjestelmien mukauttamisesta vapautusten ja asteittaisten verohelpotusten osalta; |
| --- | --- |

2)

kansallisten järjestelmien mukauttamisesta vapautusten ja asteittaisten verohelpotusten osalta;

| 3) | edellä 2 jaksossa säädettyjen raja-arvojen mukauttamisesta. |
| --- | --- |

3)

edellä 2 jaksossa säädettyjen raja-arvojen mukauttamisesta.

| 17 a) | Korvataan 293 artiklan 1 kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

17 a)

”Tämän direktiivin antamisesta alkaen joka neljäs vuosi komissio antaa jäsenvaltioilta saamiensa tietojen perusteella kertomuksen
  Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle tämän luvun säännösten soveltamisesta, ja ottaen huomioon tarpeen lähentää kansallisia säännöksiä, liittää tarvittaessa kertomukseensa ehdotuksia seuraavilta aloilta:

| i) | pienyritysten erityisjärjestelmän parantaminen; |
| --- | --- |

i)

pienyritysten erityisjärjestelmän parantaminen;

| ii) | kansallisten järjestelmien mukauttaminen vapautusten osalta ja mahdollisuus yhdenmukaistaa vapautusten raja-arvoja koko unionissa; |
| --- | --- |

ii)

kansallisten järjestelmien mukauttaminen vapautusten osalta ja mahdollisuus yhdenmukaistaa vapautusten raja-arvoja koko unionissa;

| iii) | edellä 2 jaksossa säädettyjen raja-arvojen mukauttaminen.
  ” |
| --- | --- |

iii)

edellä 2 jaksossa säädettyjen raja-arvojen mukauttaminen.
  ”

Tarkistus 16

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 17 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 17 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | 17 b) | Kumotaan 294 artikla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

17 b)

Kumotaan 294 artikla;

Tarkistus 17

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

Direktiivi 2006/112/EY

294 e artikla

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 294 e artikla


  Jäsenvaltiot voivat vapauttaa
  verosta vapautetut pienyritykset 250 artiklassa säädetystä velvollisuudesta antaa arvonlisäveroilmoitus.


  Jos tätä vaihtoehtoa ei käytetä, jäsenvaltioiden
  on sallittava, että tällaiset pienyritykset antavat yksinkertaistetun arvonlisäveroilmoituksen, joka kattaa kalenterivuoden pituisen kauden. Pienyritykset voivat kuitenkin valita 252 artiklan mukaisesti vahvistetun verokauden soveltamisen. | | 294 e artikla


  Jäsenvaltioiden on vapautettava
  verosta vapautetut pienyritykset 250 artiklassa säädetystä velvollisuudesta antaa arvonlisäveroilmoitus,
  tai niiden
  on sallittava, että
  verosta vapautetut
  pienyritykset
  esittävät 250 artiklassa tarkoitetun
  yksinkertaistetun arvonlisäveroilmoituksen, joka
  sisältää ainakin seuraavat tiedot: kannettava arvonlisävero, vähennettävä arvonlisävero, arvonlisäveron (maksettavan tai saatavan) nettosumma, ostotapahtumien kokonaisarvo ja myyntitapahtumien kokonaisarvo kalenterivuoden pituiselta kaudelta.
  Pienyritykset voivat kuitenkin valita 252 artiklan mukaisesti vahvistetun verokauden soveltamisen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

294 e artikla

Jäsenvaltiot voivat vapauttaa
  verosta vapautetut pienyritykset 250 artiklassa säädetystä velvollisuudesta antaa arvonlisäveroilmoitus.

Jos tätä vaihtoehtoa ei käytetä, jäsenvaltioiden
  on sallittava, että tällaiset pienyritykset antavat yksinkertaistetun arvonlisäveroilmoituksen, joka kattaa kalenterivuoden pituisen kauden. Pienyritykset voivat kuitenkin valita 252 artiklan mukaisesti vahvistetun verokauden soveltamisen.

294 e artikla

Jäsenvaltioiden on vapautettava
  verosta vapautetut pienyritykset 250 artiklassa säädetystä velvollisuudesta antaa arvonlisäveroilmoitus,
  tai niiden
  on sallittava, että
  verosta vapautetut
  pienyritykset
  esittävät 250 artiklassa tarkoitetun
  yksinkertaistetun arvonlisäveroilmoituksen, joka
  sisältää ainakin seuraavat tiedot: kannettava arvonlisävero, vähennettävä arvonlisävero, arvonlisäveron (maksettavan tai saatavan) nettosumma, ostotapahtumien kokonaisarvo ja myyntitapahtumien kokonaisarvo kalenterivuoden pituiselta kaudelta.
  Pienyritykset voivat kuitenkin valita 252 artiklan mukaisesti vahvistetun verokauden soveltamisen.

Tarkistus 18

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

Direktiivi 2006/112/EY

294 i artikla

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 294 i artikla


  Pienyritysten arvonlisäveroilmoituksen on katettava kalenterivuoden pituinen verokausi. Pienyritykset voivat kuitenkin valita 252 artiklan mukaisesti vahvistetun verokauden soveltamisen. | | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

294 i artikla

Pienyritysten arvonlisäveroilmoituksen on katettava kalenterivuoden pituinen verokausi. Pienyritykset voivat kuitenkin valita 252 artiklan mukaisesti vahvistetun verokauden soveltamisen.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 19

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

Direktiivi 2006/112/EY

294 i a artikla (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | 294 i a artikla


  Komissio perustaa keskitetyn palvelupisteen, jonka avulla pienyritykset voivat tehdä arvonlisäveroilmoituksia eri jäsenvaltioissa, joissa ne toimivat. Arvonlisäveron kantamisesta vastaa sijoittautumisjäsenvaltio. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

294 i a artikla

Komissio perustaa keskitetyn palvelupisteen, jonka avulla pienyritykset voivat tehdä arvonlisäveroilmoituksia eri jäsenvaltioissa, joissa ne toimivat. Arvonlisäveron kantamisesta vastaa sijoittautumisjäsenvaltio.

Tarkistus 20

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 18 alakohta

Direktiivi 2006/112/EY

294 j artikla

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 294 j artikla


  Sen estämättä, mitä 206 artiklassa säädetään, jäsenvaltiot eivät saa vaatia pienyrityksiä suorittamaan ennakkomaksuja.”; | | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

294 j artikla

Sen estämättä, mitä 206 artiklassa säädetään, jäsenvaltiot eivät saa vaatia pienyrityksiä suorittamaan ennakkomaksuja.”;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 21

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 a artikla (uusi)

1 a artikla (uusi)

Asetus (EU) N:o 904/2010

31 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 1.   1. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on huolehdittava siitä, että henkilöillä, joita yhteisönsisäiset tavaroiden luovutukset tai palvelujen suoritukset koskevat, sekä sijoittautumattomilla verovelvollisilla, jotka suorittavat televiestintäpalveluja, radio- ja televisiolähetyspalveluja ja sähköisesti suoritettavia palveluja, erityisesti niitä, joita tarkoitetaan direktiivin 2006/112/EY liitteessä II, on oikeus saada tällaisia liiketoimia varten vahvistus sähköisesti kenen tahansa tietyn henkilön arvonlisäverotunnisteen voimassaolosta sekä siihen liittyvästä nimestä ja osoitteesta. Näiden tietojen on oltava yhdenmukaiset 17 artiklassa tarkoitettujen samojen tietojen kanssa. | | 1 a artikla


  Muutetaan asetus (EU) N:o 904/2010 seuraavasti:




  Korvataan 31 artiklan 1 kohta seuraavasti:




  ”1.   Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on huolehdittava siitä, että henkilöillä, joita yhteisönsisäiset tavaroiden luovutukset tai palvelujen suoritukset koskevat, sekä sijoittautumattomilla verovelvollisilla, jotka suorittavat televiestintäpalveluja, radio- ja televisiolähetyspalveluja ja sähköisesti suoritettavia palveluja, erityisesti niitä, joita tarkoitetaan direktiivin 2006/112/EY liitteessä II, on oikeus saada tällaisia liiketoimia varten vahvistus sähköisesti kenen tahansa tietyn henkilön arvonlisäverotunnisteen voimassaolosta sekä siihen liittyvästä nimestä ja osoitteesta. Näiden tietojen on oltava yhdenmukaiset 17 artiklassa tarkoitettujen samojen tietojen kanssa.
  ALV-tietojen vaihtojärjestelmässä (VIES) on täsmennettävä, käyttävätkö alv-vapautukseen oikeutetut pienyritykset alv-vapautusta vai eivät.
  ” |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   1. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on huolehdittava siitä, että henkilöillä, joita yhteisönsisäiset tavaroiden luovutukset tai palvelujen suoritukset koskevat, sekä sijoittautumattomilla verovelvollisilla, jotka suorittavat televiestintäpalveluja, radio- ja televisiolähetyspalveluja ja sähköisesti suoritettavia palveluja, erityisesti niitä, joita tarkoitetaan direktiivin 2006/112/EY liitteessä II, on oikeus saada tällaisia liiketoimia varten vahvistus sähköisesti kenen tahansa tietyn henkilön arvonlisäverotunnisteen voimassaolosta sekä siihen liittyvästä nimestä ja osoitteesta. Näiden tietojen on oltava yhdenmukaiset 17 artiklassa tarkoitettujen samojen tietojen kanssa.

1 a artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 904/2010 seuraavasti:

Korvataan 31 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on huolehdittava siitä, että henkilöillä, joita yhteisönsisäiset tavaroiden luovutukset tai palvelujen suoritukset koskevat, sekä sijoittautumattomilla verovelvollisilla, jotka suorittavat televiestintäpalveluja, radio- ja televisiolähetyspalveluja ja sähköisesti suoritettavia palveluja, erityisesti niitä, joita tarkoitetaan direktiivin 2006/112/EY liitteessä II, on oikeus saada tällaisia liiketoimia varten vahvistus sähköisesti kenen tahansa tietyn henkilön arvonlisäverotunnisteen voimassaolosta sekä siihen liittyvästä nimestä ja osoitteesta. Näiden tietojen on oltava yhdenmukaiset 17 artiklassa tarkoitettujen samojen tietojen kanssa.
  ALV-tietojen vaihtojärjestelmässä (VIES) on täsmennettävä, käyttävätkö alv-vapautukseen oikeutetut pienyritykset alv-vapautusta vai eivät.
  ”

Tarkistus 22

Tarkistus 22

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään
  30 päivänä kesäkuuta 2022
  . Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle. | | Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään
  31 päivänä joulukuuta 2019
  . Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään
  30 päivänä kesäkuuta 2022
  . Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle.

30 päivänä kesäkuuta 2022

Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään
  31 päivänä joulukuuta 2019
  . Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle.

31 päivänä joulukuuta 2019

Tarkistus 23

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä
  1 päivästä heinäkuuta 2022
  . | | Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä
  1 päivästä tammikuuta 2020
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä
  1 päivästä heinäkuuta 2022
  .

1 päivästä heinäkuuta 2022

Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä
  1 päivästä tammikuuta 2020
  .

1 päivästä tammikuuta 2020

---

(1)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle arvonlisäveroa koskevasta toimintasuunnitelmasta – Kohti EU: n yhtenäistä arvonlisäveroaluetta – aika tehdä päätöksiä (COM(2016)0148 final, 7.4.2016).

3

(4)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle alv-toimintasuunnitelman jatkotoimista – Kohti yhtenäistä EU: n alv-aluetta – Tekojen aika (COM(2017)0566 final, 4.10.2017).

4

(5)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle arvonlisäveroa koskevasta toimintasuunnitelmasta – Kohti EU: n yhtenäistä arvonlisäveroaluetta – aika tehdä päätöksiä (COM(2016)0148 final, 7.4.2016).

5

(6)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle alv-toimintasuunnitelman jatkotoimista – Kohti yhtenäistä EU: n alv-aluetta – Tekojen aika (COM(2017)0566 final, 4.10.2017).

6

(7)  Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäverojärjestelmän tiettyjen sääntöjen yhdenmukaistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi sekä lopullisen järjestelmän käyttöön ottamiseksi jäsenvaltioiden välisen kaupan verotusta varten (COM(2017)0569 final, 4.10.2017).

7

(8)  Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäverojärjestelmän tiettyjen sääntöjen yhdenmukaistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi sekä lopullisen järjestelmän käyttöön ottamiseksi jäsenvaltioiden välisen kaupan verotusta varten (COM(2017)0569 final, 4.10.2017).

8

(9)  Komission suositus 2003/361/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

9

(10)  Komission suositus 2003/361/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

10

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/216 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/216

---

P8_TA(2018)0320

Täytäntöönpanopäätös uusien psykoaktiivisten aineiden syklopropyylifentanyylin ja metoksiasetyylifentanyylin saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 luonnoksesta neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi uusien psykoaktiivisten aineiden N-fenyyli-N-[1-(2-fenyylietyyli)piperidin-4-yyli]syklopropaanikarboksamidi (syklopropyylifentanyyli) ja 2-metoksi-N-fenyyli-N-[1- (2-fenyylietyyli)piperidin-4-yyli]asetamidi (metoksiasetyylifentanyyli) saattamisesta valvontatoimenpiteiden piiriin (09420/2018 – C8-0278/2018 – 2018/0118(NLE))

(Kuuleminen)

(2019/C 433/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston esityksen (09420/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston esityksen (09420/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0278/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0278/2018),

| — | ottaa huomioon uusia psykoaktiivisia aineita koskevasta tietojenvaihdosta, riskienarvioinnista ja valvonnasta 10. toukokuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/387/YOS (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uusia psykoaktiivisia aineita koskevasta tietojenvaihdosta, riskienarvioinnista ja valvonnasta 10. toukokuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/387/YOS (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0271/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0271/2018),

| 1. | hyväksyy neuvoston esityksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL L 127, 20.5.2005, s. 32.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/217 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/217

---

P8_TA(2018)0321

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto Bulgarian, Kreikan, Liettuan ja Puolan avustamiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Bulgarian, Kreikan, Liettuan ja Puolan avustamiseksi (COM(2018)0360 – C8-0245/2018 – 2018/2078(BUD))

(2019/C 433/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0360 – C8-0245/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0360 – C8-0245/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 10 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2) ja erityisesti sen 10 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 11 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 11 kohdan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0272/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0272/2018),

| 1. | pitää päätöstä myönteisenä, sillä se on osoitus unionin solidaarisuudesta luonnonkatastrofeista kärsineitä unionin kansalaisia ja alueita kohtaan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että on tarpeen myöntää luonnonkatastrofeista kärsineille alueille kiireellisesti taloudellista apua Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, ja pitää valitettavana, että niin moni menetti luonnonkatastrofeissa henkensä unionissa vuonna 2017; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa parantamaan edelleen varojen käyttöönottoa koskevaa menettelyä ja siten lyhentämään hakemuksen tekemisestä maksamiseen kuluvaa aikaa; muistuttaa, että korvausten nopea maksaminen edunsaajille on erittäin tärkeää paikallisyhteisöille, paikallisviranomaisille ja heidän luottamukselleen unionin yhteisvastuullisuutta kohtaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | antaa tukensa jäsenvaltioille, jotka hyödyntävät Euroopan rakenne- ja investointirahastoja katastrofien koettelemien alueiden jälleenrakentamiseen; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioiden tätä tarkoitusta varten pyytämää kumppanuussopimusten määrärahojen uudelleen kohdentamista ja hyväksymään sen pikaisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita käyttämään rahastosta myönnetyn rahoitusosuuden avoimesti ja takaamaan varojen oikeudenmukaisen jakautumisen kärsimään joutuneilla alueilla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Bulgarialle, Kreikalle, Liettualle ja Puolalle

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2018/1505.)

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/220 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/220

---

P8_TA(2018)0322

Esitys lisätalousarvioksi nro 4/2018: Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto Bulgarian, Kreikan, Liettuan ja Puolan avustamiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. syyskuuta 2018 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4/2018 varainhoitovuodeksi 2018 oheisasiakirjaksi ehdotukseen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Bulgarian, Kreikan, Liettuan ja Puolan avustamiseksi (11738/2018 – C8-0395/2018 – 2018/2082(BUD))

(2019/C 433/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 41 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 41 artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (2) kumoamisesta 18 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 ja erityisesti sen 44 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (2) kumoamisesta 18 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 ja erityisesti sen 44 artiklan,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2017 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2017 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2018 (3),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (4) (rahoituskehysasetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (4) (rahoituskehysasetus),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (6),

| — | ottaa huomioon komission 31. toukokuuta 2018 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 4/2018 (COM(2018)0361), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 31. toukokuuta 2018 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 4/2018 (COM(2018)0361),

| — | ottaa huomioon neuvoston 4. syyskuuta 2018 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 4/2018 (11738/2018 – C8-0395/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 4. syyskuuta 2018 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 4/2018 (11738/2018 – C8-0395/2018),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 88 ja 91 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 88 ja 91 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0273/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0273/2018),

| A. | ottaa huomioon, että esitys lisätalousarvioksi nro 4/2018 liittyy ehdotukseen ottaa käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoja avun antamiseksi vuonna 2017 Bulgariassa ja Liettuassa esiintyneiden tulvien vuoksi, Kreikassa Kosin saarella tapahtuneiden maanjäristysten vuoksi sekä Puolassa riehuneiden myrskyjen vuoksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että esitys lisätalousarvioksi nro 4/2018 liittyy ehdotukseen ottaa käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoja avun antamiseksi vuonna 2017 Bulgariassa ja Liettuassa esiintyneiden tulvien vuoksi, Kreikassa Kosin saarella tapahtuneiden maanjäristysten vuoksi sekä Puolassa riehuneiden myrskyjen vuoksi;

| B. | ottaa huomioon, että komissio ehdottaa näin ollen, että vuoden 2018 talousarviota tarkistetaan ja lisätään momentille 13 06 01 ”Apu jäsenvaltioille sellaisen suuren luonnonkatastrofin yhteydessä, jolla on vakavia vaikutuksia elinoloihin, luonnonympäristöön tai talouselämään”33 992 206 euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komissio ehdottaa näin ollen, että vuoden 2018 talousarviota tarkistetaan ja lisätään momentille 13 06 01 ”Apu jäsenvaltioille sellaisen suuren luonnonkatastrofin yhteydessä, jolla on vakavia vaikutuksia elinoloihin, luonnonympäristöön tai talouselämään”33 992 206 euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina;

| C. | ottaa huomioon, että koska Euroopan unionin solidaarisuusrahasto on rahoituskehysasetuksessa tarkoitettu erityisrahoitusväline, asianomaisia maksusitoumus- ja maksumäärärahoja ei tule sisällyttää monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettuihin enimmäismääriin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että koska Euroopan unionin solidaarisuusrahasto on rahoituskehysasetuksessa tarkoitettu erityisrahoitusväline, asianomaisia maksusitoumus- ja maksumäärärahoja ei tule sisällyttää monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettuihin enimmäismääriin;

| 1. | hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 4/2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 4/2018 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUVL L 57, 28.2.2018.

(4)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(6)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/222 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/222

---

P8_TA(2018)0328

Euroopan solidaarisuusjoukot ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevasta oikeudellisesta kehyksestä sekä asetusten (EU) N:o 1288/2013, (EU) N:o 1293/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1306/2013 sekä päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta (COM(2017)0262 – C8-0162/2017 – 2017/0102(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 433/30)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0262), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0262),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 165 artiklan 4 kohdan ja 166 artiklan 4 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0162/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 165 artiklan 4 kohdan ja 166 artiklan 4 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0162/2017),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan solidaarisuusjoukoista (2017/2629(RSP)) (1) , |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan solidaarisuusjoukoista (2017/2629(RSP)) (1) ,

| — | ottaa huomioon Tšekin senaatin, Espanjan parlamentin ja Portugalin parlamentin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tšekin senaatin, Espanjan parlamentin ja Portugalin parlamentin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. lokakuuta 2017 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. lokakuuta 2017 antaman lausunnon (2),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon Euroopan vapaaehtoistoiminnan teemavuoden 2011 puitteissa laaditun Euroopan vapaaehtoistoiminnan toimenpideohjelman (PAVE) ja siihen liittyvän vuonna 2015 annetun EYV2011-viisivuotisraportin ”Helping Hands”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan vapaaehtoistoiminnan teemavuoden 2011 puitteissa laaditun Euroopan vapaaehtoistoiminnan toimenpideohjelman (PAVE) ja siihen liittyvän vuonna 2015 annetun EYV2011-viisivuotisraportin ”Helping Hands”,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 27. kesäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 27. kesäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, budjettivaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A8-0060/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, budjettivaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A8-0060/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy tähän päätöslauselmaan liitetyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 298, 23.8.2018, s. 68.

(2)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 160.

---

P8_TC1-COD(2017)0102

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevasta oikeudellisesta kehyksestä sekä asetuksen (EU) N:o 1288/2013, asetuksen (EU) N:o 1293/2013 ja päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2018/1475.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN, NEUVOSTON JA KOMISSION YHTEINEN LAUSUMA

Ohjelman toteuttamiseen vuosina 2019 ja 2020 osoitettavista määrärahoista 80 prosenttia olisi asetettava käyttöön yksinomaan uudelleenkohdentamalla kohdennetusti monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 alaotsakkeen 1a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky) määrärahoja sekä uudelleenkohdentamalla unionin pelastuspalvelumekanismin ja Life-ohjelman määrärahoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta budjettivallan käyttäjän valtuuksia. Erasmus+ -ohjelmasta ei pidä uudelleenkohdentaa määrärahoja komission ehdotuksessa (COM(2017)0262) mainittujen 231 800 000 EUR määrien lisäksi.

Ohjelman toteuttamiseen vuosina 2019 ja 2020 osoitettavista määrärahoista loput 20 prosenttia olisi otettava monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 alaotsakkeessa 1a (Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky) käytettävissä olevista liikkumavaroista.

Osapuolten yhteisestä sopimuksesta komissio varmistaa, että tarvittavat määrärahat osoitetaan käyttöön tavanomaisessa vuotuisessa talousarviomenettelyssä tasapainoisesti ja harkitsevasti.

---

KOMISSION LAUSUMA

Komissio vahvistaa, ettei päätöstä käyttää komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen varattuja määrärahoja yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen mukaisesti (etenkin uudelleenkohdentamalla Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston määrärahoja) Euroopan solidaarisuusjoukkojen rahoittamiseen vuonna 2018 käytetä komissiossa ennakkotapauksena vuoden 2020 jälkeisistä Euroopan solidaarisuusjoukoista annettavaa ehdotusta (COM(2018)0440) varten.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/225 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/225

---

P8_TA(2018)0329

Rakenneuudistusten tukiohjelma: rahoituspuitteet ja yleistavoite ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/825 muuttamisesta rakenneuudistusten tukiohjelman rahoituspuitteiden kasvattamiseksi ja sen yleistavoitteen mukauttamiseksi (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 433/31)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0825), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0825),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 175 artiklan ja 197 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0433/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 175 artiklan ja 197 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0433/2017),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 14. maaliskuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 14. maaliskuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 3. huhtikuuta 2018 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 3. huhtikuuta 2018 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 18. heinäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 18. heinäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnot (A8-0227/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnot (A8-0227/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 53.

(2)  EUVL C 247, 13.7.2018, s. 54.

---

P8_TC1-COD(2017)0334

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 11. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi asetuksen (EU) 2017/825 muuttamisesta rakenneuudistusten tukiohjelman rahoituspuitteiden kasvattamiseksi ja sen yleistavoitteen mukauttamiseksi

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2018/1671.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN, NEUVOSTON JA KOMISSION YHTEINEN LAUSUMA

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat budjettivallan käyttäjän valtuuksia rajoittamatta sopineet rakenneuudistusten tukiohjelman rahoituspuitteiden kasvattamisen rahoittamisesta seuraavaa:

| 1. | 40 miljoonaa euroa rahoitetaan monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 b (Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus) kuuluvasta SRSP:n budjettikohdasta (13 08 01) ottamalla käyttöön maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavara monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 14 artiklan mukaisesti SEUT-sopimuksen 314 artiklan mukaisessa talousarviomenettelyssä. |
| --- | --- |

1.

40 miljoonaa euroa rahoitetaan monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 b (Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus) kuuluvasta SRSP:n budjettikohdasta (13 08 01) ottamalla käyttöön maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavara monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 14 artiklan mukaisesti SEUT-sopimuksen 314 artiklan mukaisessa talousarviomenettelyssä.

| 2. | 40 miljoonaa euroa rahoitetaan monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 2 (Kestävä kasvu: luonnonvarat) kuuluvasta SRSP:n budjettikohdasta (13 08 02) kohdentamalla uudelleen muita kuin teknisen avun ja maaseudun kehittämisen määrärahoja otsakkeen sisällä ja käyttämättä liikkumavaroja. Tällaisten uudelleenkohdennusten tarkat lähteet täsmennetään myöhemmin ottaen huomioon vuoden 2019 talousarviota koskevassa talousarviomenettelyssä käytävät neuvottelut. |
| --- | --- |

2.

40 miljoonaa euroa rahoitetaan monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 2 (Kestävä kasvu: luonnonvarat) kuuluvasta SRSP:n budjettikohdasta (13 08 02) kohdentamalla uudelleen muita kuin teknisen avun ja maaseudun kehittämisen määrärahoja otsakkeen sisällä ja käyttämättä liikkumavaroja. Tällaisten uudelleenkohdennusten tarkat lähteet täsmennetään myöhemmin ottaen huomioon vuoden 2019 talousarviota koskevassa talousarviomenettelyssä käytävät neuvottelut.

---

KOMISSION LAUSUMA

(julkaistavaksi Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa)

Oikaisukirjelmässä esitykseen unionin varainhoitovuoden 2019 yleiseksi talousarvioksi komissio tarkastelee ja ehdottaa 40 miljoonan euron kohdentamista uudelleen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 2 (Kestävä kasvu: luonnonvarat).

Komissio aikoo ehdottaa sitoumusten kokonaisliikkumavaran käyttöönottoa monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 14 artiklan mukaisesti osana Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan mukaista vuoden 2020 talousarviomenettelyä.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/228 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/228

---

P8_TA(2018)0330

Horisontti 2020 -puiteohjelmaa täydentävä Euratom-ohjelma *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 11. syyskuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2019–2020) (COM(2017)0698 – C8-0009/2018 – 2017/0312(NLE))

(Kuuleminen)

(2019/C 433/32)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2017)0698), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2017)0698),

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0009/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0009/2018),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A8-0258/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A8-0258/2018),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 a artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (4) | Jotta voidaan varmistaa ydinalan tutkimuksen jatkuvuus yhteisön tasolla, on tarpeen vahvistaa yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma, jäljempänä ’Euratom-ohjelma’, 1 päivän tammikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliselle ajalle. Euratom-ohjelmalla olisi oltava samat tavoitteet kuin vuosien 2014–2018 ohjelmalla ja sen olisi tuettava samaa toimintaa ja käytettävä samaa toteuttamistapaa, joka on osoittautunut tehokkaaksi ja tarkoituksenmukaiseksi ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Jotta voidaan varmistaa ydinalan tutkimuksen jatkuvuus yhteisön tasolla, on tarpeen vahvistaa yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma, jäljempänä ’Euratom-ohjelma’, 1 päivän tammikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliselle ajalle. Euratom-ohjelmalla olisi oltava samat tavoitteet kuin vuosien 2014–2018 ohjelmalla ja sen olisi tuettava samaa toimintaa ja käytettävä samaa toteuttamistapaa, joka on osoittautunut tehokkaaksi ja tarkoituksenmukaiseksi ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

| (4) | Jotta voidaan varmistaa ydinalan tutkimuksen jatkuvuus yhteisön tasolla
  ja saavuttaa alan tavoitteet
  , on tarpeen vahvistaa yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma, jäljempänä ’Euratom-ohjelma’, 1 päivän tammikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliselle ajalle. Euratom-ohjelmalla olisi oltava samat tavoitteet kuin vuosien 2014–2018 ohjelmalla ja sen olisi tuettava samaa toimintaa ja käytettävä samaa toteuttamistapaa, joka on osoittautunut tehokkaaksi ja tarkoituksenmukaiseksi ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

(4)

Jotta voidaan varmistaa ydinalan tutkimuksen jatkuvuus yhteisön tasolla
  ja saavuttaa alan tavoitteet
  , on tarpeen vahvistaa yhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma, jäljempänä ’Euratom-ohjelma’, 1 päivän tammikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliselle ajalle. Euratom-ohjelmalla olisi oltava samat tavoitteet kuin vuosien 2014–2018 ohjelmalla ja sen olisi tuettava samaa toimintaa ja käytettävä samaa toteuttamistapaa, joka on osoittautunut tehokkaaksi ja tarkoituksenmukaiseksi ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (6) | Ydinenergia voi potentiaalisesti vaikuttaa energiahuoltoon ja taloudelliseen kehitykseen, mutta toisaalta vakavat ydinonnettomuudet voivat vaarantaa ihmisten terveyden. Euratom-ohjelmassa olisi sen vuoksi kiinnitettävä mahdollisimman suurta huomiota ydinturvallisuuteen ja tarvittaessa turva- ja varmuusjärjestelyihin, joita Yhteinen tutkimuskeskus (Joint Research Centre), jäljempänä ’JRC’, käsittelee. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Ydinenergia voi potentiaalisesti vaikuttaa energiahuoltoon ja taloudelliseen kehitykseen, mutta toisaalta vakavat ydinonnettomuudet voivat vaarantaa ihmisten terveyden. Euratom-ohjelmassa olisi sen vuoksi kiinnitettävä mahdollisimman suurta huomiota ydinturvallisuuteen ja tarvittaessa turva- ja varmuusjärjestelyihin, joita Yhteinen tutkimuskeskus (Joint Research Centre), jäljempänä ’JRC’, käsittelee.

| (6) | Ydinenergia voi potentiaalisesti vaikuttaa energiahuoltoon ja taloudelliseen kehitykseen, mutta toisaalta vakavat ydinonnettomuudet voivat
  keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä
  vaarantaa ihmisten terveyden
  ja ympäristön
  . Euratom-ohjelmassa olisi sen vuoksi kiinnitettävä mahdollisimman suurta huomiota ydinturvallisuuteen ja tarvittaessa turva- ja varmuusjärjestelyihin, joita Yhteinen tutkimuskeskus (Joint Research Centre), jäljempänä ’JRC’, käsittelee. |
| --- | --- |

(6)

Ydinenergia voi potentiaalisesti vaikuttaa energiahuoltoon ja taloudelliseen kehitykseen, mutta toisaalta vakavat ydinonnettomuudet voivat
  keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä
  vaarantaa ihmisten terveyden
  ja ympäristön
  . Euratom-ohjelmassa olisi sen vuoksi kiinnitettävä mahdollisimman suurta huomiota ydinturvallisuuteen ja tarvittaessa turva- ja varmuusjärjestelyihin, joita Yhteinen tutkimuskeskus (Joint Research Centre), jäljempänä ’JRC’, käsittelee.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (7) | Neuvoston 28 päivänä helmikuuta 2008 Brysselissä pidetyn istunnon päätelmissä esitetyllä Euroopan strategisella energiateknologiasuunnitelmalla, jäljempänä ’SET-suunnitelma’, vauhditetaan
  vähähiilisten energiateknologioiden valikoiman kehittämistä
  . Eurooppa-neuvosto sopi 4 päivänä helmikuuta 2011 pitämässään kokouksessa, että unioni ja sen jäsenvaltiot edistävät investointeja uusiutuviin energialähteisiin sekä turvallisiin ja kestäviin vähähiilisiin teknologioihin ja keskittyvät SET-suunnitelmassa asetettujen, teknologiaa koskevien ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen. Kukin jäsenvaltio voi vapaasti päättää, mitä teknologiaa se tukee. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Neuvoston 28 päivänä helmikuuta 2008 Brysselissä pidetyn istunnon päätelmissä esitetyllä Euroopan strategisella energiateknologiasuunnitelmalla, jäljempänä ’SET-suunnitelma’, vauhditetaan
  vähähiilisten energiateknologioiden valikoiman kehittämistä
  . Eurooppa-neuvosto sopi 4 päivänä helmikuuta 2011 pitämässään kokouksessa, että unioni ja sen jäsenvaltiot edistävät investointeja uusiutuviin energialähteisiin sekä turvallisiin ja kestäviin vähähiilisiin teknologioihin ja keskittyvät SET-suunnitelmassa asetettujen, teknologiaa koskevien ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen. Kukin jäsenvaltio voi vapaasti päättää, mitä teknologiaa se tukee.

| (7) | Neuvoston 28 päivänä helmikuuta 2008 Brysselissä pidetyn istunnon päätelmissä esitetyllä Euroopan strategisella energiateknologiasuunnitelmalla, jäljempänä ’SET-suunnitelma’, vauhditetaan
  innovointia Euroopan edistyneen vähähiilisen teknologian alalla
  . Eurooppa-neuvosto sopi 4 päivänä helmikuuta 2011 pitämässään kokouksessa, että unioni ja sen jäsenvaltiot edistävät investointeja uusiutuviin energialähteisiin sekä turvallisiin ja kestäviin vähähiilisiin teknologioihin,
  mukaan lukien ydinvoima
  , ja keskittyvät SET-suunnitelmassa asetettujen, teknologiaa koskevien ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen.
  SET-suunnitelman toimen 10 (ydinala) tavoitteena on säilyttää ydinreaktoreiden ja niihin liittyvän polttoainekierron turvallisuuden korkea taso toiminnan ja käytöstäpoiston aikana, samalla kun parannetaan tehokkuutta
  . Kukin jäsenvaltio voi vapaasti päättää, mitä teknologiaa se tukee. |
| --- | --- |

(7)

Neuvoston 28 päivänä helmikuuta 2008 Brysselissä pidetyn istunnon päätelmissä esitetyllä Euroopan strategisella energiateknologiasuunnitelmalla, jäljempänä ’SET-suunnitelma’, vauhditetaan
  innovointia Euroopan edistyneen vähähiilisen teknologian alalla
  . Eurooppa-neuvosto sopi 4 päivänä helmikuuta 2011 pitämässään kokouksessa, että unioni ja sen jäsenvaltiot edistävät investointeja uusiutuviin energialähteisiin sekä turvallisiin ja kestäviin vähähiilisiin teknologioihin,
  mukaan lukien ydinvoima
  , ja keskittyvät SET-suunnitelmassa asetettujen, teknologiaa koskevien ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen.
  SET-suunnitelman toimen 10 (ydinala) tavoitteena on säilyttää ydinreaktoreiden ja niihin liittyvän polttoainekierron turvallisuuden korkea taso toiminnan ja käytöstäpoiston aikana, samalla kun parannetaan tehokkuutta
  . Kukin jäsenvaltio voi vapaasti päättää, mitä teknologiaa se tukee.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (8) | Koska kaikilla jäsenvaltioilla on ydinlaitoksia tai ne käyttävät radioaktiivisia materiaaleja erityisesti lääketieteellisiin tarkoituksiin, neuvosto on todennut 1 ja 2 päivänä joulukuuta 2008 Brysselissä pidetyssä istunnossa antamissaan päätelmissä, että ydinalan osaamista on pidettävä jatkuvasti yllä erityisesti asianmukaisella koulutuksella,
  joka kytkeytyy tutkimukseen
  ja
  jota koordinoidaan yhteisön tasolla
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Koska kaikilla jäsenvaltioilla on ydinlaitoksia tai ne käyttävät radioaktiivisia materiaaleja erityisesti lääketieteellisiin tarkoituksiin, neuvosto on todennut 1 ja 2 päivänä joulukuuta 2008 Brysselissä pidetyssä istunnossa antamissaan päätelmissä, että ydinalan osaamista on pidettävä jatkuvasti yllä erityisesti asianmukaisella koulutuksella,
  joka kytkeytyy tutkimukseen
  ja
  jota koordinoidaan yhteisön tasolla
  .

| (8) | Koska kaikilla jäsenvaltioilla on ydinlaitoksia tai ne käyttävät radioaktiivisia materiaaleja erityisesti lääketieteellisiin tarkoituksiin, neuvosto on todennut 1 ja 2 päivänä joulukuuta 2008 Brysselissä pidetyssä istunnossa antamissaan päätelmissä, että ydinalan osaamista on pidettävä jatkuvasti yllä erityisesti asianmukaisella koulutuksella,
  jota annetaan kaikilla tasoilla
  , ja
  Euroopan tason tutkimushankkeiden asianmukaisella yhteensovittamisella
  . |
| --- | --- |

(8)

Koska kaikilla jäsenvaltioilla on ydinlaitoksia tai ne käyttävät radioaktiivisia materiaaleja erityisesti lääketieteellisiin tarkoituksiin, neuvosto on todennut 1 ja 2 päivänä joulukuuta 2008 Brysselissä pidetyssä istunnossa antamissaan päätelmissä, että ydinalan osaamista on pidettävä jatkuvasti yllä erityisesti asianmukaisella koulutuksella,
  jota annetaan kaikilla tasoilla
  , ja
  Euroopan tason tutkimushankkeiden asianmukaisella yhteensovittamisella
  .

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (9) | Kunkin jäsenvaltion asiana on valita, hyödyntääkö se ydinvoimaa, mutta on myös todettava, että
  ydinenergialla
  on
  eri
  jäsenvaltioissa
  erilainen merkitys
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Kunkin jäsenvaltion asiana on valita, hyödyntääkö se ydinvoimaa, mutta on myös todettava, että
  ydinenergialla
  on
  eri
  jäsenvaltioissa
  erilainen merkitys
  .

| (9) | Kunkin jäsenvaltion asiana on valita, hyödyntääkö se ydinvoimaa, mutta on myös todettava, että
  ydinalan tutkimuksella
  on
  tärkeä asema kaikissa
  jäsenvaltioissa,
  etenkin ihmisten terveyden alalla
  . |
| --- | --- |

(9)

Kunkin jäsenvaltion asiana on valita, hyödyntääkö se ydinvoimaa, mutta on myös todettava, että
  ydinalan tutkimuksella
  on
  tärkeä asema kaikissa
  jäsenvaltioissa,
  etenkin ihmisten terveyden alalla
  .

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (11) | Jotta fuusiosta voi tulla uskottava vaihtoehto kaupallisessa energiantuotannossa, on ensinnäkin tarpeen huolehtia siitä, että ITERin rakentaminen saatetaan päätökseen aikataulun mukaisesti ja että sen toiminta aloitetaan onnistuneesti. Toiseksi on tarpeen laatia kunnianhimoinen mutta realistinen etenemissuunnitelma sähköntuotannon aloittamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää Euroopan fuusio-ohjelman suuntaamista niin, että perustetaan yhteinen toimintaohjelma, jolla tämä etenemissuunnitelma pannaan täytäntöön. Jotta käynnissä olevan fuusiotutkimustoiminnan saavutukset ja fuusioalan sidosryhmien pitkäaikaiset sitoumukset kuten myös niiden välinen yhteistyö voitaisiin turvata, on varmistettava yhteisön tuen jatkuvuus. Olisi keskityttävä enemmän ensisijaisesti ITERiä tukeviin toimiin mutta myös demonstraatioreaktorin kehittämiseen, mukaan lukien tarvittaessa yksityisen sektorin aiempaa laajempi osallistuminen. Tämä rationalisointi ja uudelleensuuntaaminen olisi toteutettava vaarantamatta Euroopan johtajuutta fuusiotutkimusyhteisössä. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Jotta fuusiosta voi tulla uskottava vaihtoehto kaupallisessa energiantuotannossa, on ensinnäkin tarpeen huolehtia siitä, että ITERin rakentaminen saatetaan päätökseen aikataulun mukaisesti ja että sen toiminta aloitetaan onnistuneesti. Toiseksi on tarpeen laatia kunnianhimoinen mutta realistinen etenemissuunnitelma sähköntuotannon aloittamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää Euroopan fuusio-ohjelman suuntaamista niin, että perustetaan yhteinen toimintaohjelma, jolla tämä etenemissuunnitelma pannaan täytäntöön. Jotta käynnissä olevan fuusiotutkimustoiminnan saavutukset ja fuusioalan sidosryhmien pitkäaikaiset sitoumukset kuten myös niiden välinen yhteistyö voitaisiin turvata, on varmistettava yhteisön tuen jatkuvuus. Olisi keskityttävä enemmän ensisijaisesti ITERiä tukeviin toimiin mutta myös demonstraatioreaktorin kehittämiseen, mukaan lukien tarvittaessa yksityisen sektorin aiempaa laajempi osallistuminen. Tämä rationalisointi ja uudelleensuuntaaminen olisi toteutettava vaarantamatta Euroopan johtajuutta fuusiotutkimusyhteisössä.

| (11) | Jotta fuusiosta voi tulla uskottava vaihtoehto kaupallisessa energiantuotannossa, on ensinnäkin tarpeen huolehtia siitä, että ITERin rakentaminen saatetaan päätökseen aikataulun mukaisesti ja että sen toiminta aloitetaan onnistuneesti,
  mitä voidaan edistää merkittävästi Euratom-ohjelmalla
  . Toiseksi on tarpeen laatia kunnianhimoinen mutta realistinen etenemissuunnitelma sähköntuotannon aloittamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää Euroopan fuusio-ohjelman suuntaamista niin, että perustetaan yhteinen toimintaohjelma, jolla tämä etenemissuunnitelma pannaan täytäntöön. Jotta käynnissä olevan fuusiotutkimustoiminnan saavutukset ja fuusioalan sidosryhmien pitkäaikaiset sitoumukset kuten myös niiden välinen yhteistyö voitaisiin turvata, on varmistettava yhteisön tuen jatkuvuus
  pitkällä aikavälillä
  . Olisi keskityttävä enemmän ensisijaisesti ITERiä tukeviin toimiin mutta myös demonstraatioreaktorin kehittämiseen, mukaan lukien tarvittaessa yksityisen sektorin aiempaa laajempi osallistuminen. Tämä rationalisointi ja uudelleensuuntaaminen olisi toteutettava vaarantamatta Euroopan johtajuutta fuusiotutkimusyhteisössä. |
| --- | --- |

(11)

Jotta fuusiosta voi tulla uskottava vaihtoehto kaupallisessa energiantuotannossa, on ensinnäkin tarpeen huolehtia siitä, että ITERin rakentaminen saatetaan päätökseen aikataulun mukaisesti ja että sen toiminta aloitetaan onnistuneesti,
  mitä voidaan edistää merkittävästi Euratom-ohjelmalla
  . Toiseksi on tarpeen laatia kunnianhimoinen mutta realistinen etenemissuunnitelma sähköntuotannon aloittamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää Euroopan fuusio-ohjelman suuntaamista niin, että perustetaan yhteinen toimintaohjelma, jolla tämä etenemissuunnitelma pannaan täytäntöön. Jotta käynnissä olevan fuusiotutkimustoiminnan saavutukset ja fuusioalan sidosryhmien pitkäaikaiset sitoumukset kuten myös niiden välinen yhteistyö voitaisiin turvata, on varmistettava yhteisön tuen jatkuvuus
  pitkällä aikavälillä
  . Olisi keskityttävä enemmän ensisijaisesti ITERiä tukeviin toimiin mutta myös demonstraatioreaktorin kehittämiseen, mukaan lukien tarvittaessa yksityisen sektorin aiempaa laajempi osallistuminen. Tämä rationalisointi ja uudelleensuuntaaminen olisi toteutettava vaarantamatta Euroopan johtajuutta fuusiotutkimusyhteisössä.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (12) | JRC:n olisi edelleen tarjottava riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknologista tukea yhteisön politiikkojen laatimiselle, kehittämiselle, täytäntöönpanolle ja seurannalle erityisesti ydinturvallisuuteen sekä turva- ja varmuusjärjestelyihin liittyvässä tutkimuksessa ja koulutuksessa. Henkilöresurssien optimoimiseksi ja päällekkäisen tutkimustoiminnan välttämiseksi unionissa olisi kaikki JRC:n toteuttamat uudet toimet analysoitava niiden johdonmukaisuuden tarkistamiseksi jäsenvaltioissa jo olemassa olevien toimien kanssa. Horisontti 2020 -puiteohjelman turvallisuusnäkökohdat olisi rajattava JRC:n suoriin toimiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

JRC:n olisi edelleen tarjottava riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknologista tukea yhteisön politiikkojen laatimiselle, kehittämiselle, täytäntöönpanolle ja seurannalle erityisesti ydinturvallisuuteen sekä turva- ja varmuusjärjestelyihin liittyvässä tutkimuksessa ja koulutuksessa. Henkilöresurssien optimoimiseksi ja päällekkäisen tutkimustoiminnan välttämiseksi unionissa olisi kaikki JRC:n toteuttamat uudet toimet analysoitava niiden johdonmukaisuuden tarkistamiseksi jäsenvaltioissa jo olemassa olevien toimien kanssa. Horisontti 2020 -puiteohjelman turvallisuusnäkökohdat olisi rajattava JRC:n suoriin toimiin.

| (12) | JRC:n olisi edelleen tarjottava riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknologista tukea yhteisön politiikkojen laatimiselle, kehittämiselle, täytäntöönpanolle ja seurannalle erityisesti ydinturvallisuuteen sekä turva- ja varmuusjärjestelyihin,
  ydinmateriaalivalvontaan ja ydinaseiden leviämisen estämiseen
  liittyvässä tutkimuksessa ja koulutuksessa. Henkilöresurssien optimoimiseksi ja päällekkäisen tutkimustoiminnan välttämiseksi unionissa olisi kaikki JRC:n toteuttamat uudet toimet analysoitava niiden johdonmukaisuuden tarkistamiseksi jäsenvaltioissa jo olemassa olevien toimien kanssa. Horisontti 2020 -puiteohjelman turvallisuusnäkökohdat olisi rajattava JRC:n suoriin toimiin. |
| --- | --- |

(12)

JRC:n olisi edelleen tarjottava riippumatonta asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknologista tukea yhteisön politiikkojen laatimiselle, kehittämiselle, täytäntöönpanolle ja seurannalle erityisesti ydinturvallisuuteen sekä turva- ja varmuusjärjestelyihin,
  ydinmateriaalivalvontaan ja ydinaseiden leviämisen estämiseen
  liittyvässä tutkimuksessa ja koulutuksessa. Henkilöresurssien optimoimiseksi ja päällekkäisen tutkimustoiminnan välttämiseksi unionissa olisi kaikki JRC:n toteuttamat uudet toimet analysoitava niiden johdonmukaisuuden tarkistamiseksi jäsenvaltioissa jo olemassa olevien toimien kanssa. Horisontti 2020 -puiteohjelman turvallisuusnäkökohdat olisi rajattava JRC:n suoriin toimiin.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (14) | Kaikkien jäsenvaltioiden edun vuoksi unionin tehtävänä on kehittää kehys, jolla tuetaan yhteistä ydinfissioteknologioiden pioneeritutkimusta ja niihin liittyvän tietämyksen luomista ja säilyttämistä ja jossa kiinnitetään erityistä huomiota turvallisuuteen, turva- ja varmuusjärjestelyihin, säteilysuojeluun ja ydinaseiden leviämisen estämiseen. Tämä edellyttää puolueetonta tutkimustietoa, jonka tuottamiseen JRC voi osallistua keskeisellä tavalla. Tämä on tuotu esille komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 6 päivänä lokakuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni”, jossa komissio on esittänyt aikomuksensa hankkia entistä vankempaa tutkimustietoa poliittisen päätöksenteon perustaksi hyödyntämällä JRC:tä. JRC aikoo vastata tähän haasteeseen keskittämällä ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan tutkimuksensa unionin politiikan painopisteisiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Kaikkien jäsenvaltioiden edun vuoksi unionin tehtävänä on kehittää kehys, jolla tuetaan yhteistä ydinfissioteknologioiden pioneeritutkimusta ja niihin liittyvän tietämyksen luomista ja säilyttämistä ja jossa kiinnitetään erityistä huomiota turvallisuuteen, turva- ja varmuusjärjestelyihin, säteilysuojeluun ja ydinaseiden leviämisen estämiseen. Tämä edellyttää puolueetonta tutkimustietoa, jonka tuottamiseen JRC voi osallistua keskeisellä tavalla. Tämä on tuotu esille komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 6 päivänä lokakuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni”, jossa komissio on esittänyt aikomuksensa hankkia entistä vankempaa tutkimustietoa poliittisen päätöksenteon perustaksi hyödyntämällä JRC:tä. JRC aikoo vastata tähän haasteeseen keskittämällä ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan tutkimuksensa unionin politiikan painopisteisiin.

| (14) | Kaikkien jäsenvaltioiden edun vuoksi unionin tehtävänä on kehittää kehys, jolla tuetaan yhteistä ydinfissioteknologioiden pioneeritutkimusta ja niihin liittyvän tietämyksen luomista ja säilyttämistä ja jossa kiinnitetään erityistä huomiota turvallisuuteen, turva- ja varmuusjärjestelyihin,
  ydinjätteen käsittelyyn
  , säteilysuojeluun ja ydinaseiden leviämisen estämiseen. Tämä edellyttää puolueetonta tutkimustietoa, jonka tuottamiseen JRC voi osallistua keskeisellä tavalla. Tämä on tuotu esille komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 6 päivänä lokakuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni”, jossa komissio on esittänyt aikomuksensa hankkia entistä vankempaa tutkimustietoa poliittisen päätöksenteon perustaksi hyödyntämällä JRC:tä. JRC aikoo vastata tähän haasteeseen keskittämällä ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan tutkimuksensa unionin politiikan painopisteisiin. |
| --- | --- |

(14)

Kaikkien jäsenvaltioiden edun vuoksi unionin tehtävänä on kehittää kehys, jolla tuetaan yhteistä ydinfissioteknologioiden pioneeritutkimusta ja niihin liittyvän tietämyksen luomista ja säilyttämistä ja jossa kiinnitetään erityistä huomiota turvallisuuteen, turva- ja varmuusjärjestelyihin,
  ydinjätteen käsittelyyn
  , säteilysuojeluun ja ydinaseiden leviämisen estämiseen. Tämä edellyttää puolueetonta tutkimustietoa, jonka tuottamiseen JRC voi osallistua keskeisellä tavalla. Tämä on tuotu esille komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 6 päivänä lokakuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni”, jossa komissio on esittänyt aikomuksensa hankkia entistä vankempaa tutkimustietoa poliittisen päätöksenteon perustaksi hyödyntämällä JRC:tä. JRC aikoo vastata tähän haasteeseen keskittämällä ydinturvallisuutta ja turva- ja varmuusjärjestelyjä koskevan tutkimuksensa unionin politiikan painopisteisiin.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (15) | Jotta voitaisiin tiivistää tieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita ja vahvistaa kansalaisten luottamusta tieteeseen, Euratom-ohjelmassa olisi
  edistettävä kansalaisten
  ja
  kansalaisyhteiskunnan asiantuntevaa osallistumista
  tutkimus- ja innovaatiokysymyksiin edistämällä tiedekasvatusta, asettamalla tieteellinen tietämys helpommin saataville, kehittämällä vastuullisia tutkimus- ja innovaatiolinjauksia, joissa otetaan huomioon kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan huolenaiheet ja odotukset, sekä helpottamalla kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista Euratom-ohjelman toimiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Jotta voitaisiin tiivistää tieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita ja vahvistaa kansalaisten luottamusta tieteeseen, Euratom-ohjelmassa olisi
  edistettävä kansalaisten
  ja
  kansalaisyhteiskunnan asiantuntevaa osallistumista
  tutkimus- ja innovaatiokysymyksiin edistämällä tiedekasvatusta, asettamalla tieteellinen tietämys helpommin saataville, kehittämällä vastuullisia tutkimus- ja innovaatiolinjauksia, joissa otetaan huomioon kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan huolenaiheet ja odotukset, sekä helpottamalla kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista Euratom-ohjelman toimiin.

| (15) | Jotta voitaisiin tiivistää tieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita ja vahvistaa kansalaisten luottamusta tieteeseen, Euratom-ohjelmassa olisi
  varmistettava parempi tiedottaminen, jotta kansalaiset
  ja
  kansalaisyhteiskunta voivat osallistua asiantuntevasti
  tutkimus- ja innovaatiokysymyksiin,
  mikä toteutetaan
  edistämällä tiedekasvatusta, asettamalla tieteellinen tietämys helpommin saataville, kehittämällä vastuullisia tutkimus- ja innovaatiolinjauksia, joissa otetaan huomioon kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan huolenaiheet ja odotukset, sekä helpottamalla kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista Euratom-ohjelman toimiin. |
| --- | --- |

(15)

Jotta voitaisiin tiivistää tieteen ja yhteiskunnan välisiä suhteita ja vahvistaa kansalaisten luottamusta tieteeseen, Euratom-ohjelmassa olisi
  varmistettava parempi tiedottaminen, jotta kansalaiset
  ja
  kansalaisyhteiskunta voivat osallistua asiantuntevasti
  tutkimus- ja innovaatiokysymyksiin,
  mikä toteutetaan
  edistämällä tiedekasvatusta, asettamalla tieteellinen tietämys helpommin saataville, kehittämällä vastuullisia tutkimus- ja innovaatiolinjauksia, joissa otetaan huomioon kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan huolenaiheet ja odotukset, sekä helpottamalla kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista Euratom-ohjelman toimiin.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (17) | Komissio
  sekä Euroopan talous- ja
  sosiaalikomitea järjestivät
  Brysselissä 26 ja 27 päivänä helmikuuta 2013
  symposiumin
  , jonka aiheena olivat ydinfissiotutkimuksen hyödyt ja rajoitukset vähähiilisen energian kannalta.
  Symposiumia edelsi
  monialainen tutkimus, johon osallistui muun muassa energian, talouden ja yhteiskuntatieteiden alojen asiantuntijoita. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Komissio
  sekä Euroopan talous- ja
  sosiaalikomitea järjestivät
  Brysselissä 26 ja 27 päivänä helmikuuta 2013
  symposiumin
  , jonka aiheena olivat ydinfissiotutkimuksen hyödyt ja rajoitukset vähähiilisen energian kannalta.
  Symposiumia edelsi
  monialainen tutkimus, johon osallistui muun muassa energian, talouden ja yhteiskuntatieteiden alojen asiantuntijoita.

| (17) | Komission
  sekä Euroopan talous- ja
  sosiaalikomitean
  Brysselissä 26 ja 27 päivänä helmikuuta 2013
  järjestämässä symposiumissa
  , jonka aiheena olivat ydinfissiotutkimuksen hyödyt ja rajoitukset vähähiilisen energian kannalta
  ja jota
  edelsi monialainen tutkimus, johon osallistui muun muassa energian, talouden ja yhteiskuntatieteiden alojen asiantuntijoita,
  keskustelujen tuloksena todettiin, että ydinalan tutkimusta, mukaan lukien fissiotutkimusta, on jatkettava Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

(17)

Komission
  sekä Euroopan talous- ja
  sosiaalikomitean
  Brysselissä 26 ja 27 päivänä helmikuuta 2013
  järjestämässä symposiumissa
  , jonka aiheena olivat ydinfissiotutkimuksen hyödyt ja rajoitukset vähähiilisen energian kannalta
  ja jota
  edelsi monialainen tutkimus, johon osallistui muun muassa energian, talouden ja yhteiskuntatieteiden alojen asiantuntijoita,
  keskustelujen tuloksena todettiin, että ydinalan tutkimusta, mukaan lukien fissiotutkimusta, on jatkettava Euroopan tasolla.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (18) | Euratom-ohjelman olisi osaltaan lisättävä tutkijan ammatin houkuttelevuutta unionissa. Eurooppalainen tutkijoiden peruskirja ja tutkijoiden työhönoton säännöstö (1) sekä eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa määritellyt muut asiaan liittyvät ohjeet olisi otettava asianmukaisesti huomioon kunnioittaen kuitenkin niiden vapaaehtoista luonnetta. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Euratom-ohjelman olisi osaltaan lisättävä tutkijan ammatin houkuttelevuutta unionissa. Eurooppalainen tutkijoiden peruskirja ja tutkijoiden työhönoton säännöstö (1) sekä eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa määritellyt muut asiaan liittyvät ohjeet olisi otettava asianmukaisesti huomioon kunnioittaen kuitenkin niiden vapaaehtoista luonnetta.

| (18) | Euratom-ohjelman olisi osaltaan lisättävä tutkijan ammatin houkuttelevuutta unionissa
  ja kannustettava nuoria mukaan alan tutkimukseen
  . Eurooppalainen tutkijoiden peruskirja ja tutkijoiden työhönoton säännöstö (2) sekä eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa määritellyt muut asiaan liittyvät ohjeet olisi otettava asianmukaisesti huomioon kunnioittaen kuitenkin niiden vapaaehtoista luonnetta. |
| --- | --- |

(18)

Euratom-ohjelman olisi osaltaan lisättävä tutkijan ammatin houkuttelevuutta unionissa
  ja kannustettava nuoria mukaan alan tutkimukseen
  . Eurooppalainen tutkijoiden peruskirja ja tutkijoiden työhönoton säännöstö (2) sekä eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa määritellyt muut asiaan liittyvät ohjeet olisi otettava asianmukaisesti huomioon kunnioittaen kuitenkin niiden vapaaehtoista luonnetta.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (19) | Euratom-ohjelmaan
  sisältyvissä toimissa
  olisi
  pyrittävä edistämään
  naisten ja miesten tasa-arvoa tutkimuksessa ja innovoinnissa
  puuttumalla
  erityisesti sukupuolten
  välisen
  epätasapainon taustalla oleviin syihin,
  hyödyntämällä
  täysimääräisesti sekä nais- että miestutkijoiden potentiaali
  ja ottamalla sukupuolten tasa-arvo huomioon hankkeiden sisällössä
  tutkimuksen laadun parantamiseksi ja innovoinnin edistämiseksi. Toimissa olisi myös pyrittävä soveltamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan mukaisia naisten ja miesten tasa-arvoa koskevia periaatteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Euratom-ohjelmaan
  sisältyvissä toimissa
  olisi
  pyrittävä edistämään
  naisten ja miesten tasa-arvoa tutkimuksessa ja innovoinnissa
  puuttumalla
  erityisesti sukupuolten
  välisen
  epätasapainon taustalla oleviin syihin,
  hyödyntämällä
  täysimääräisesti sekä nais- että miestutkijoiden potentiaali
  ja ottamalla sukupuolten tasa-arvo huomioon hankkeiden sisällössä
  tutkimuksen laadun parantamiseksi ja innovoinnin edistämiseksi. Toimissa olisi myös pyrittävä soveltamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan mukaisia naisten ja miesten tasa-arvoa koskevia periaatteita.

| (19) | Euratom-ohjelmaan
  sisältyvien toimien
  olisi
  oltava
  naisten ja miesten tasa-arvoa tutkimuksessa ja innovoinnissa
  koskevien periaatteiden mukaisia siten, että niissä puututaan
  erityisesti sukupuolten epätasapainon taustalla oleviin syihin
  ja hyödynnetään
  täysimääräisesti sekä nais- että miestutkijoiden potentiaali
  parantamalla heidän pääsyään tutkimusohjelmiin
  tutkimuksen laadun parantamiseksi ja innovoinnin edistämiseksi. Toimissa olisi myös pyrittävä soveltamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan mukaisia naisten ja miesten tasa-arvoa koskevia periaatteita. |
| --- | --- |

(19)

Euratom-ohjelmaan
  sisältyvien toimien
  olisi
  oltava
  naisten ja miesten tasa-arvoa tutkimuksessa ja innovoinnissa
  koskevien periaatteiden mukaisia siten, että niissä puututaan
  erityisesti sukupuolten epätasapainon taustalla oleviin syihin
  ja hyödynnetään
  täysimääräisesti sekä nais- että miestutkijoiden potentiaali
  parantamalla heidän pääsyään tutkimusohjelmiin
  tutkimuksen laadun parantamiseksi ja innovoinnin edistämiseksi. Toimissa olisi myös pyrittävä soveltamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan mukaisia naisten ja miesten tasa-arvoa koskevia periaatteita.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (20) | Euratom-ohjelmasta tuettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa olisi kunnioitettava eettisiä perusperiaatteita. Ohjelmassa olisi tarvittaessa otettava huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot energiakysymyksistä. Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 13 artikla ja
  vähennettävä
  eläinten
  käyttöä
  tutkimuksissa ja kokeissa pyrkien viime kädessä
  korvaamaan eläinten käyttö
  . Kaikki toimet olisi toteutettava siten, että varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Euratom-ohjelmasta tuettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa olisi kunnioitettava eettisiä perusperiaatteita. Ohjelmassa olisi tarvittaessa otettava huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot energiakysymyksistä. Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 13 artikla ja
  vähennettävä
  eläinten
  käyttöä
  tutkimuksissa ja kokeissa pyrkien viime kädessä
  korvaamaan eläinten käyttö
  . Kaikki toimet olisi toteutettava siten, että varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

| (20) | Euratom-ohjelmasta tuettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa olisi kunnioitettava eettisiä perusperiaatteita. Ohjelmassa olisi tarvittaessa otettava huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot energiakysymyksistä. Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 13 artikla ja
  korvattava
  eläinten
  käyttö
  tutkimuksissa ja kokeissa pyrkien viime kädessä
  sen kieltämiseen kokonaan
  . Kaikki toimet olisi toteutettava siten, että varmistetaan ihmisten terveyden
  mahdollisimman
  korkeatasoinen suojelu. |
| --- | --- |

(20)

Euratom-ohjelmasta tuettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa olisi kunnioitettava eettisiä perusperiaatteita. Ohjelmassa olisi tarvittaessa otettava huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot energiakysymyksistä. Tutkimustoiminnassa olisi myös otettava huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 13 artikla ja
  korvattava
  eläinten
  käyttö
  tutkimuksissa ja kokeissa pyrkien viime kädessä
  sen kieltämiseen kokonaan
  . Kaikki toimet olisi toteutettava siten, että varmistetaan ihmisten terveyden
  mahdollisimman
  korkeatasoinen suojelu.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (21) | Suurempaan vaikutukseen olisi pyrittävä myös yhdistämällä Euratom-ohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää unionin laajempia kilpailukykytavoitteita. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pienten ja keskisuurten yritysten osallistumiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Suurempaan vaikutukseen olisi pyrittävä myös yhdistämällä Euratom-ohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää unionin laajempia kilpailukykytavoitteita. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pienten ja keskisuurten yritysten osallistumiseen.

| (21) | Suurempaan vaikutukseen olisi pyrittävä myös yhdistämällä Euratom-ohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää unionin laajempia kilpailukykytavoitteita. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pienten ja keskisuurten yritysten osallistumiseen,
  mukaan lukien kyseisellä tutkimusalalla kehittymässä olevat uudet innovatiiviset toimijat
  . |
| --- | --- |

(21)

Suurempaan vaikutukseen olisi pyrittävä myös yhdistämällä Euratom-ohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää unionin laajempia kilpailukykytavoitteita. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pienten ja keskisuurten yritysten osallistumiseen,
  mukaan lukien kyseisellä tutkimusalalla kehittymässä olevat uudet innovatiiviset toimijat
  .

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (25) | Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa
  suojattava
  oikeasuhteisin toimenpitein,
  joihin kuuluvat
  sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja
  tarpeen mukaan
  seuraamukset. Tarkistetun valvontastrategian, jossa keskitytään virhemäärien alentamisen sijaan enemmänkin riskiperusteiseen valvontaan ja petostentorjuntaan, pitäisi keventää osallistujien valvontataakkaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa
  suojattava
  oikeasuhteisin toimenpitein,
  joihin kuuluvat
  sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja
  tarpeen mukaan
  seuraamukset. Tarkistetun valvontastrategian, jossa keskitytään virhemäärien alentamisen sijaan enemmänkin riskiperusteiseen valvontaan ja petostentorjuntaan, pitäisi keventää osallistujien valvontataakkaa.

| (25) | Unionin taloudellisia etuja olisi
  suojattava
  menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa oikeasuhteisin toimenpitein,
  joihin kuuluvat
  sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen
  yhteisten tarkastusmenettelyjen avulla
  sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja
  soveltuvin osin
  seuraamukset. Tarkistetun valvontastrategian, jossa keskitytään virhemäärien alentamisen sijaan enemmänkin riskiperusteiseen valvontaan ja petostentorjuntaan
  EU:n tasolla yhteisten periaatteiden ja kriteereiden perusteella
  , pitäisi keventää osallistujien valvontataakkaa. |
| --- | --- |

(25)

Unionin taloudellisia etuja olisi
  suojattava
  menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa oikeasuhteisin toimenpitein,
  joihin kuuluvat
  sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen
  yhteisten tarkastusmenettelyjen avulla
  sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja
  soveltuvin osin
  seuraamukset. Tarkistetun valvontastrategian, jossa keskitytään virhemäärien alentamisen sijaan enemmänkin riskiperusteiseen valvontaan ja petostentorjuntaan
  EU:n tasolla yhteisten periaatteiden ja kriteereiden perusteella
  , pitäisi keventää osallistujien valvontataakkaa.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (26) | On tärkeää varmistaa, että Euratom-ohjelman varainhoito on moitteetonta ja että ohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen. Samanaikaisesti on syytä varmistaa Euratom-ohjelman oikeusvarmuus ja
  helppo hyödynnettävyys
  kaikkien osallistujien kannalta. On tarpeen varmistaa, että noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, asiaan liittyviä säännöksiä sekä yksinkertaistamista ja parempaa sääntelyä koskevia vaatimuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

On tärkeää varmistaa, että Euratom-ohjelman varainhoito on moitteetonta ja että ohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen. Samanaikaisesti on syytä varmistaa Euratom-ohjelman oikeusvarmuus ja
  helppo hyödynnettävyys
  kaikkien osallistujien kannalta. On tarpeen varmistaa, että noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, asiaan liittyviä säännöksiä sekä yksinkertaistamista ja parempaa sääntelyä koskevia vaatimuksia.

| (26) | On tärkeää varmistaa, että Euratom-ohjelman varainhoito on moitteetonta ja että ohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen. Samanaikaisesti on syytä varmistaa Euratom-ohjelman oikeusvarmuus ja
  asianmukainen tiedottaminen mahdollisille edunsaajille, jotta voidaan parantaa hyödynnettävyyttä
  kaikkien osallistujien kannalta. On tarpeen varmistaa, että noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (4), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, asiaan liittyviä säännöksiä sekä yksinkertaistamista ja parempaa sääntelyä koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(26)

On tärkeää varmistaa, että Euratom-ohjelman varainhoito on moitteetonta ja että ohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen. Samanaikaisesti on syytä varmistaa Euratom-ohjelman oikeusvarmuus ja
  asianmukainen tiedottaminen mahdollisille edunsaajille, jotta voidaan parantaa hyödynnettävyyttä
  kaikkien osallistujien kannalta. On tarpeen varmistaa, että noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (4), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, asiaan liittyviä säännöksiä sekä yksinkertaistamista ja parempaa sääntelyä koskevia vaatimuksia.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (33) | Euratom-ohjelman tavoitteiden saavuttaminen toiminnan eri aloilla edellyttää monialaisten toimien tukemista sekä Euratom-ohjelman puitteissa että yhdessä Horisontti 2020 -puiteohjelman toimien kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(33)

Euratom-ohjelman tavoitteiden saavuttaminen toiminnan eri aloilla edellyttää monialaisten toimien tukemista sekä Euratom-ohjelman puitteissa että yhdessä Horisontti 2020 -puiteohjelman toimien kanssa.

| (33) | Euratom-ohjelman tavoitteiden saavuttaminen toiminnan eri aloilla edellyttää monialaisten toimien tukemista sekä Euratom-ohjelman puitteissa että yhdessä Horisontti 2020 -puiteohjelman toimien kanssa,
  joista esimerkkinä mainittakoon tutkijoiden liikkuvuutta tukevat Marie Skłodowska-Curie -toimet
  . |
| --- | --- |

(33)

Euratom-ohjelman tavoitteiden saavuttaminen toiminnan eri aloilla edellyttää monialaisten toimien tukemista sekä Euratom-ohjelman puitteissa että yhdessä Horisontti 2020 -puiteohjelman toimien kanssa,
  joista esimerkkinä mainittakoon tutkijoiden liikkuvuutta tukevat Marie Skłodowska-Curie -toimet
  .

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 1.   Euratom-ohjelman yleisenä tavoitteena on ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen toteuttaminen siten, että painopisteenä ydinturvallisuuden jatkuva parantaminen, turva- ja varmuusjärjestelyt ja säteilysuojelu, erityisesti, jotta
  voitaisiin edistää
  pitkällä aikavälillä energiajärjestelmän irtautumista hiilestä turvallisella, tehokkaalla ja varmalla tavalla. Yleinen tavoite toteutetaan liitteessä I määritetyillä suorilla ja epäsuorilla toimilla, joilla pyritään tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa määriteltyihin erityistavoitteisiin. | | 1.   Euratom-ohjelman yleisenä tavoitteena on ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen toteuttaminen siten, että painopisteenä ydinturvallisuuden jatkuva parantaminen, turva- ja varmuusjärjestelyt ja säteilysuojelu, erityisesti, jotta
  edistetään
  pitkällä aikavälillä energiajärjestelmän irtautumista hiilestä turvallisella, tehokkaalla ja varmalla tavalla. Yleinen tavoite toteutetaan liitteessä I määritetyillä suorilla ja epäsuorilla toimilla, joilla pyritään tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa määriteltyihin erityistavoitteisiin. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Euratom-ohjelman yleisenä tavoitteena on ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen toteuttaminen siten, että painopisteenä ydinturvallisuuden jatkuva parantaminen, turva- ja varmuusjärjestelyt ja säteilysuojelu, erityisesti, jotta
  voitaisiin edistää
  pitkällä aikavälillä energiajärjestelmän irtautumista hiilestä turvallisella, tehokkaalla ja varmalla tavalla. Yleinen tavoite toteutetaan liitteessä I määritetyillä suorilla ja epäsuorilla toimilla, joilla pyritään tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa määriteltyihin erityistavoitteisiin.

1.   Euratom-ohjelman yleisenä tavoitteena on ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen toteuttaminen siten, että painopisteenä ydinturvallisuuden jatkuva parantaminen, turva- ja varmuusjärjestelyt ja säteilysuojelu, erityisesti, jotta
  edistetään
  pitkällä aikavälillä energiajärjestelmän irtautumista hiilestä turvallisella, tehokkaalla ja varmalla tavalla. Yleinen tavoite toteutetaan liitteessä I määritetyillä suorilla ja epäsuorilla toimilla, joilla pyritään tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa määriteltyihin erityistavoitteisiin.

Tarkistus 19

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – a alakohta

3 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| a) | ydinjärjestelmien turvallisuuden tukeminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

ydinjärjestelmien turvallisuuden tukeminen;

| a) | ydinjärjestelmien turvallisuuden tukeminen
  muun muassa tekemällä rajatylittäviä rakenteellisia tarkastuksia, kun ydinlaitokset sijaitsevat toisen jäsenvaltion vastaisen yhden tai useamman kansallisen rajan läheisyydessä
  ; |
| --- | --- |

a)

ydinjärjestelmien turvallisuuden tukeminen
  muun muassa tekemällä rajatylittäviä rakenteellisia tarkastuksia, kun ydinlaitokset sijaitsevat toisen jäsenvaltion vastaisen yhden tai useamman kansallisen rajan läheisyydessä
  ;

muun muassa tekemällä rajatylittäviä rakenteellisia tarkastuksia, kun ydinlaitokset sijaitsevat toisen jäsenvaltion vastaisen yhden tai useamman kansallisen rajan läheisyydessä

Tarkistus 20

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – b alakohta

3 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| b) | loppujätteen huollon turvallisten pitemmän aikavälin ratkaisujen kehitystyön
  edistäminen;
  näihin
  kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

loppujätteen huollon turvallisten pitemmän aikavälin ratkaisujen kehitystyön
  edistäminen;
  näihin
  kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio;

loppujätteen huollon turvallisten pitemmän aikavälin ratkaisujen kehitystyön

näihin

| b) | EU:n tason yhteistyön ja kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön
  edistäminen
  määritettäessä ja kehitettäessä loppujätteen huollon turvallisia pitkän aikavälin ratkaisuja, joihin
  kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio; |
| --- | --- |

b)

EU:n tason yhteistyön ja kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön
  edistäminen
  määritettäessä ja kehitettäessä loppujätteen huollon turvallisia pitkän aikavälin ratkaisuja, joihin
  kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio;

EU:n tason yhteistyön ja kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön

määritettäessä ja kehitettäessä loppujätteen huollon turvallisia pitkän aikavälin ratkaisuja, joihin

Tarkistus 21

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – a alakohta

3 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| a) | ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinreaktoreiden ja -polttoaineen turvallisuus, ydinjätehuolto, johon kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio; käytöstäpoisto sekä hätätilavalmius; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinreaktoreiden ja -polttoaineen turvallisuus, ydinjätehuolto, johon kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio; käytöstäpoisto sekä hätätilavalmius;

| a) | ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinreaktoreiden ja -polttoaineen turvallisuus, ydinjätehuolto,
  jolla estetään epäsuotavat vaikutukset ihmisiin tai ympäristöön ja
  johon kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio; käytöstäpoisto sekä hätätilavalmius; |
| --- | --- |

a)

ydinturvallisuuden parantaminen, mukaan lukien ydinreaktoreiden ja -polttoaineen turvallisuus, ydinjätehuolto,
  jolla estetään epäsuotavat vaikutukset ihmisiin tai ympäristöön ja
  johon kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus, erottelu ja transmutaatio; käytöstäpoisto sekä hätätilavalmius;

jolla estetään epäsuotavat vaikutukset ihmisiin tai ympäristöön ja

Tarkistus 22

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b alakohta

3 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| b) | ydinalan turva- ja varmuusjärjestelyjen parantaminen, mukaan lukien ydinmateriaalivalvonta, ydinaseiden leviämisen estäminen, ydinmateriaalien laittoman kaupan torjunta ja forensinen ydinmateriaalitutkinta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

ydinalan turva- ja varmuusjärjestelyjen parantaminen, mukaan lukien ydinmateriaalivalvonta, ydinaseiden leviämisen estäminen, ydinmateriaalien laittoman kaupan torjunta ja forensinen ydinmateriaalitutkinta;

| b) | ydinalan turva- ja varmuusjärjestelyjen parantaminen, mukaan lukien ydinmateriaalivalvonta, ydinaseiden leviämisen estäminen, ydinmateriaalien laittoman kaupan torjunta ja forensinen ydinmateriaalitutkinta,
  lähdemateriaalien ja radioaktiivisen jätteen hävittäminen, ydinvoimaloihin kohdistuvien kyberhyökkäysten torjunta ja niihin kohdistuvien terrorismiriskien vähentäminen sekä rajatylittävät rakenteelliset tarkastukset, kun ydinlaitokset sijaitsevat toisen jäsenvaltion vastaisen yhden tai useamman kansallisen rajan läheisyydessä
  ; |
| --- | --- |

b)

ydinalan turva- ja varmuusjärjestelyjen parantaminen, mukaan lukien ydinmateriaalivalvonta, ydinaseiden leviämisen estäminen, ydinmateriaalien laittoman kaupan torjunta ja forensinen ydinmateriaalitutkinta,
  lähdemateriaalien ja radioaktiivisen jätteen hävittäminen, ydinvoimaloihin kohdistuvien kyberhyökkäysten torjunta ja niihin kohdistuvien terrorismiriskien vähentäminen sekä rajatylittävät rakenteelliset tarkastukset, kun ydinlaitokset sijaitsevat toisen jäsenvaltion vastaisen yhden tai useamman kansallisen rajan läheisyydessä
  ;

lähdemateriaalien ja radioaktiivisen jätteen hävittäminen, ydinvoimaloihin kohdistuvien kyberhyökkäysten torjunta ja niihin kohdistuvien terrorismiriskien vähentäminen sekä rajatylittävät rakenteelliset tarkastukset, kun ydinlaitokset sijaitsevat toisen jäsenvaltion vastaisen yhden tai useamman kansallisen rajan läheisyydessä

Tarkistus 23

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – d alakohta

3 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – d alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| d) | tietämyksen hallinnan ja koulutuksen edistäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

tietämyksen hallinnan ja koulutuksen edistäminen;

| d) | tietämyksen hallinnan ja koulutuksen edistäminen,
  mukaan lukien pitkän aikavälin ammatillinen koulutus, jossa otetaan huomioon uusien teknologioiden mahdollistama pysyvä kehitys
  ; |
| --- | --- |

d)

tietämyksen hallinnan ja koulutuksen edistäminen,
  mukaan lukien pitkän aikavälin ammatillinen koulutus, jossa otetaan huomioon uusien teknologioiden mahdollistama pysyvä kehitys
  ;

mukaan lukien pitkän aikavälin ammatillinen koulutus, jossa otetaan huomioon uusien teknologioiden mahdollistama pysyvä kehitys

Tarkistus 24

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 4 kohta

3 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 4.   Euratom-ohjelman täytäntöönpanossa varmistetaan, että tuettavat painopistealueet ja toimet ovat merkityksellisiä muuttuvien tarpeiden kannalta ja että niissä otetaan huomioon tieteen, teknologian, innovoinnin, poliittisen päätöksenteon, markkinoiden ja yhteiskunnan muuttuva luonne tarkoituksena optimoida henkilöresurssit ja määrärahat sekä välttää ydinalan tutkimus- ja kehittämistoiminnan päällekkäisyys unionissa. | | 4.   Euratom-ohjelman täytäntöönpanossa varmistetaan, että tuettavat painopistealueet ja toimet ovat merkityksellisiä muuttuvien tarpeiden kannalta ja että niissä otetaan huomioon tieteen, teknologian, innovoinnin, poliittisen päätöksenteon,
  etenkin energia- ja ympäristöpolitiikkaa koskevan päätöksenteon
  , markkinoiden ja yhteiskunnan muuttuva luonne tarkoituksena optimoida henkilöresurssit ja määrärahat,
  lisätä nykyisten ohjelmien ja hankkeiden välistä synergiaa
  sekä välttää ydinalan tutkimus- ja kehittämistoiminnan päällekkäisyys unionissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Euratom-ohjelman täytäntöönpanossa varmistetaan, että tuettavat painopistealueet ja toimet ovat merkityksellisiä muuttuvien tarpeiden kannalta ja että niissä otetaan huomioon tieteen, teknologian, innovoinnin, poliittisen päätöksenteon, markkinoiden ja yhteiskunnan muuttuva luonne tarkoituksena optimoida henkilöresurssit ja määrärahat sekä välttää ydinalan tutkimus- ja kehittämistoiminnan päällekkäisyys unionissa.

4.   Euratom-ohjelman täytäntöönpanossa varmistetaan, että tuettavat painopistealueet ja toimet ovat merkityksellisiä muuttuvien tarpeiden kannalta ja että niissä otetaan huomioon tieteen, teknologian, innovoinnin, poliittisen päätöksenteon,
  etenkin energia- ja ympäristöpolitiikkaa koskevan päätöksenteon
  , markkinoiden ja yhteiskunnan muuttuva luonne tarkoituksena optimoida henkilöresurssit ja määrärahat,
  lisätä nykyisten ohjelmien ja hankkeiden välistä synergiaa
  sekä välttää ydinalan tutkimus- ja kehittämistoiminnan päällekkäisyys unionissa.

Tarkistus 25

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta

4 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 2.   Euratom-ohjelman rahoituskehyksestä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät ohjelman hallintoon ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin ja erityisesti selvityksiin ja asiantuntijatapaamisiin siltä osin kuin ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin. Lisäksi siitä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät tietojen käsittelyä ja vaihtoa palveleviin tietotekniikkaverkkoihin, sekä muita teknisen ja hallinnollisen tuen menoja, joita komissiolle aiheutuu Euratom-ohjelman hallinnosta. Jatkuvia ja toistuvia toimia, kuten valvontaa, tarkastusta ja tietotekniikkaverkostoja, varten tarvittavat menot katetaan 1 kohdassa määriteltyjen komission hallintomenojen rajoissa. | | 2.   Euratom-ohjelman rahoituskehyksestä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät ohjelman hallintoon ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin ja erityisesti selvityksiin ja asiantuntijatapaamisiin siltä osin kuin ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin. Lisäksi siitä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät tietojen käsittelyä ja vaihtoa palveleviin tietotekniikkaverkkoihin
  ja kyseisten verkkojen turvallisuuteen
  , sekä muita teknisen ja hallinnollisen tuen menoja, joita komissiolle aiheutuu Euratom-ohjelman hallinnosta. Jatkuvia ja toistuvia toimia, kuten valvontaa, tarkastusta ja tietotekniikkaverkostoja, varten tarvittavat menot katetaan 1 kohdassa määriteltyjen komission hallintomenojen rajoissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Euratom-ohjelman rahoituskehyksestä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät ohjelman hallintoon ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin ja erityisesti selvityksiin ja asiantuntijatapaamisiin siltä osin kuin ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin. Lisäksi siitä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät tietojen käsittelyä ja vaihtoa palveleviin tietotekniikkaverkkoihin, sekä muita teknisen ja hallinnollisen tuen menoja, joita komissiolle aiheutuu Euratom-ohjelman hallinnosta. Jatkuvia ja toistuvia toimia, kuten valvontaa, tarkastusta ja tietotekniikkaverkostoja, varten tarvittavat menot katetaan 1 kohdassa määriteltyjen komission hallintomenojen rajoissa.

2.   Euratom-ohjelman rahoituskehyksestä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät ohjelman hallintoon ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin ja erityisesti selvityksiin ja asiantuntijatapaamisiin siltä osin kuin ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin. Lisäksi siitä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät tietojen käsittelyä ja vaihtoa palveleviin tietotekniikkaverkkoihin
  ja kyseisten verkkojen turvallisuuteen
  , sekä muita teknisen ja hallinnollisen tuen menoja, joita komissiolle aiheutuu Euratom-ohjelman hallinnosta. Jatkuvia ja toistuvia toimia, kuten valvontaa, tarkastusta ja tietotekniikkaverkostoja, varten tarvittavat menot katetaan 1 kohdassa määriteltyjen komission hallintomenojen rajoissa.

Tarkistus 26

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – c alakohta

5 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| c) | seitsemänteen Euratom-puiteohjelmaan tai Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmaan (2014–2018) assosioituneet maat tai alueet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

seitsemänteen Euratom-puiteohjelmaan tai Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmaan (2014–2018) assosioituneet maat tai alueet.

| c) | seitsemänteen Euratom-puiteohjelmaan tai Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmaan (2014–2018) assosioituneet
  tai jäsenvaltiona osallistuneet
  maat tai alueet. |
| --- | --- |

c)

seitsemänteen Euratom-puiteohjelmaan tai Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelmaan (2014–2018) assosioituneet
  tai jäsenvaltiona osallistuneet
  maat tai alueet.

tai jäsenvaltiona osallistuneet

Tarkistus 27

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 3 kohta

11 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa työohjelmissa on otettava huomioon tieteen, teknologian ja innovoinnin nykytila kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla sekä alan poliittisen, yhteiskunnallisen ja markkinakehityksen nykytila. Näitä päivitetään tarpeen mukaan. | | 3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa työohjelmissa on otettava huomioon tieteen, teknologian ja innovoinnin nykytila kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla sekä alan poliittisen, yhteiskunnallisen ja markkinakehityksen nykytila. Näitä päivitetään tarpeen mukaan
  ja ottaen huomioon Euratom-ohjelmaa arvioimaan perustettujen komission riippumattomien asiantuntijaryhmien antamat asiaa koskevat suositukset
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa työohjelmissa on otettava huomioon tieteen, teknologian ja innovoinnin nykytila kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla sekä alan poliittisen, yhteiskunnallisen ja markkinakehityksen nykytila. Näitä päivitetään tarpeen mukaan.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa työohjelmissa on otettava huomioon tieteen, teknologian ja innovoinnin nykytila kansallisella, unionin ja kansainvälisellä tasolla sekä alan poliittisen, yhteiskunnallisen ja markkinakehityksen nykytila. Näitä päivitetään tarpeen mukaan
  ja ottaen huomioon Euratom-ohjelmaa arvioimaan perustettujen komission riippumattomien asiantuntijaryhmien antamat asiaa koskevat suositukset
  .

Tarkistus 28

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 1 kohta

15 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että varmistetaan pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, sekä yleensä yksityisen sektorin riittävä osallistuminen Euratom-ohjelmaan ja ohjelman asianmukainen innovaatiovaikutus niiden suhteen. Pk-yritysten osallistumisesta on tehtävä määrällinen ja laadullinen arviointi osana arviointi- ja seurantajärjestelyjä. | | Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että varmistetaan pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’,
  mukaan lukien kulloisenkin tutkimusalan kehittymässä olevat uudet innovatiiviset toimijat
  sekä yleensä yksityisen sektorin riittävä osallistuminen Euratom-ohjelmaan ja ohjelman asianmukainen innovaatiovaikutus niiden suhteen. Pk-yritysten osallistumisesta on tehtävä määrällinen ja laadullinen arviointi osana arviointi- ja seurantajärjestelyjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että varmistetaan pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, sekä yleensä yksityisen sektorin riittävä osallistuminen Euratom-ohjelmaan ja ohjelman asianmukainen innovaatiovaikutus niiden suhteen. Pk-yritysten osallistumisesta on tehtävä määrällinen ja laadullinen arviointi osana arviointi- ja seurantajärjestelyjä.

Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että varmistetaan pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’,
  mukaan lukien kulloisenkin tutkimusalan kehittymässä olevat uudet innovatiiviset toimijat
  sekä yleensä yksityisen sektorin riittävä osallistuminen Euratom-ohjelmaan ja ohjelman asianmukainen innovaatiovaikutus niiden suhteen. Pk-yritysten osallistumisesta on tehtävä määrällinen ja laadullinen arviointi osana arviointi- ja seurantajärjestelyjä.

mukaan lukien kulloisenkin tutkimusalan kehittymässä olevat uudet innovatiiviset toimijat

Tarkistus 29

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 2 kohta

21 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 2.   Komissio raportoi 1 kohdassa tarkoitetun seurannan tuloksista ja asettaa ne julkisesti saataville. | | 2.   Komissio raportoi 1 kohdassa tarkoitetun seurannan tuloksista ja asettaa ne julkisesti saataville
  ja toimittaa ne parlamentille
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Komissio raportoi 1 kohdassa tarkoitetun seurannan tuloksista ja asettaa ne julkisesti saataville.

2.   Komissio raportoi 1 kohdassa tarkoitetun seurannan tuloksista ja asettaa ne julkisesti saataville
  ja toimittaa ne parlamentille
  .

Tarkistus 30

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 2 kohta

Liite I – 2 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Ydinenergia
  on mukana yhtenä tekijänä keskustelussa, jota käydään keinoista
  ilmastonmuutoksen
  torjumiseksi
  ja Euroopan tuontienergiariippuvuuden
  vähentämiseksi
  . Pyrittäessä luomaan tulevaisuutta varten kestävää energiamuotojen yhdistelmää
  myös
  Euratom-ohjelmaan kuuluvilla tutkimustoimilla edistetään
  keskustelua, jota käydään ydinfissioenergian hyödyistä ja rajoituksista vähähiilisen energian kannalta
  . Parantamalla jatkuvasti ydinturvallisuutta kehittyneempi ydinteknologia voisi myös tarjota mahdollisuuksia parantaa merkittävästi tehokkuutta, tehostaa resurssien käyttöä ja tuottaa vähemmän jätettä kuin nykyisillä ratkaisuilla. Ydinturvallisuuteen liittyviin näkökohtiin kiinnitetään mahdollisimman laajaa huomiota. | | Ydinenergia
  edistää merkittävästi
  ilmastonmuutoksen
  torjumista
  ja Euroopan tuontienergiariippuvuuden
  vähentämistä
  . Pyrittäessä luomaan tulevaisuutta varten kestävää energiamuotojen yhdistelmää Euratom-ohjelmaan kuuluvilla tutkimustoimilla
  myös
  edistetään
  niiden teknologisten etujen säilyttämistä, joita ydinfissioenergialla on vähähiilisen talouden kannalta
  . Parantamalla jatkuvasti ydinturvallisuutta kehittyneempi ydinteknologia voisi myös tarjota mahdollisuuksia parantaa merkittävästi tehokkuutta, tehostaa resurssien käyttöä ja tuottaa vähemmän jätettä kuin nykyisillä ratkaisuilla. Ydinturvallisuuteen liittyviin näkökohtiin kiinnitetään mahdollisimman laajaa huomiota. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ydinenergia
  on mukana yhtenä tekijänä keskustelussa, jota käydään keinoista
  ilmastonmuutoksen
  torjumiseksi
  ja Euroopan tuontienergiariippuvuuden
  vähentämiseksi
  . Pyrittäessä luomaan tulevaisuutta varten kestävää energiamuotojen yhdistelmää
  myös
  Euratom-ohjelmaan kuuluvilla tutkimustoimilla edistetään
  keskustelua, jota käydään ydinfissioenergian hyödyistä ja rajoituksista vähähiilisen energian kannalta
  . Parantamalla jatkuvasti ydinturvallisuutta kehittyneempi ydinteknologia voisi myös tarjota mahdollisuuksia parantaa merkittävästi tehokkuutta, tehostaa resurssien käyttöä ja tuottaa vähemmän jätettä kuin nykyisillä ratkaisuilla. Ydinturvallisuuteen liittyviin näkökohtiin kiinnitetään mahdollisimman laajaa huomiota.

on mukana yhtenä tekijänä keskustelussa, jota käydään keinoista

torjumiseksi

vähentämiseksi

myös

keskustelua, jota käydään ydinfissioenergian hyödyistä ja rajoituksista vähähiilisen energian kannalta

Ydinenergia
  edistää merkittävästi
  ilmastonmuutoksen
  torjumista
  ja Euroopan tuontienergiariippuvuuden
  vähentämistä
  . Pyrittäessä luomaan tulevaisuutta varten kestävää energiamuotojen yhdistelmää Euratom-ohjelmaan kuuluvilla tutkimustoimilla
  myös
  edistetään
  niiden teknologisten etujen säilyttämistä, joita ydinfissioenergialla on vähähiilisen talouden kannalta
  . Parantamalla jatkuvasti ydinturvallisuutta kehittyneempi ydinteknologia voisi myös tarjota mahdollisuuksia parantaa merkittävästi tehokkuutta, tehostaa resurssien käyttöä ja tuottaa vähemmän jätettä kuin nykyisillä ratkaisuilla. Ydinturvallisuuteen liittyviin näkökohtiin kiinnitetään mahdollisimman laajaa huomiota.

edistää merkittävästi

torjumista

vähentämistä

myös

niiden teknologisten etujen säilyttämistä, joita ydinfissioenergialla on vähähiilisen talouden kannalta

Tarkistus 31

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 6 kohta – a alakohta – 2 alakohta

Liite I – 6 kohta – a alakohta – 2 alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Tuetaan yleisen tavoitteen mukaisesti yhteisiä tutkimustoimia, joiden kohteena on unionissa käytössä olevien reaktorijärjestelmien (mukaan lukien polttoainekiertolaitokset) turvallinen käyttö ja
  käytöstä poisto
  tai – siltä osin kuin se on tarpeen laaja-alaisen ydinturvallisuusasiantuntemuksen ylläpitämiseksi unionissa – tulevaisuudessa mahdollisesti käytettävien reaktorityyppien turvallinen käyttö.
  Toimissa keskitytään yksinomaan turvallisuusnäkökohtiin
  ,
  ja ne kattavat
  kaikki polttoainekiertoon liittyvät osa-alueet, kuten erottelun ja transmutaation. | | Tuetaan yleisen tavoitteen mukaisesti yhteisiä tutkimustoimia, joiden kohteena on unionissa käytössä olevien reaktorijärjestelmien (mukaan lukien polttoainekiertolaitokset) turvallinen käyttö ja
  käytöstäpoisto
  tai – siltä osin kuin se on tarpeen laaja-alaisen ydinturvallisuusasiantuntemuksen ylläpitämiseksi unionissa – tulevaisuudessa mahdollisesti käytettävien reaktorityyppien turvallinen käyttö,
  joka kattaa
  kaikki polttoainekiertoon liittyvät osa-alueet, kuten erottelun ja transmutaation. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tuetaan yleisen tavoitteen mukaisesti yhteisiä tutkimustoimia, joiden kohteena on unionissa käytössä olevien reaktorijärjestelmien (mukaan lukien polttoainekiertolaitokset) turvallinen käyttö ja
  käytöstä poisto
  tai – siltä osin kuin se on tarpeen laaja-alaisen ydinturvallisuusasiantuntemuksen ylläpitämiseksi unionissa – tulevaisuudessa mahdollisesti käytettävien reaktorityyppien turvallinen käyttö.
  Toimissa keskitytään yksinomaan turvallisuusnäkökohtiin
  ,
  ja ne kattavat
  kaikki polttoainekiertoon liittyvät osa-alueet, kuten erottelun ja transmutaation.

käytöstä poisto

Toimissa keskitytään yksinomaan turvallisuusnäkökohtiin

ja ne kattavat

Tuetaan yleisen tavoitteen mukaisesti yhteisiä tutkimustoimia, joiden kohteena on unionissa käytössä olevien reaktorijärjestelmien (mukaan lukien polttoainekiertolaitokset) turvallinen käyttö ja
  käytöstäpoisto
  tai – siltä osin kuin se on tarpeen laaja-alaisen ydinturvallisuusasiantuntemuksen ylläpitämiseksi unionissa – tulevaisuudessa mahdollisesti käytettävien reaktorityyppien turvallinen käyttö,
  joka kattaa
  kaikki polttoainekiertoon liittyvät osa-alueet, kuten erottelun ja transmutaation.

käytöstäpoisto

joka kattaa

Tarkistus 32

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 9 kohta – a alakohta – 2 kohta – 3 alakohta

Liite I – 9 kohta – a alakohta – 2 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 3) | vaihdetaan tietoja keskeisten sidosryhmien kanssa, jotta voidaan tehostaa unionin valmiuksia reagoida ydinonnettomuuksiin ja vaaratilanteisiin tutkimalla hälytysjärjestelmiä ja radioaktiivisten aineiden
  ilmateitse tapahtuvaan
  leviämiseen liittyviä malleja sekä tarjoamalla voimavaroja ja asiantuntemusta ydinonnettomuuksien analysoimista ja mallintamista varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3)

vaihdetaan tietoja keskeisten sidosryhmien kanssa, jotta voidaan tehostaa unionin valmiuksia reagoida ydinonnettomuuksiin ja vaaratilanteisiin tutkimalla hälytysjärjestelmiä ja radioaktiivisten aineiden
  ilmateitse tapahtuvaan
  leviämiseen liittyviä malleja sekä tarjoamalla voimavaroja ja asiantuntemusta ydinonnettomuuksien analysoimista ja mallintamista varten.

ilmateitse tapahtuvaan

| 3) | vaihdetaan tietoja keskeisten sidosryhmien kanssa, jotta voidaan tehostaa unionin valmiuksia reagoida ydinonnettomuuksiin ja vaaratilanteisiin tutkimalla hälytysjärjestelmiä ja radioaktiivisten aineiden
  ympäristöön (ilma, vesi ja maaperä)
  leviämiseen liittyviä malleja sekä tarjoamalla voimavaroja ja asiantuntemusta ydinonnettomuuksien analysoimista ja mallintamista varten. |
| --- | --- |

3)

vaihdetaan tietoja keskeisten sidosryhmien kanssa, jotta voidaan tehostaa unionin valmiuksia reagoida ydinonnettomuuksiin ja vaaratilanteisiin tutkimalla hälytysjärjestelmiä ja radioaktiivisten aineiden
  ympäristöön (ilma, vesi ja maaperä)
  leviämiseen liittyviä malleja sekä tarjoamalla voimavaroja ja asiantuntemusta ydinonnettomuuksien analysoimista ja mallintamista varten.

ympäristöön (ilma, vesi ja maaperä)

Tarkistus 33

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – 11 kohta

Liite I – 11 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Euratom-ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi luodaan tarkoituksenmukaiset kytkökset ja rajapinnat, kuten yhteiset ehdotuspyynnöt, Horisontti 2020 -puiteohjelman erityisohjelman kanssa. | | Euratom-ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi,
  ydinalan ja muiden alojen toimien välisen synergian luomiseksi ja tietämyksen siirtämiseksi asiaa koskevilla aloilla
  luodaan tarkoituksenmukaiset kytkökset ja rajapinnat, kuten yhteiset ehdotuspyynnöt, Horisontti 2020 -puiteohjelman erityisohjelman kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Euratom-ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi luodaan tarkoituksenmukaiset kytkökset ja rajapinnat, kuten yhteiset ehdotuspyynnöt, Horisontti 2020 -puiteohjelman erityisohjelman kanssa.

Euratom-ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi,
  ydinalan ja muiden alojen toimien välisen synergian luomiseksi ja tietämyksen siirtämiseksi asiaa koskevilla aloilla
  luodaan tarkoituksenmukaiset kytkökset ja rajapinnat, kuten yhteiset ehdotuspyynnöt, Horisontti 2020 -puiteohjelman erityisohjelman kanssa.

ydinalan ja muiden alojen toimien välisen synergian luomiseksi ja tietämyksen siirtämiseksi asiaa koskevilla aloilla

Tarkistus 34

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 1 osa – b kohta – johdantokappale

Liite II – 1 osa – b kohta – johdantokappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| b) | Loppujätteen huollon turvallisten
  pitemmän
  aikavälin ratkaisujen kehitystyön edistäminen; näihin kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus sekä erottelu ja transmutaatio |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

Loppujätteen huollon turvallisten
  pitemmän
  aikavälin ratkaisujen kehitystyön edistäminen; näihin kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus sekä erottelu ja transmutaatio

pitemmän

| b) | Loppujätteen huollon turvallisten
  pitkän
  aikavälin ratkaisujen kehitystyön edistäminen; näihin kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus sekä erottelu ja transmutaatio |
| --- | --- |

b)

Loppujätteen huollon turvallisten
  pitkän
  aikavälin ratkaisujen kehitystyön edistäminen; näihin kuuluvat muun muassa geologinen loppusijoitus sekä erottelu ja transmutaatio

pitkän

Tarkistus 36

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 1 osa – g kohta – johdantokappale

Liite II – 1 osa – g kohta – johdantokappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| g) | Innovoinnin
  ja teollisuuden kilpailukyvyn
  edistäminen |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

g)

Innovoinnin
  ja teollisuuden kilpailukyvyn
  edistäminen

ja teollisuuden kilpailukyvyn

| g) | Innovoinnin edistäminen |
| --- | --- |

g)

Innovoinnin edistäminen

---

(1)  Komission suositus, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2005, eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä (EUVL L 75, 22.3.2005, s. 67).

1

(2)  Komission suositus, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2005, eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä (EUVL L 75, 22.3.2005, s. 67).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

4

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/244 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/244

---

P8_TA(2018)0334

Kertatislatun shochun nimellismäärät unionin markkinoille saattamista varten ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 110/2008 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse panostislauksella tuotetun ja Japanissa pullotetun, kertatislatun shochun nimellismääristä unionin markkinoille saattamista varten (COM(2018)0199 – C8-0156/2018 – 2018/0097(COD))

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (ensimmäinen käsittely)

(2019/C 433/33)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0199), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0199),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0156/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0156/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 11. heinäkuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 11. heinäkuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 10. heinäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 10. heinäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A8-0255/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A8-0255/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P8_TC1-COD(2018)0097

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi asetuksen (EY) N:o 110/2008 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pannutislauksella tuotetun ja Japanissa pullotetun, kertatislatun ”shochun”nimellismääristä unionin markkinoille saattamista varten

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2018/1670.)

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/246 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/246

---

P8_TA(2018)0335

Yhdysvaltojen ja EU:n välisen yhteistyöpöytäkirjan (ilmaliikenteen hallintajärjestelmän käyttöönotto) muutos ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. syyskuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välisen yhteistyöpöytäkirjan NAT-I-9406 muutoksen 1 tekemisestä unionin puolesta (05800/2018 – C8-0122/2018 – 2018/0009(NLE))

(Hyväksyntä)

(2019/C 433/34)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05800/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05800/2018),

| — | ottaa huomioon muutoksen 1 Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin väliseen yhteistyöpöytäkirjaan NAT-I-9406 (14031/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muutoksen 1 Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin väliseen yhteistyöpöytäkirjaan NAT-I-9406 (14031/2017),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0122/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0122/2018),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A8-0214/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A8-0214/2018),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/247 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/247

---

P8_TA(2018)0336

Kanadan ja EU:n välinen lentoliikennesopimus (Kroatian liittyminen Euroopan unioniin ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. syyskuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kanadan välisen lentoliikennesopimuksen muuttamista Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta (12256/2014 – C8-0080/2017 – 2014/0023(NLE))

(Hyväksyntä)

(2019/C 433/35)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12256/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12256/2014),

| — | ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi, jolla muutetaan Kanadan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välistä lentoliikennesopimusta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi (12255/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen pöytäkirjaksi, jolla muutetaan Kanadan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välistä lentoliikennesopimusta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi (12255/2014),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0080/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0080/2017),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A8-0256/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A8-0256/2018),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Kanadan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/248 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/248

---

P8_TA(2018)0337

Tekijänoikeus digitaalisilla sisämarkkinoilla ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 12. syyskuuta 2018 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksitekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 433/36)

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (2) | Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien alalla annetuissa direktiiveissä vahvistetaan korkeatasoinen suoja oikeudenhaltijoille ja luodaan kehys näillä oikeuksilla suojattujen teosten ja muun aineiston hyödyntämiselle. Nämä yhdenmukaistetut puitteet edistävät sisämarkkinoiden hyvää toimintaa; niillä edistetään innovointia, luovuutta, investointeja ja uuden sisällön tuottamista myös digitaalisessa ympäristössä. Näiden oikeudellisten puitteiden tarjoama suoja tukee myös unionin tavoitetta kunnioittaa ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta ja samalla tuoda esiin Euroopan yhteistä kulttuuriperintöä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että unioni ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon toiminnassaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien alalla annetuissa direktiiveissä vahvistetaan korkeatasoinen suoja oikeudenhaltijoille ja luodaan kehys näillä oikeuksilla suojattujen teosten ja muun aineiston hyödyntämiselle. Nämä yhdenmukaistetut puitteet edistävät sisämarkkinoiden hyvää toimintaa; niillä edistetään innovointia, luovuutta, investointeja ja uuden sisällön tuottamista myös digitaalisessa ympäristössä. Näiden oikeudellisten puitteiden tarjoama suoja tukee myös unionin tavoitetta kunnioittaa ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta ja samalla tuoda esiin Euroopan yhteistä kulttuuriperintöä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että unioni ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon toiminnassaan.

| (2) | Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien alalla annetuissa direktiiveissä
  edistetään sisämarkkinoiden toimintaa
  , vahvistetaan korkeatasoinen suoja oikeudenhaltijoille,
  helpotetaan oikeuksien selvittämistä
  ja luodaan kehys näillä oikeuksilla suojattujen teosten ja muun aineiston hyödyntämiselle. Nämä yhdenmukaistetut puitteet edistävät
  aidosti yhdentyneiden
  sisämarkkinoiden hyvää toimintaa; niillä edistetään innovointia, luovuutta, investointeja ja uuden sisällön tuottamista myös digitaalisessa ympäristössä,
  jotta vältetään sisämarkkinoiden pirstoutuminen
  . Näiden oikeudellisten puitteiden tarjoama suoja tukee myös unionin tavoitetta kunnioittaa ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta ja samalla tuoda esiin Euroopan yhteistä kulttuuriperintöä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että unioni ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon toiminnassaan. |
| --- | --- |

(2)

Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien alalla annetuissa direktiiveissä
  edistetään sisämarkkinoiden toimintaa
  , vahvistetaan korkeatasoinen suoja oikeudenhaltijoille,
  helpotetaan oikeuksien selvittämistä
  ja luodaan kehys näillä oikeuksilla suojattujen teosten ja muun aineiston hyödyntämiselle. Nämä yhdenmukaistetut puitteet edistävät
  aidosti yhdentyneiden
  sisämarkkinoiden hyvää toimintaa; niillä edistetään innovointia, luovuutta, investointeja ja uuden sisällön tuottamista myös digitaalisessa ympäristössä,
  jotta vältetään sisämarkkinoiden pirstoutuminen
  . Näiden oikeudellisten puitteiden tarjoama suoja tukee myös unionin tavoitetta kunnioittaa ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta ja samalla tuoda esiin Euroopan yhteistä kulttuuriperintöä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että unioni ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon toiminnassaan.

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (3) | Digitaalitekniikan nopea kehitys muuttaa jatkuvasti sitä, miten teoksia ja muuta aineistoa luodaan, tuotetaan, jaellaan ja hyödynnetään. Uusia liiketoimintamalleja ja uusia toimijoita tulee edelleen esiin. Unionin tekijänoikeuspuitteissa vahvistetut tavoitteet ja periaatteet ovat yhä päteviä. Oikeudellista epävarmuutta on kuitenkin edelleen sekä oikeudenhaltijoiden että käyttäjien osalta tietyistä teosten ja muun aineiston digitaaliympäristössä tapahtuvista käytöistä, rajatylittävät käytöt mukaan luettuina. Kuten komission tiedonannossa ”Tavoitteena nykyaikainen, eurooppalaisempi tekijänoikeusjärjestelmä” (2) kuvataan, joillakin aloilla on tarpeen sopeuttaa ja täydentää unionin nykyisiä tekijänoikeuspuitteita. Tässä direktiivissä säädetään säännöistä, joilla tiettyjä poikkeuksia ja rajoituksia mukautetaan digitaalisiin ja rajat ylittäviin ympäristöihin, sekä toimenpiteistä, joilla helpotetaan tiettyjä lisenssikäytäntöjä myynnistä poistuneiden teosten jakelun osalta ja tuetaan audiovisuaalisten teosten saatavuutta tilausvideoalustoilla sisällön laajemman saatavuuden varmistamiseksi. Jotta saavutettaisiin toimivat tekijänoikeusmarkkinat, tarvitaan lisäksi sääntöjä, jotka koskevat
  oikeuksia julkaisuissa, käyttäjien verkkoon lataamaa sisältöä tallentavien
  ja
  siihen pääsyn tarjoavien tietoyhteiskunnan palveluntarjoajien toteuttamaa teosten
  ja
  muun aineiston käyttöä sekä tekijöiden ja esiintyjien sopimusten
  avoimuutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Digitaalitekniikan nopea kehitys muuttaa jatkuvasti sitä, miten teoksia ja muuta aineistoa luodaan, tuotetaan, jaellaan ja hyödynnetään. Uusia liiketoimintamalleja ja uusia toimijoita tulee edelleen esiin. Unionin tekijänoikeuspuitteissa vahvistetut tavoitteet ja periaatteet ovat yhä päteviä. Oikeudellista epävarmuutta on kuitenkin edelleen sekä oikeudenhaltijoiden että käyttäjien osalta tietyistä teosten ja muun aineiston digitaaliympäristössä tapahtuvista käytöistä, rajatylittävät käytöt mukaan luettuina. Kuten komission tiedonannossa ”Tavoitteena nykyaikainen, eurooppalaisempi tekijänoikeusjärjestelmä” (2) kuvataan, joillakin aloilla on tarpeen sopeuttaa ja täydentää unionin nykyisiä tekijänoikeuspuitteita. Tässä direktiivissä säädetään säännöistä, joilla tiettyjä poikkeuksia ja rajoituksia mukautetaan digitaalisiin ja rajat ylittäviin ympäristöihin, sekä toimenpiteistä, joilla helpotetaan tiettyjä lisenssikäytäntöjä myynnistä poistuneiden teosten jakelun osalta ja tuetaan audiovisuaalisten teosten saatavuutta tilausvideoalustoilla sisällön laajemman saatavuuden varmistamiseksi. Jotta saavutettaisiin toimivat tekijänoikeusmarkkinat, tarvitaan lisäksi sääntöjä, jotka koskevat
  oikeuksia julkaisuissa, käyttäjien verkkoon lataamaa sisältöä tallentavien
  ja
  siihen pääsyn tarjoavien tietoyhteiskunnan palveluntarjoajien toteuttamaa teosten
  ja
  muun aineiston käyttöä sekä tekijöiden ja esiintyjien sopimusten
  avoimuutta.

| (3) | Digitaalitekniikan nopea kehitys muuttaa jatkuvasti sitä, miten teoksia ja muuta aineistoa luodaan, tuotetaan, jaellaan ja hyödynnetään,
  ja tätä koskevan lainsäädännön on oltava tulevaisuuden kannalta kestävää, jotta ei rajoiteta tekniikan kehitystä
  . Uusia liiketoimintamalleja ja uusia toimijoita tulee edelleen esiin. Unionin tekijänoikeuspuitteissa vahvistetut tavoitteet ja periaatteet ovat yhä päteviä. Oikeudellista epävarmuutta on kuitenkin edelleen sekä oikeudenhaltijoiden että käyttäjien osalta tietyistä teosten ja muun aineiston digitaaliympäristössä tapahtuvista käytöistä, rajatylittävät käytöt mukaan luettuina. Kuten komission tiedonannossa ”Tavoitteena nykyaikainen, eurooppalaisempi tekijänoikeusjärjestelmä” (3) kuvataan, joillakin aloilla on tarpeen sopeuttaa ja täydentää unionin nykyisiä tekijänoikeuspuitteita. Tässä direktiivissä säädetään säännöistä, joilla tiettyjä poikkeuksia ja rajoituksia mukautetaan digitaalisiin ja rajat ylittäviin ympäristöihin, sekä toimenpiteistä, joilla helpotetaan tiettyjä lisenssikäytäntöjä myynnistä poistuneiden teosten jakelun osalta ja tuetaan audiovisuaalisten teosten saatavuutta tilausvideoalustoilla sisällön laajemman saatavuuden varmistamiseksi. Jotta saavutettaisiin toimivat
  ja reilut
  tekijänoikeusmarkkinat, tarvitaan lisäksi sääntöjä, jotka koskevat
  teosten ja muun aineiston käyttöä verkkopalvelujen tarjoajien alustoilla koskevien oikeuksien käyttämistä
  ja
  täytäntöönpanoa sekä tekijöiden ja esiintyjien sopimusten
  ja
  näiden sopimusten mukaiseen suojattujen teosten hyödyntämiseen liittyvän tilinpidon
  avoimuutta. |
| --- | --- |

(3)

Digitaalitekniikan nopea kehitys muuttaa jatkuvasti sitä, miten teoksia ja muuta aineistoa luodaan, tuotetaan, jaellaan ja hyödynnetään,
  ja tätä koskevan lainsäädännön on oltava tulevaisuuden kannalta kestävää, jotta ei rajoiteta tekniikan kehitystä
  . Uusia liiketoimintamalleja ja uusia toimijoita tulee edelleen esiin. Unionin tekijänoikeuspuitteissa vahvistetut tavoitteet ja periaatteet ovat yhä päteviä. Oikeudellista epävarmuutta on kuitenkin edelleen sekä oikeudenhaltijoiden että käyttäjien osalta tietyistä teosten ja muun aineiston digitaaliympäristössä tapahtuvista käytöistä, rajatylittävät käytöt mukaan luettuina. Kuten komission tiedonannossa ”Tavoitteena nykyaikainen, eurooppalaisempi tekijänoikeusjärjestelmä” (3) kuvataan, joillakin aloilla on tarpeen sopeuttaa ja täydentää unionin nykyisiä tekijänoikeuspuitteita. Tässä direktiivissä säädetään säännöistä, joilla tiettyjä poikkeuksia ja rajoituksia mukautetaan digitaalisiin ja rajat ylittäviin ympäristöihin, sekä toimenpiteistä, joilla helpotetaan tiettyjä lisenssikäytäntöjä myynnistä poistuneiden teosten jakelun osalta ja tuetaan audiovisuaalisten teosten saatavuutta tilausvideoalustoilla sisällön laajemman saatavuuden varmistamiseksi. Jotta saavutettaisiin toimivat
  ja reilut
  tekijänoikeusmarkkinat, tarvitaan lisäksi sääntöjä, jotka koskevat
  teosten ja muun aineiston käyttöä verkkopalvelujen tarjoajien alustoilla koskevien oikeuksien käyttämistä
  ja
  täytäntöönpanoa sekä tekijöiden ja esiintyjien sopimusten
  ja
  näiden sopimusten mukaiseen suojattujen teosten hyödyntämiseen liittyvän tilinpidon
  avoimuutta.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (4) | Tämä direktiivi perustuu sääntöihin, jotka on vahvistettu alalla tällä hetkellä voimassa olevissa direktiiveissä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/9/EY (4), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/29/EY (5), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/115/EY (6), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/24/EY (7), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/28/EU (8) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/26/EU (9), ja sillä myös täydennetään näitä sääntöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Tämä direktiivi perustuu sääntöihin, jotka on vahvistettu alalla tällä hetkellä voimassa olevissa direktiiveissä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/9/EY (4), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/29/EY (5), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/115/EY (6), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/24/EY (7), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/28/EU (8) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/26/EU (9), ja sillä myös täydennetään näitä sääntöjä.

| (4) | Tämä direktiivi perustuu sääntöihin, jotka on vahvistettu alalla tällä hetkellä voimassa olevissa direktiiveissä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/9/EY (10), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
  2000/31/EY

   (11)

  , Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
  2001/29/EY (12), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/115/EY (13), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/24/EY (14), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/28/EU (15) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/26/EU (16), ja sillä myös täydennetään näitä sääntöjä. |
| --- | --- |

(4)

Tämä direktiivi perustuu sääntöihin, jotka on vahvistettu alalla tällä hetkellä voimassa olevissa direktiiveissä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/9/EY (10), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
  2000/31/EY

   (11)

  , Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi
  2001/29/EY (12), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/115/EY (13), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/24/EY (14), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/28/EU (15) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/26/EU (16), ja sillä myös täydennetään näitä sääntöjä.

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (5) | Tutkimuksen, koulutuksen ja kulttuuriperinnön säilyttämisen alalla digitaalitekniikka mahdollistaa uudentyyppiset käytöt, jotka eivät selkeästi kuulu poikkeuksia ja rajoituksia koskevien unionin nykyisten sääntöjen piiriin. Lisäksi direktiiveissä 2001/29/EY, 96/9/EY ja 2009/24/EY näille aloille säädetyt poikkeukset ovat luonteeltaan valinnaisia, mikä voi vaikuttaa kielteisesti sisämarkkinoiden toimintaan. Tämä on erityisen merkityksellistä rajatylittävien käyttöjen osalta, joiden merkitys kasvaa digitaaliympäristössä. Tämän vuoksi unionin lainsäädännön nykyisiä rajoituksia ja poikkeuksia, jotka ovat merkityksellisiä tieteellisen tutkimuksen, opetuksen ja kulttuuriperinnön säilyttämisen kannalta, olisi arvioitava uudelleen näiden uusien käyttöjen valossa. Olisi otettava käyttöön pakollisia poikkeuksia ja rajoituksia, jotka koskevat
  käyttöjä
  tekstin- ja
  tiedonlouhinnan
  ja tieteellisen tutkimuksen alalla, digitaaliympäristössä tapahtuvaa opetuksen havainnollistamista sekä kulttuuriperinnön säilyttämistä. Niiden käyttöjen osalta, jotka eivät kuulu tässä direktiivissä säädettyjen poikkeusten ja rajoitusten alaan, sovelletaan edelleen unionin nykyisessä lainsäädännössä vahvistettuja poikkeuksia ja rajoituksia. Direktiivejä 96/9/EY ja 2001/29/EY olisi muutettava. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Tutkimuksen, koulutuksen ja kulttuuriperinnön säilyttämisen alalla digitaalitekniikka mahdollistaa uudentyyppiset käytöt, jotka eivät selkeästi kuulu poikkeuksia ja rajoituksia koskevien unionin nykyisten sääntöjen piiriin. Lisäksi direktiiveissä 2001/29/EY, 96/9/EY ja 2009/24/EY näille aloille säädetyt poikkeukset ovat luonteeltaan valinnaisia, mikä voi vaikuttaa kielteisesti sisämarkkinoiden toimintaan. Tämä on erityisen merkityksellistä rajatylittävien käyttöjen osalta, joiden merkitys kasvaa digitaaliympäristössä. Tämän vuoksi unionin lainsäädännön nykyisiä rajoituksia ja poikkeuksia, jotka ovat merkityksellisiä tieteellisen tutkimuksen, opetuksen ja kulttuuriperinnön säilyttämisen kannalta, olisi arvioitava uudelleen näiden uusien käyttöjen valossa. Olisi otettava käyttöön pakollisia poikkeuksia ja rajoituksia, jotka koskevat
  käyttöjä
  tekstin- ja
  tiedonlouhinnan
  ja tieteellisen tutkimuksen alalla, digitaaliympäristössä tapahtuvaa opetuksen havainnollistamista sekä kulttuuriperinnön säilyttämistä. Niiden käyttöjen osalta, jotka eivät kuulu tässä direktiivissä säädettyjen poikkeusten ja rajoitusten alaan, sovelletaan edelleen unionin nykyisessä lainsäädännössä vahvistettuja poikkeuksia ja rajoituksia. Direktiivejä 96/9/EY ja 2001/29/EY olisi muutettava.

| (5) | Tutkimuksen,
  innovoinnin
  , koulutuksen ja kulttuuriperinnön säilyttämisen alalla digitaalitekniikka mahdollistaa uudentyyppiset käytöt, jotka eivät selkeästi kuulu poikkeuksia ja rajoituksia koskevien unionin nykyisten sääntöjen piiriin. Lisäksi direktiiveissä 2001/29/EY, 96/9/EY ja 2009/24/EY näille aloille säädetyt poikkeukset ovat luonteeltaan valinnaisia, mikä voi vaikuttaa kielteisesti sisämarkkinoiden toimintaan. Tämä on erityisen merkityksellistä rajatylittävien käyttöjen osalta, joiden merkitys kasvaa digitaaliympäristössä. Tämän vuoksi unionin lainsäädännön nykyisiä rajoituksia ja poikkeuksia, jotka ovat merkityksellisiä
  innovoinnin
  , tieteellisen tutkimuksen, opetuksen ja kulttuuriperinnön säilyttämisen kannalta, olisi arvioitava uudelleen näiden uusien käyttöjen valossa. Olisi otettava käyttöön pakollisia poikkeuksia ja rajoituksia, jotka koskevat tekstin- ja
  tiedonlouhintateknologian käyttöjä innovoinnin
  ja tieteellisen tutkimuksen alalla, digitaaliympäristössä tapahtuvaa opetuksen havainnollistamista sekä kulttuuriperinnön säilyttämistä. Niiden käyttöjen osalta, jotka eivät kuulu tässä direktiivissä säädettyjen poikkeusten ja rajoitusten alaan, sovelletaan edelleen unionin nykyisessä lainsäädännössä vahvistettuja poikkeuksia ja rajoituksia.
  Näillä aloilla voimassa olevia hyvin toimivia poikkeuksia olisi sen vuoksi voitava edelleen käyttää jäsenvaltioissa, niin kauan kuin ne eivät rajoita tässä direktiivissä säädettyjen poikkeusten tai rajoitusten soveltamisalaa
  . Direktiivejä 96/9/EY ja 2001/29/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Tutkimuksen,
  innovoinnin
  , koulutuksen ja kulttuuriperinnön säilyttämisen alalla digitaalitekniikka mahdollistaa uudentyyppiset käytöt, jotka eivät selkeästi kuulu poikkeuksia ja rajoituksia koskevien unionin nykyisten sääntöjen piiriin. Lisäksi direktiiveissä 2001/29/EY, 96/9/EY ja 2009/24/EY näille aloille säädetyt poikkeukset ovat luonteeltaan valinnaisia, mikä voi vaikuttaa kielteisesti sisämarkkinoiden toimintaan. Tämä on erityisen merkityksellistä rajatylittävien käyttöjen osalta, joiden merkitys kasvaa digitaaliympäristössä. Tämän vuoksi unionin lainsäädännön nykyisiä rajoituksia ja poikkeuksia, jotka ovat merkityksellisiä
  innovoinnin
  , tieteellisen tutkimuksen, opetuksen ja kulttuuriperinnön säilyttämisen kannalta, olisi arvioitava uudelleen näiden uusien käyttöjen valossa. Olisi otettava käyttöön pakollisia poikkeuksia ja rajoituksia, jotka koskevat tekstin- ja
  tiedonlouhintateknologian käyttöjä innovoinnin
  ja tieteellisen tutkimuksen alalla, digitaaliympäristössä tapahtuvaa opetuksen havainnollistamista sekä kulttuuriperinnön säilyttämistä. Niiden käyttöjen osalta, jotka eivät kuulu tässä direktiivissä säädettyjen poikkeusten ja rajoitusten alaan, sovelletaan edelleen unionin nykyisessä lainsäädännössä vahvistettuja poikkeuksia ja rajoituksia.
  Näillä aloilla voimassa olevia hyvin toimivia poikkeuksia olisi sen vuoksi voitava edelleen käyttää jäsenvaltioissa, niin kauan kuin ne eivät rajoita tässä direktiivissä säädettyjen poikkeusten tai rajoitusten soveltamisalaa
  . Direktiivejä 96/9/EY ja 2001/29/EY olisi muutettava.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (6) | Tässä direktiivissä vahvistetuilla poikkeuksilla ja rajoituksilla pyritään saavuttamaan oikeudenmukainen tasapaino yhtäältä tekijöiden ja muiden oikeudenhaltijoiden sekä toisaalta käyttäjien etujen ja oikeuksien välillä. Niitä voidaan soveltaa ainoastaan tiettyihin erikoistapauksiin, jotka eivät ole ristiriidassa teoksen tai muun aineiston tavanomaisen käytön kanssa eivätkä haittaa kohtuuttomasti oikeudenhaltijan perusteltuja etuja. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Tässä direktiivissä vahvistetuilla poikkeuksilla ja rajoituksilla pyritään saavuttamaan oikeudenmukainen tasapaino yhtäältä tekijöiden ja muiden oikeudenhaltijoiden sekä toisaalta käyttäjien etujen ja oikeuksien välillä. Niitä voidaan soveltaa ainoastaan tiettyihin erikoistapauksiin, jotka eivät ole ristiriidassa teoksen tai muun aineiston tavanomaisen käytön kanssa eivätkä haittaa kohtuuttomasti oikeudenhaltijan perusteltuja etuja.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (8) | Uusi teknologia mahdollistaa digitaalisessa muodossa olevan tiedon, kuten tekstin, äänien, kuvien tai datan, automaattisen laskennallisen analyysin, joka yleisesti tunnetaan tekstin- ja tiedonlouhintana.
  Tällainen teknologia
  antaa
  tutkijoille
  mahdollisuuden
  käsitellä
  suuria
  tietomääriä
  uuden tietämyksen hankkimiseksi ja uusien kehityssuuntausten tunnistamiseksi. Tekstin- ja tiedonlouhintateknologia on yleistä kaikkialla digitaalitaloudessa, mutta yleisesti tunnustetaan, että tekstin- ja tiedonlouhinta voi olla erityisen hyödyllistä tutkimusyhteisölle, jolloin se tukee innovointia. Tutkimusorganisaatiot, kuten korkeakoulut ja tutkimuslaitokset, kokevat kuitenkin unionissa oikeudellista epävarmuutta siitä, missä määrin ne voivat harjoittaa sisältöä koskevaa tekstin- ja tiedonlouhintaa. Joissakin tapauksissa tekstin- ja tiedonlouhinta voi kohdistua tekijänoikeudella ja/tai sui generis tietokantaoikeudella suojattuihin toimiin, erityisesti kun kyseessä on kappaleiden valmistaminen teoksista tai muusta aineistosta ja/tai sisällön kopioiminen tietokannasta. Jos sovellettavaa poikkeusta tai rajoitusta ei ole, tällaisten toimien toteuttaminen edellyttäisi oikeudenhaltijoiden suostumusta. Tekstin- ja tiedonlouhintaa voidaan myös harjoittaa pelkästään sellaisten tietojen tai datan pohjalta, jotka eivät ole tekijänoikeudella suojattuja, eikä tällaisissa tapauksissa tarvita lupaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Uusi teknologia mahdollistaa digitaalisessa muodossa olevan tiedon, kuten tekstin, äänien, kuvien tai datan, automaattisen laskennallisen analyysin, joka yleisesti tunnetaan tekstin- ja tiedonlouhintana.
  Tällainen teknologia
  antaa
  tutkijoille
  mahdollisuuden
  käsitellä
  suuria
  tietomääriä
  uuden tietämyksen hankkimiseksi ja uusien kehityssuuntausten tunnistamiseksi. Tekstin- ja tiedonlouhintateknologia on yleistä kaikkialla digitaalitaloudessa, mutta yleisesti tunnustetaan, että tekstin- ja tiedonlouhinta voi olla erityisen hyödyllistä tutkimusyhteisölle, jolloin se tukee innovointia. Tutkimusorganisaatiot, kuten korkeakoulut ja tutkimuslaitokset, kokevat kuitenkin unionissa oikeudellista epävarmuutta siitä, missä määrin ne voivat harjoittaa sisältöä koskevaa tekstin- ja tiedonlouhintaa. Joissakin tapauksissa tekstin- ja tiedonlouhinta voi kohdistua tekijänoikeudella ja/tai sui generis tietokantaoikeudella suojattuihin toimiin, erityisesti kun kyseessä on kappaleiden valmistaminen teoksista tai muusta aineistosta ja/tai sisällön kopioiminen tietokannasta. Jos sovellettavaa poikkeusta tai rajoitusta ei ole, tällaisten toimien toteuttaminen edellyttäisi oikeudenhaltijoiden suostumusta. Tekstin- ja tiedonlouhintaa voidaan myös harjoittaa pelkästään sellaisten tietojen tai datan pohjalta, jotka eivät ole tekijänoikeudella suojattuja, eikä tällaisissa tapauksissa tarvita lupaa.

| (8) | Uusi teknologia mahdollistaa digitaalisessa muodossa olevan tiedon, kuten tekstin, äänien, kuvien tai datan, automaattisen laskennallisen analyysin, joka yleisesti tunnetaan tekstin- ja tiedonlouhintana.
  Tekstin- ja tiedonlouhinta
  antaa mahdollisuuden
  lukea ja analysoida
  suuria
  määriä digitaalisesti tallennettua tietoa
  uuden tietämyksen hankkimiseksi ja uusien kehityssuuntausten tunnistamiseksi. Tekstin- ja tiedonlouhintateknologia on yleistä kaikkialla digitaalitaloudessa, mutta yleisesti tunnustetaan, että tekstin- ja tiedonlouhinta voi olla erityisen hyödyllistä tutkimusyhteisölle, jolloin se tukee innovointia. Tutkimusorganisaatiot, kuten korkeakoulut ja tutkimuslaitokset, kokevat kuitenkin unionissa oikeudellista epävarmuutta siitä, missä määrin ne voivat harjoittaa sisältöä koskevaa tekstin- ja tiedonlouhintaa. Joissakin tapauksissa tekstin- ja tiedonlouhinta voi kohdistua tekijänoikeudella ja/tai sui generis -tietokantaoikeudella suojattuihin toimiin, erityisesti kun kyseessä on kappaleiden valmistaminen teoksista tai muusta aineistosta ja/tai sisällön kopioiminen tietokannasta. Jos sovellettavaa poikkeusta tai rajoitusta ei ole, tällaisten toimien toteuttaminen edellyttäisi oikeudenhaltijoiden suostumusta. Tekstin- ja tiedonlouhintaa voidaan myös harjoittaa pelkästään sellaisten tietojen tai datan pohjalta, jotka eivät ole tekijänoikeudella suojattuja, eikä tällaisissa tapauksissa tarvita lupaa. |
| --- | --- |

(8)

Uusi teknologia mahdollistaa digitaalisessa muodossa olevan tiedon, kuten tekstin, äänien, kuvien tai datan, automaattisen laskennallisen analyysin, joka yleisesti tunnetaan tekstin- ja tiedonlouhintana.
  Tekstin- ja tiedonlouhinta
  antaa mahdollisuuden
  lukea ja analysoida
  suuria
  määriä digitaalisesti tallennettua tietoa
  uuden tietämyksen hankkimiseksi ja uusien kehityssuuntausten tunnistamiseksi. Tekstin- ja tiedonlouhintateknologia on yleistä kaikkialla digitaalitaloudessa, mutta yleisesti tunnustetaan, että tekstin- ja tiedonlouhinta voi olla erityisen hyödyllistä tutkimusyhteisölle, jolloin se tukee innovointia. Tutkimusorganisaatiot, kuten korkeakoulut ja tutkimuslaitokset, kokevat kuitenkin unionissa oikeudellista epävarmuutta siitä, missä määrin ne voivat harjoittaa sisältöä koskevaa tekstin- ja tiedonlouhintaa. Joissakin tapauksissa tekstin- ja tiedonlouhinta voi kohdistua tekijänoikeudella ja/tai sui generis -tietokantaoikeudella suojattuihin toimiin, erityisesti kun kyseessä on kappaleiden valmistaminen teoksista tai muusta aineistosta ja/tai sisällön kopioiminen tietokannasta. Jos sovellettavaa poikkeusta tai rajoitusta ei ole, tällaisten toimien toteuttaminen edellyttäisi oikeudenhaltijoiden suostumusta. Tekstin- ja tiedonlouhintaa voidaan myös harjoittaa pelkästään sellaisten tietojen tai datan pohjalta, jotka eivät ole tekijänoikeudella suojattuja, eikä tällaisissa tapauksissa tarvita lupaa.

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (8 a) | Jotta tekstin- ja tiedonlouhinta olisi mahdollista, useimmissa tapauksissa ensin on välttämätöntä päästä tietoon ja sitten toisintaa se. Tieto voidaan käsitellä tekstin- ja tiedonlouhinnan avulla yleensä vasta sitten, kun se on normalisoitu. Kun tietoon on laillinen pääsy, tekijänoikeudella suojattu käyttö tapahtuu tiedon normalisoinnin aikana, sillä tämä johtaa toisintamiseen muuttamalla tiedon muoto tai kopioimalla se tietokannasta muotoon, johon voidaan soveltaa tekstin- ja tiedonlouhintaa. Tekijänoikeuden kannalta merkityksellinen prosessi tekstin- ja tiedonlouhintateknologian käytössä ei siten ole itse tekstin- ja tiedonlouhintaprosessi, joka koostuu digitaalisesti tallennetun, normalisoidun tiedon lukemisesta ja analysoinnista, vaan pääsyä koskeva prosessi sekä prosessi, jossa tieto normalisoidaan, jotta voidaan mahdollistaa sen automaattinen laskennallinen analyysi, siltä osin kuin tähän prosessiin liittyy kopiointi tietokannasta tai toisintaminen. Tässä direktiivissä tekstin- ja tiedonlouhintaa varten säädettyjen poikkeusten olisi katsottava viittaavan tällaisiin tekijänoikeuden kannalta merkityksellisiin prosesseihin, jotka ovat tarpeen tekstin- ja tiedonlouhinnan mahdollistamiseksi. Jos tekstin- ja tiedonlouhinnan käyttöihin ei ole voitu soveltaa voimassa olevaa tekijänoikeuslainsäädäntöä, tällä direktiivillä ei pitäisi olla vaikutusta kyseisiin käyttöihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Jotta tekstin- ja tiedonlouhinta olisi mahdollista, useimmissa tapauksissa ensin on välttämätöntä päästä tietoon ja sitten toisintaa se. Tieto voidaan käsitellä tekstin- ja tiedonlouhinnan avulla yleensä vasta sitten, kun se on normalisoitu. Kun tietoon on laillinen pääsy, tekijänoikeudella suojattu käyttö tapahtuu tiedon normalisoinnin aikana, sillä tämä johtaa toisintamiseen muuttamalla tiedon muoto tai kopioimalla se tietokannasta muotoon, johon voidaan soveltaa tekstin- ja tiedonlouhintaa. Tekijänoikeuden kannalta merkityksellinen prosessi tekstin- ja tiedonlouhintateknologian käytössä ei siten ole itse tekstin- ja tiedonlouhintaprosessi, joka koostuu digitaalisesti tallennetun, normalisoidun tiedon lukemisesta ja analysoinnista, vaan pääsyä koskeva prosessi sekä prosessi, jossa tieto normalisoidaan, jotta voidaan mahdollistaa sen automaattinen laskennallinen analyysi, siltä osin kuin tähän prosessiin liittyy kopiointi tietokannasta tai toisintaminen. Tässä direktiivissä tekstin- ja tiedonlouhintaa varten säädettyjen poikkeusten olisi katsottava viittaavan tällaisiin tekijänoikeuden kannalta merkityksellisiin prosesseihin, jotka ovat tarpeen tekstin- ja tiedonlouhinnan mahdollistamiseksi. Jos tekstin- ja tiedonlouhinnan käyttöihin ei ole voitu soveltaa voimassa olevaa tekijänoikeuslainsäädäntöä, tällä direktiivillä ei pitäisi olla vaikutusta kyseisiin käyttöihin.

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (10) | Tällaista oikeudellista epävarmuutta olisi korjattava säätämällä pakollisesta poikkeuksesta, joka koskee oikeutta kappaleen valmistamiseen ja myös oikeutta estää tietokannasta kopiointi. Uudella poikkeuksella ei pitäisi vaikuttaa nykyiseen direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 1 kohdassa säädettyyn pakolliseen poikkeukseen, joka koskee tilapäistä kappaleen valmistamista ja jota olisi edelleen sovellettava tekstin- ja tiedonlouhinnan menetelmiin, joihin ei kuulu mainitun poikkeuksen soveltamisalaa pidemmälle ulottuvaa kappaleiden valmistamista.
  Tutkimusorganisaatioiden olisi hyödyttävä poikkeuksesta myös silloin, kun ne toimivat yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuushankkeissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Tällaista oikeudellista epävarmuutta olisi korjattava säätämällä pakollisesta poikkeuksesta, joka koskee oikeutta kappaleen valmistamiseen ja myös oikeutta estää tietokannasta kopiointi. Uudella poikkeuksella ei pitäisi vaikuttaa nykyiseen direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 1 kohdassa säädettyyn pakolliseen poikkeukseen, joka koskee tilapäistä kappaleen valmistamista ja jota olisi edelleen sovellettava tekstin- ja tiedonlouhinnan menetelmiin, joihin ei kuulu mainitun poikkeuksen soveltamisalaa pidemmälle ulottuvaa kappaleiden valmistamista.
  Tutkimusorganisaatioiden olisi hyödyttävä poikkeuksesta myös silloin, kun ne toimivat yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuushankkeissa.

| (10) | Tällaista oikeudellista epävarmuutta olisi korjattava säätämällä
  tutkimusorganisaatioita varten
  pakollisesta poikkeuksesta, joka koskee oikeutta kappaleen valmistamiseen ja myös oikeutta estää tietokannasta kopiointi. Uudella poikkeuksella ei pitäisi vaikuttaa nykyiseen direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 1 kohdassa säädettyyn pakolliseen poikkeukseen, joka koskee tilapäistä kappaleen valmistamista ja jota olisi edelleen sovellettava tekstin- ja tiedonlouhinnan menetelmiin, joihin ei kuulu mainitun poikkeuksen soveltamisalaa pidemmälle ulottuvaa kappaleiden valmistamista.
  Myös oppilaitosten ja tieteellistä tutkimusta tekevien kulttuuriperintölaitosten olisi kuuluttava tekstin- ja tiedonlouhintaa koskevan poikkeuksen piiriin edellyttäen, että tutkimuksen tulokset eivät hyödytä erityisesti tällaisissa organisaatioissa ratkaisevaa vaikutusvaltaa käyttävää yritystä. Jos tutkimus tehdään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden puitteissa, myös julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen osallistuvalla yrityksellä olisi oltava laillinen pääsy teoksiin ja muuhun aineistoon. Tekstin- ja tiedonlouhintaa varten valmistetut kappaleet ja kopiot olisi tallennettava suojatulla tavalla ja siten, että varmistetaan, että kopioita käytetään vain tieteellistä tutkimusta varten. |
| --- | --- |

(10)

Tällaista oikeudellista epävarmuutta olisi korjattava säätämällä
  tutkimusorganisaatioita varten
  pakollisesta poikkeuksesta, joka koskee oikeutta kappaleen valmistamiseen ja myös oikeutta estää tietokannasta kopiointi. Uudella poikkeuksella ei pitäisi vaikuttaa nykyiseen direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 1 kohdassa säädettyyn pakolliseen poikkeukseen, joka koskee tilapäistä kappaleen valmistamista ja jota olisi edelleen sovellettava tekstin- ja tiedonlouhinnan menetelmiin, joihin ei kuulu mainitun poikkeuksen soveltamisalaa pidemmälle ulottuvaa kappaleiden valmistamista.
  Myös oppilaitosten ja tieteellistä tutkimusta tekevien kulttuuriperintölaitosten olisi kuuluttava tekstin- ja tiedonlouhintaa koskevan poikkeuksen piiriin edellyttäen, että tutkimuksen tulokset eivät hyödytä erityisesti tällaisissa organisaatioissa ratkaisevaa vaikutusvaltaa käyttävää yritystä. Jos tutkimus tehdään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden puitteissa, myös julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen osallistuvalla yrityksellä olisi oltava laillinen pääsy teoksiin ja muuhun aineistoon. Tekstin- ja tiedonlouhintaa varten valmistetut kappaleet ja kopiot olisi tallennettava suojatulla tavalla ja siten, että varmistetaan, että kopioita käytetään vain tieteellistä tutkimusta varten.

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (13 a) | Jotta voitaisiin kannustaa innovointiin myös yksityisellä sektorilla, jäsenvaltioiden olisi voitava säätää pakollista poikkeusta pidemmälle menevästä poikkeuksesta edellyttäen, että oikeudenhaltijat eivät ole nimenomaisesti pidättäneet oikeutta sen mukaiseen teosten ja muun aineiston käyttöön myös koneellisesti luettavissa olevin keinoin. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Jotta voitaisiin kannustaa innovointiin myös yksityisellä sektorilla, jäsenvaltioiden olisi voitava säätää pakollista poikkeusta pidemmälle menevästä poikkeuksesta edellyttäen, että oikeudenhaltijat eivät ole nimenomaisesti pidättäneet oikeutta sen mukaiseen teosten ja muun aineiston käyttöön myös koneellisesti luettavissa olevin keinoin.

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (15) | Etäoppiminen ja rajatylittävät koulutusohjelmat ovat kehittyneet pisimmälle korkea-asteen koulutuksessa, mutta digitaalisia työkaluja ja resursseja käytetään yhä enemmän kaikilla koulutuksen tasoilla, erityisesti oppimiskokemuksen parantamiseksi ja rikastuttamiseksi. Tässä direktiivissä säädetty poikkeus tai rajoitus hyödyttäisi näin ollen kaikkia alemman ja ylemmän perusasteen, ammattikoulutuksen ja korkea-asteen oppilaitoksia siinä määrin kuin ne harjoittavat koulutustoimintaa ei-kaupallisiin tarkoituksiin. Oppilaitoksen organisaatiorakenne ja rahoitustapa eivät ole ratkaisevia tekijöitä, kun määritetään sen toiminnan ei-kaupallista luonnetta. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Etäoppiminen ja rajatylittävät koulutusohjelmat ovat kehittyneet pisimmälle korkea-asteen koulutuksessa, mutta digitaalisia työkaluja ja resursseja käytetään yhä enemmän kaikilla koulutuksen tasoilla, erityisesti oppimiskokemuksen parantamiseksi ja rikastuttamiseksi. Tässä direktiivissä säädetty poikkeus tai rajoitus hyödyttäisi näin ollen kaikkia alemman ja ylemmän perusasteen, ammattikoulutuksen ja korkea-asteen oppilaitoksia siinä määrin kuin ne harjoittavat koulutustoimintaa ei-kaupallisiin tarkoituksiin. Oppilaitoksen organisaatiorakenne ja rahoitustapa eivät ole ratkaisevia tekijöitä, kun määritetään sen toiminnan ei-kaupallista luonnetta.

| (15) | Etäoppiminen ja rajatylittävät koulutusohjelmat ovat kehittyneet pisimmälle korkea-asteen koulutuksessa, mutta digitaalisia työkaluja ja resursseja käytetään yhä enemmän kaikilla koulutuksen tasoilla, erityisesti oppimiskokemuksen parantamiseksi ja rikastuttamiseksi. Tässä direktiivissä säädetty poikkeus tai rajoitus hyödyttäisi näin ollen kaikkia alemman ja ylemmän perusasteen, ammattikoulutuksen ja korkea-asteen oppilaitoksia siinä määrin kuin ne harjoittavat koulutustoimintaa ei-kaupallisiin tarkoituksiin. Oppilaitoksen organisaatiorakenne ja rahoitustapa eivät ole ratkaisevia tekijöitä, kun määritetään sen toiminnan ei-kaupallista luonnetta.
  Jos kulttuuriperintölaitoksilla on koulutukseen liittyvä tavoite ja ne osallistuvat opetustoimintaan, jäsenvaltioiden olisi voitava katsoa tällaiset laitokset tämän poikkeuksen soveltamisalaan kuuluviksi oppilaitoksiksi siltä osin kuin on kyse niiden opetustoiminnasta. |
| --- | --- |

(15)

Etäoppiminen ja rajatylittävät koulutusohjelmat ovat kehittyneet pisimmälle korkea-asteen koulutuksessa, mutta digitaalisia työkaluja ja resursseja käytetään yhä enemmän kaikilla koulutuksen tasoilla, erityisesti oppimiskokemuksen parantamiseksi ja rikastuttamiseksi. Tässä direktiivissä säädetty poikkeus tai rajoitus hyödyttäisi näin ollen kaikkia alemman ja ylemmän perusasteen, ammattikoulutuksen ja korkea-asteen oppilaitoksia siinä määrin kuin ne harjoittavat koulutustoimintaa ei-kaupallisiin tarkoituksiin. Oppilaitoksen organisaatiorakenne ja rahoitustapa eivät ole ratkaisevia tekijöitä, kun määritetään sen toiminnan ei-kaupallista luonnetta.
  Jos kulttuuriperintölaitoksilla on koulutukseen liittyvä tavoite ja ne osallistuvat opetustoimintaan, jäsenvaltioiden olisi voitava katsoa tällaiset laitokset tämän poikkeuksen soveltamisalaan kuuluviksi oppilaitoksiksi siltä osin kuin on kyse niiden opetustoiminnasta.

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (16) | Poikkeuksen tai rajoituksen piiriin olisi sisällytettävä teosten ja muun aineiston digitaaliset käytöt,
  kuten teoksen osien tai kopioiden käyttö
  opetuksen tukena, sen rikastuttajana tai täydentäjänä, myös oppimisen oheistoiminnassa. Teosten tai muun aineiston käytön poikkeuksen tai rajoituksen nojalla pitäisi tapahtua ainoastaan oppilaitosten vastuulla järjestetyn opetus- ja oppimistoiminnan yhteydessä, myös kokeiden aikana, ja se olisi rajattava siihen mikä on tarpeen tällaista toimintaa varten. Poikkeuksen tai rajoituksen olisi katettava sekä digitaalisin keinoin tapahtuvat käytöt
  luokkahuoneessa
  että verkkokäytöt oppilaitoksen suojatussa sähköisessä
  verkoissa
  ,
  joihin
  pääsy olisi suojattava, erityisesti tunnistusproseduureilla. Poikkeuksen tai rajoituksen olisi ymmärrettävä kattavan vammaisten erityiset esteettömyystarpeet opetuksen havainnollistamisen yhteydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Poikkeuksen tai rajoituksen piiriin olisi sisällytettävä teosten ja muun aineiston digitaaliset käytöt,
  kuten teoksen osien tai kopioiden käyttö
  opetuksen tukena, sen rikastuttajana tai täydentäjänä, myös oppimisen oheistoiminnassa. Teosten tai muun aineiston käytön poikkeuksen tai rajoituksen nojalla pitäisi tapahtua ainoastaan oppilaitosten vastuulla järjestetyn opetus- ja oppimistoiminnan yhteydessä, myös kokeiden aikana, ja se olisi rajattava siihen mikä on tarpeen tällaista toimintaa varten. Poikkeuksen tai rajoituksen olisi katettava sekä digitaalisin keinoin tapahtuvat käytöt
  luokkahuoneessa
  että verkkokäytöt oppilaitoksen suojatussa sähköisessä
  verkoissa
  ,
  joihin
  pääsy olisi suojattava, erityisesti tunnistusproseduureilla. Poikkeuksen tai rajoituksen olisi ymmärrettävä kattavan vammaisten erityiset esteettömyystarpeet opetuksen havainnollistamisen yhteydessä.

| (16) | Poikkeuksen tai rajoituksen piiriin olisi sisällytettävä teosten ja muun aineiston digitaaliset käytöt opetuksen tukena, sen rikastuttajana tai täydentäjänä, myös oppimisen oheistoiminnassa.
  Käyttöä koskeva poikkeus tai rajoitus olisi myönnettävä, kunhan käytettävässä teoksessa tai muussa aineistossa ilmoitetaan lähde, tekijän nimi mukaan luettuna, ellei tämä osoittaudu käytännön syistä mahdottomaksi.
  Teosten tai muun aineiston käytön poikkeuksen tai rajoituksen nojalla pitäisi tapahtua ainoastaan oppilaitosten vastuulla järjestetyn opetus- ja oppimistoiminnan yhteydessä, myös kokeiden aikana, ja se olisi rajattava siihen mikä on tarpeen tällaista toimintaa varten. Poikkeuksen tai rajoituksen olisi katettava sekä digitaalisin keinoin tapahtuvat käytöt
  siellä, missä opetustoiminta järjestetään fyysisesti, myös jos se tapahtuu muualla kuin laitoksen tiloissa, esimerkiksi kirjastoissa tai kulttuuriperintölaitoksissa, niin kauan kuin käyttö tapahtuu oppilaitoksen vastuulla
  , että verkkokäytöt oppilaitoksen suojatussa sähköisessä
  ympäristössä
  ,
  johon
  pääsy olisi suojattava, erityisesti tunnistusproseduureilla. Poikkeuksen tai rajoituksen olisi ymmärrettävä kattavan vammaisten erityiset esteettömyystarpeet opetuksen havainnollistamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(16)

Poikkeuksen tai rajoituksen piiriin olisi sisällytettävä teosten ja muun aineiston digitaaliset käytöt opetuksen tukena, sen rikastuttajana tai täydentäjänä, myös oppimisen oheistoiminnassa.
  Käyttöä koskeva poikkeus tai rajoitus olisi myönnettävä, kunhan käytettävässä teoksessa tai muussa aineistossa ilmoitetaan lähde, tekijän nimi mukaan luettuna, ellei tämä osoittaudu käytännön syistä mahdottomaksi.
  Teosten tai muun aineiston käytön poikkeuksen tai rajoituksen nojalla pitäisi tapahtua ainoastaan oppilaitosten vastuulla järjestetyn opetus- ja oppimistoiminnan yhteydessä, myös kokeiden aikana, ja se olisi rajattava siihen mikä on tarpeen tällaista toimintaa varten. Poikkeuksen tai rajoituksen olisi katettava sekä digitaalisin keinoin tapahtuvat käytöt
  siellä, missä opetustoiminta järjestetään fyysisesti, myös jos se tapahtuu muualla kuin laitoksen tiloissa, esimerkiksi kirjastoissa tai kulttuuriperintölaitoksissa, niin kauan kuin käyttö tapahtuu oppilaitoksen vastuulla
  , että verkkokäytöt oppilaitoksen suojatussa sähköisessä
  ympäristössä
  ,
  johon
  pääsy olisi suojattava, erityisesti tunnistusproseduureilla. Poikkeuksen tai rajoituksen olisi ymmärrettävä kattavan vammaisten erityiset esteettömyystarpeet opetuksen havainnollistamisen yhteydessä.

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (16 a) | Suojatun sähköisen ympäristön olisi katsottava tarkoittavan digitaalista opetus- ja oppimisympäristöä, johon pääsy rajataan asianmukaisella tunnistusproseduurilla oppilaitoksen opetushenkilöstölle ja opinto-ohjelmaan ilmoittautuneille oppilaille tai opiskelijoille. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

Suojatun sähköisen ympäristön olisi katsottava tarkoittavan digitaalista opetus- ja oppimisympäristöä, johon pääsy rajataan asianmukaisella tunnistusproseduurilla oppilaitoksen opetushenkilöstölle ja opinto-ohjelmaan ilmoittautuneille oppilaille tai opiskelijoille.

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (17) | Useissa jäsenvaltioissa on teosten ja muun aineiston opetuskäyttöjen helpottamiseksi käytössä erilaisia järjestelyjä, jotka perustuvat direktiivissä 2001/29/EY säädetyn poikkeuksen täytäntöönpanoon tai muita käyttöjä kattaviin lisenssisopimuksiin. Tällaiset järjestelyt on yleensä suunniteltu ottaen huomioon oppilaitosten ja koulutuksen eri tasojen tarpeet. Vaikka onkin olennaisen tärkeää yhdenmukaistaa uuden pakollisen poikkeuksen tai rajoituksen soveltamisala digitaalisten käyttöjen ja rajatylittävän opetustoiminnan osalta, täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt voivat erota jäsenvaltiosta toiseen siinä määrin kuin tämä ei haittaa poikkeuksen tai rajoituksen tosiasiallista soveltamista tai rajatylittäviä käyttöjä. Tämän ansiosta jäsenvaltioiden pitäisi voida hyödyntää nykyisten kansallisella tasolla tehtyjen järjestelyjen tarjoamaa perustaa. Jäsenvaltiot voisivat erityisesti päättää, että poikkeuksen tai rajoituksen täysimittaisen tai osittaisen soveltamisen edellytyksenä on
  sellaisten
  soveltuvien lisenssien saatavuus,
  jotka vähintään kattavat
  samat käytöt kuin tämän poikkeuksen nojalla sallitut käytöt. Tällä järjestelyllä asetettaisiin esimerkiksi etusijalle sellaisen aineiston lisenssit, joka on ensisijaisesti tarkoitettu koulutusmarkkinoille. Jotta estettäisiin oikeudellisen epävarmuuden syntyminen tai oppilaitosten hallinnollisen taakan lisääntyminen tällaisen järjestelyn seurauksena, tätä toimintatapaa käyttävien jäsenvaltioiden olisi toteuttava käytännön toimia sen varmistamiseksi, että lisenssijärjestelmät, joilla mahdollistetaan teosten ja muun aineiston digitaalinen käyttö opetuksen havainnollistamiseksi, ovat helposti saatavilla ja oppilaitokset ovat tietoisia tällaisten lisenssijärjestelmien olemassaolosta. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Useissa jäsenvaltioissa on teosten ja muun aineiston opetuskäyttöjen helpottamiseksi käytössä erilaisia järjestelyjä, jotka perustuvat direktiivissä 2001/29/EY säädetyn poikkeuksen täytäntöönpanoon tai muita käyttöjä kattaviin lisenssisopimuksiin. Tällaiset järjestelyt on yleensä suunniteltu ottaen huomioon oppilaitosten ja koulutuksen eri tasojen tarpeet. Vaikka onkin olennaisen tärkeää yhdenmukaistaa uuden pakollisen poikkeuksen tai rajoituksen soveltamisala digitaalisten käyttöjen ja rajatylittävän opetustoiminnan osalta, täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt voivat erota jäsenvaltiosta toiseen siinä määrin kuin tämä ei haittaa poikkeuksen tai rajoituksen tosiasiallista soveltamista tai rajatylittäviä käyttöjä. Tämän ansiosta jäsenvaltioiden pitäisi voida hyödyntää nykyisten kansallisella tasolla tehtyjen järjestelyjen tarjoamaa perustaa. Jäsenvaltiot voisivat erityisesti päättää, että poikkeuksen tai rajoituksen täysimittaisen tai osittaisen soveltamisen edellytyksenä on
  sellaisten
  soveltuvien lisenssien saatavuus,
  jotka vähintään kattavat
  samat käytöt kuin tämän poikkeuksen nojalla sallitut käytöt. Tällä järjestelyllä asetettaisiin esimerkiksi etusijalle sellaisen aineiston lisenssit, joka on ensisijaisesti tarkoitettu koulutusmarkkinoille. Jotta estettäisiin oikeudellisen epävarmuuden syntyminen tai oppilaitosten hallinnollisen taakan lisääntyminen tällaisen järjestelyn seurauksena, tätä toimintatapaa käyttävien jäsenvaltioiden olisi toteuttava käytännön toimia sen varmistamiseksi, että lisenssijärjestelmät, joilla mahdollistetaan teosten ja muun aineiston digitaalinen käyttö opetuksen havainnollistamiseksi, ovat helposti saatavilla ja oppilaitokset ovat tietoisia tällaisten lisenssijärjestelmien olemassaolosta.

| (17) | Useissa jäsenvaltioissa on teosten ja muun aineiston opetuskäyttöjen helpottamiseksi käytössä erilaisia järjestelyjä, jotka perustuvat direktiivissä 2001/29/EY säädetyn poikkeuksen täytäntöönpanoon tai muita käyttöjä kattaviin lisenssisopimuksiin. Tällaiset järjestelyt on yleensä suunniteltu ottaen huomioon oppilaitosten ja koulutuksen eri tasojen tarpeet. Vaikka onkin olennaisen tärkeää yhdenmukaistaa uuden pakollisen poikkeuksen tai rajoituksen soveltamisala digitaalisten käyttöjen ja rajatylittävän opetustoiminnan osalta, täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt voivat erota jäsenvaltiosta toiseen siinä määrin kuin tämä ei haittaa poikkeuksen tai rajoituksen tosiasiallista soveltamista tai rajatylittäviä käyttöjä. Tämän ansiosta jäsenvaltioiden pitäisi voida hyödyntää nykyisten kansallisella tasolla tehtyjen järjestelyjen tarjoamaa perustaa. Jäsenvaltiot voisivat erityisesti päättää, että poikkeuksen tai rajoituksen täysimittaisen tai osittaisen soveltamisen edellytyksenä on soveltuvien lisenssien saatavuus.
  Tällaiset lisenssit voivat olla kollektiivisia lisensointisopimuksia, laajennettuja kollektiivisia lisensointisopimuksia tai kollektiivisesti neuvoteltavia lisenssejä, kuten massakäyttölisenssejä, jotta oppilaitosten ei tarvitse neuvotella yksitellen oikeudenhaltijoiden kanssa. Tällaisten lisenssien olisi oltava kohtuuhintaisia ja katettava vähintään
  samat käytöt kuin tämän poikkeuksen nojalla sallitut käytöt. Tällä järjestelyllä asetettaisiin esimerkiksi etusijalle sellaisen aineiston lisenssit, joka on ensisijaisesti tarkoitettu koulutusmarkkinoille
  tai opetukseen oppilaitoksissa, taikka nuottien lisenssit
  . Jotta estettäisiin oikeudellisen epävarmuuden syntyminen tai oppilaitosten hallinnollisen taakan lisääntyminen tällaisen järjestelyn seurauksena, tätä toimintatapaa käyttävien jäsenvaltioiden olisi toteuttava käytännön toimia sen varmistamiseksi, että
  tällaiset
  lisenssijärjestelmät, joilla mahdollistetaan teosten ja muun aineiston digitaalinen käyttö opetuksen havainnollistamiseksi, ovat helposti saatavilla ja oppilaitokset ovat tietoisia tällaisten lisenssijärjestelmien olemassaolosta.
  Jäsenvaltioiden olisi voitava säätää järjestelmistä sen varmistamiseksi, että oikeudenhaltijat saavan kohtuullisen hyvityksen tällaisten poikkeusten tai rajoitusten mukaisista käytöistä. Jäsenvaltioita olisi kannustettava käyttämään järjestelmiä, jotka eivät aiheuta hallinnollista taakkaa, kuten järjestelmiä, joissa maksetaan kertakorvaus. |
| --- | --- |

(17)

Useissa jäsenvaltioissa on teosten ja muun aineiston opetuskäyttöjen helpottamiseksi käytössä erilaisia järjestelyjä, jotka perustuvat direktiivissä 2001/29/EY säädetyn poikkeuksen täytäntöönpanoon tai muita käyttöjä kattaviin lisenssisopimuksiin. Tällaiset järjestelyt on yleensä suunniteltu ottaen huomioon oppilaitosten ja koulutuksen eri tasojen tarpeet. Vaikka onkin olennaisen tärkeää yhdenmukaistaa uuden pakollisen poikkeuksen tai rajoituksen soveltamisala digitaalisten käyttöjen ja rajatylittävän opetustoiminnan osalta, täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt voivat erota jäsenvaltiosta toiseen siinä määrin kuin tämä ei haittaa poikkeuksen tai rajoituksen tosiasiallista soveltamista tai rajatylittäviä käyttöjä. Tämän ansiosta jäsenvaltioiden pitäisi voida hyödyntää nykyisten kansallisella tasolla tehtyjen järjestelyjen tarjoamaa perustaa. Jäsenvaltiot voisivat erityisesti päättää, että poikkeuksen tai rajoituksen täysimittaisen tai osittaisen soveltamisen edellytyksenä on soveltuvien lisenssien saatavuus.
  Tällaiset lisenssit voivat olla kollektiivisia lisensointisopimuksia, laajennettuja kollektiivisia lisensointisopimuksia tai kollektiivisesti neuvoteltavia lisenssejä, kuten massakäyttölisenssejä, jotta oppilaitosten ei tarvitse neuvotella yksitellen oikeudenhaltijoiden kanssa. Tällaisten lisenssien olisi oltava kohtuuhintaisia ja katettava vähintään
  samat käytöt kuin tämän poikkeuksen nojalla sallitut käytöt. Tällä järjestelyllä asetettaisiin esimerkiksi etusijalle sellaisen aineiston lisenssit, joka on ensisijaisesti tarkoitettu koulutusmarkkinoille
  tai opetukseen oppilaitoksissa, taikka nuottien lisenssit
  . Jotta estettäisiin oikeudellisen epävarmuuden syntyminen tai oppilaitosten hallinnollisen taakan lisääntyminen tällaisen järjestelyn seurauksena, tätä toimintatapaa käyttävien jäsenvaltioiden olisi toteuttava käytännön toimia sen varmistamiseksi, että
  tällaiset
  lisenssijärjestelmät, joilla mahdollistetaan teosten ja muun aineiston digitaalinen käyttö opetuksen havainnollistamiseksi, ovat helposti saatavilla ja oppilaitokset ovat tietoisia tällaisten lisenssijärjestelmien olemassaolosta.
  Jäsenvaltioiden olisi voitava säätää järjestelmistä sen varmistamiseksi, että oikeudenhaltijat saavan kohtuullisen hyvityksen tällaisten poikkeusten tai rajoitusten mukaisista käytöistä. Jäsenvaltioita olisi kannustettava käyttämään järjestelmiä, jotka eivät aiheuta hallinnollista taakkaa, kuten järjestelmiä, joissa maksetaan kertakorvaus.

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (17 a) | Oikeusvarmuuden takaamiseksi tilanteissa, joissa jäsenvaltio päättää asettaa poikkeuksen soveltamisen ehdoksi soveltuvien lisenssien saatavuuden, on tarpeen täsmentää, millä edellytyksin oppilaitos voi käyttää suojattuja teoksia tai muuta aineistoa poikkeuksen nojalla ja milloin sen olisi taas toimittava lisenssijärjestelmässä. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

Oikeusvarmuuden takaamiseksi tilanteissa, joissa jäsenvaltio päättää asettaa poikkeuksen soveltamisen ehdoksi soveltuvien lisenssien saatavuuden, on tarpeen täsmentää, millä edellytyksin oppilaitos voi käyttää suojattuja teoksia tai muuta aineistoa poikkeuksen nojalla ja milloin sen olisi taas toimittava lisenssijärjestelmässä.

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (18) | Säilyttämistoimi voi edellyttää kappaleen valmistamista
  kulttuuriperintölaitoksen kokoelmiin kuuluvasta teoksesta tai muusta aineistosta
  ja näin ollen asianomaisten oikeudenhaltijoiden antamaa lupaa. Kulttuuriperintölaitokset toimivat kokoelmiensa säilyttämiseksi tuleville sukupolville. Digitaalitekniikka tarjoaa uusia välineitä näihin kokoelmiin kuuluvan perinnön säilyttämiseksi mutta luo myös uusia haasteita. Näiden uusien haasteiden myötä on tarpeen sopeuttaa nykyisiä lainsäädäntöpuitteita säätämällä pakollisesta poikkeuksesta, joka koskee oikeutta kappaleen valmistamiseen, jotta mahdollistetaan tällaiset säilyttämistoimet. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Säilyttämistoimi voi edellyttää kappaleen valmistamista
  kulttuuriperintölaitoksen kokoelmiin kuuluvasta teoksesta tai muusta aineistosta
  ja näin ollen asianomaisten oikeudenhaltijoiden antamaa lupaa. Kulttuuriperintölaitokset toimivat kokoelmiensa säilyttämiseksi tuleville sukupolville. Digitaalitekniikka tarjoaa uusia välineitä näihin kokoelmiin kuuluvan perinnön säilyttämiseksi mutta luo myös uusia haasteita. Näiden uusien haasteiden myötä on tarpeen sopeuttaa nykyisiä lainsäädäntöpuitteita säätämällä pakollisesta poikkeuksesta, joka koskee oikeutta kappaleen valmistamiseen, jotta mahdollistetaan tällaiset säilyttämistoimet.

| (18) | Kulttuuriperintölaitoksen kokoelmiin kuuluvan teoksen tai muun aineiston
  säilyttämistoimi voi edellyttää kappaleen valmistamista ja näin ollen asianomaisten oikeudenhaltijoiden antamaa lupaa. Kulttuuriperintölaitokset toimivat kokoelmiensa säilyttämiseksi tuleville sukupolville. Digitaalitekniikka tarjoaa uusia välineitä näihin kokoelmiin kuuluvan perinnön säilyttämiseksi mutta luo myös uusia haasteita. Näiden uusien haasteiden myötä on tarpeen sopeuttaa nykyisiä lainsäädäntöpuitteita säätämällä pakollisesta poikkeuksesta, joka koskee oikeutta kappaleen valmistamiseen, jotta mahdollistetaan tällaiset säilyttämistoimet
  kyseisissä laitoksissa
  . |
| --- | --- |

(18)

Kulttuuriperintölaitoksen kokoelmiin kuuluvan teoksen tai muun aineiston
  säilyttämistoimi voi edellyttää kappaleen valmistamista ja näin ollen asianomaisten oikeudenhaltijoiden antamaa lupaa. Kulttuuriperintölaitokset toimivat kokoelmiensa säilyttämiseksi tuleville sukupolville. Digitaalitekniikka tarjoaa uusia välineitä näihin kokoelmiin kuuluvan perinnön säilyttämiseksi mutta luo myös uusia haasteita. Näiden uusien haasteiden myötä on tarpeen sopeuttaa nykyisiä lainsäädäntöpuitteita säätämällä pakollisesta poikkeuksesta, joka koskee oikeutta kappaleen valmistamiseen, jotta mahdollistetaan tällaiset säilyttämistoimet
  kyseisissä laitoksissa
  .

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (19) | Jäsenvaltioilla on erilaisia lähestymistapoja
  kulttuuriperintölaitosten säilyttämistoimiin
  , mikä haittaa rajatylittävää yhteistyötä
  ja
  suojelukeinojen jakamista
  kulttuuriperintölaitosten välillä
  sisämarkkinoilla ja johtaa tehottomaan resurssien käyttöön. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Jäsenvaltioilla on erilaisia lähestymistapoja
  kulttuuriperintölaitosten säilyttämistoimiin
  , mikä haittaa rajatylittävää yhteistyötä
  ja
  suojelukeinojen jakamista
  kulttuuriperintölaitosten välillä
  sisämarkkinoilla ja johtaa tehottomaan resurssien käyttöön.

| (19) | Jäsenvaltioilla on erilaisia lähestymistapoja
  kappaleen valmistamiseen säilyttämistä varten
  , mikä haittaa rajatylittävää yhteistyötä, suojelukeinojen jakamista
  ja rajatylittävien suojeluverkostojen perustamista säilyttämiseen
  sisämarkkinoilla
  osallistuvissa organisaatioissa
  ja johtaa tehottomaan resurssien käyttöön.
  Tämä voi vaikuttaa kielteisesti kulttuuriperinnön säilyttämiseen. |
| --- | --- |

(19)

Jäsenvaltioilla on erilaisia lähestymistapoja
  kappaleen valmistamiseen säilyttämistä varten
  , mikä haittaa rajatylittävää yhteistyötä, suojelukeinojen jakamista
  ja rajatylittävien suojeluverkostojen perustamista säilyttämiseen
  sisämarkkinoilla
  osallistuvissa organisaatioissa
  ja johtaa tehottomaan resurssien käyttöön.
  Tämä voi vaikuttaa kielteisesti kulttuuriperinnön säilyttämiseen.

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (20) | Tämän vuoksi olisi vaadittava, että jäsenvaltiot säätävät poikkeuksesta, jolla sallitaan kulttuuriperintölaitosten tekevän,
  esimerkiksi
  tekniikan vanhentumisen tai alkuperäisen välineen heikkenemisen vuoksi, säilytystarkoituksiin kappaleita teoksista ja muusta aineistosta, jotka ovat pysyvästi niiden kokoelmissa. Tällaisella poikkeuksella pitäisi mahdollistaa kappaleiden valmistaminen säilytykseen soveltuvalla työkalulla, välineellä tai tekniikalla, vaadittavana lukumääränä ja missä tahansa teoksen tai muun aineiston elinajan hetkenä siinä laajuudessa mitä kappaleen valmistaminen ainoastaan säilytystä varten edellyttää. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Tämän vuoksi olisi vaadittava, että jäsenvaltiot säätävät poikkeuksesta, jolla sallitaan kulttuuriperintölaitosten tekevän,
  esimerkiksi
  tekniikan vanhentumisen tai alkuperäisen välineen heikkenemisen vuoksi, säilytystarkoituksiin kappaleita teoksista ja muusta aineistosta, jotka ovat pysyvästi niiden kokoelmissa. Tällaisella poikkeuksella pitäisi mahdollistaa kappaleiden valmistaminen säilytykseen soveltuvalla työkalulla, välineellä tai tekniikalla, vaadittavana lukumääränä ja missä tahansa teoksen tai muun aineiston elinajan hetkenä siinä laajuudessa mitä kappaleen valmistaminen ainoastaan säilytystä varten edellyttää.

| (20) | Tämän vuoksi olisi vaadittava, että jäsenvaltiot säätävät poikkeuksesta, jolla sallitaan kulttuuriperintölaitosten tekevän, tekniikan vanhentumisen tai alkuperäisen välineen heikkenemisen vuoksi
  tai teosten vakuuttamiseksi
  , säilytystarkoituksiin kappaleita teoksista ja muusta aineistosta, jotka ovat pysyvästi niiden kokoelmissa. Tällaisella poikkeuksella pitäisi mahdollistaa kappaleiden valmistaminen säilytykseen soveltuvalla työkalulla, välineellä tai tekniikalla,
  missä tahansa muodossa tai esitysmuodossa
  , vaadittavana lukumääränä ja missä tahansa teoksen tai muun aineiston elinajan hetkenä siinä laajuudessa mitä kappaleen valmistaminen ainoastaan säilytystä varten edellyttää.
  Tutkimusorganisaatioiden tai julkisen palvelun yleisradio-organisaatioiden arkistot olisi katsottava kulttuuriperintölaitoksiksi ja siten tämän poikkeuksen piiriin kuuluviksi. Jäsenvaltioiden olisi tämän poikkeuksen soveltamiseksi voitava pitää voimassa säännöksiä, joissa yleisiä gallerioita kohdellaan museoina. |
| --- | --- |

(20)

Tämän vuoksi olisi vaadittava, että jäsenvaltiot säätävät poikkeuksesta, jolla sallitaan kulttuuriperintölaitosten tekevän, tekniikan vanhentumisen tai alkuperäisen välineen heikkenemisen vuoksi
  tai teosten vakuuttamiseksi
  , säilytystarkoituksiin kappaleita teoksista ja muusta aineistosta, jotka ovat pysyvästi niiden kokoelmissa. Tällaisella poikkeuksella pitäisi mahdollistaa kappaleiden valmistaminen säilytykseen soveltuvalla työkalulla, välineellä tai tekniikalla,
  missä tahansa muodossa tai esitysmuodossa
  , vaadittavana lukumääränä ja missä tahansa teoksen tai muun aineiston elinajan hetkenä siinä laajuudessa mitä kappaleen valmistaminen ainoastaan säilytystä varten edellyttää.
  Tutkimusorganisaatioiden tai julkisen palvelun yleisradio-organisaatioiden arkistot olisi katsottava kulttuuriperintölaitoksiksi ja siten tämän poikkeuksen piiriin kuuluviksi. Jäsenvaltioiden olisi tämän poikkeuksen soveltamiseksi voitava pitää voimassa säännöksiä, joissa yleisiä gallerioita kohdellaan museoina.

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (21) | Tämän direktiivin soveltamiseksi teosten ja muun aineiston olisi katsottava kuuluvan pysyvästi kulttuuriperintölaitoksen kokoelmiin, kun
  kulttuuriperintölaitos
  omistaa ja pitää pysyvästi hallussaan
  sen
  kappaleita, esimerkiksi omistuksen siirron tai
  lisenssisopimusten
  seurauksena. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Tämän direktiivin soveltamiseksi teosten ja muun aineiston olisi katsottava kuuluvan pysyvästi kulttuuriperintölaitoksen kokoelmiin, kun
  kulttuuriperintölaitos
  omistaa ja pitää pysyvästi hallussaan
  sen
  kappaleita, esimerkiksi omistuksen siirron tai
  lisenssisopimusten
  seurauksena.

| (21) | Tämän direktiivin soveltamiseksi teosten ja muun aineiston olisi katsottava kuuluvan pysyvästi kulttuuriperintölaitoksen kokoelmiin, kun
  kyseinen organisaatio
  omistaa ja pitää pysyvästi hallussaan
  tällaisten teosten tai muun aineiston
  kappaleita, esimerkiksi omistuksen siirron,
  lisenssisopimusten, vapaakappaleoikeuden
  tai
  pitkäaikaisen lainan
  seurauksena.
  Teosten tai muun aineiston, joihin kulttuuriperintölaitoksilla on tilapäinen pääsy kolmannen osapuolen palvelimen kautta, ei katsota kuuluvan pysyvästi niiden kokoelmiin. |
| --- | --- |

(21)

Tämän direktiivin soveltamiseksi teosten ja muun aineiston olisi katsottava kuuluvan pysyvästi kulttuuriperintölaitoksen kokoelmiin, kun
  kyseinen organisaatio
  omistaa ja pitää pysyvästi hallussaan
  tällaisten teosten tai muun aineiston
  kappaleita, esimerkiksi omistuksen siirron,
  lisenssisopimusten, vapaakappaleoikeuden
  tai
  pitkäaikaisen lainan
  seurauksena.
  Teosten tai muun aineiston, joihin kulttuuriperintölaitoksilla on tilapäinen pääsy kolmannen osapuolen palvelimen kautta, ei katsota kuuluvan pysyvästi niiden kokoelmiin.

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 21 a kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (21 a) | Teknisen kehityksen seurauksena on syntynyt tietoyhteiskunnan palveluja, joiden avulla niiden käyttäjät voivat ladata tai saattaa saataviin sisältöä eri muodoissa ja eri tarkoituksiin, kuten jonkin ajatuksen havainnollistamiseksi tai kritiikin, parodian tai pastissin esittämiseksi. Tällaiseen sisältöön voi sisältyä lyhyitä otteita olemassa olevista suojatuista teoksista tai muusta aineistosta, joita käyttäjät ovat saattaneet muuttaa, yhdistellä tai muuten muuntaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 a)

Teknisen kehityksen seurauksena on syntynyt tietoyhteiskunnan palveluja, joiden avulla niiden käyttäjät voivat ladata tai saattaa saataviin sisältöä eri muodoissa ja eri tarkoituksiin, kuten jonkin ajatuksen havainnollistamiseksi tai kritiikin, parodian tai pastissin esittämiseksi. Tällaiseen sisältöön voi sisältyä lyhyitä otteita olemassa olevista suojatuista teoksista tai muusta aineistosta, joita käyttäjät ovat saattaneet muuttaa, yhdistellä tai muuten muuntaa.

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 21 b kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (21 b) | Huolimatta tietyistä päällekkäisyyksistä olemassa oleviin, esimerkiksi lainauksia ja parodiaa koskeviin poikkeuksiin tai rajoituksiin nähden kaikki käyttäjän lataama tai saataviin saattama sisältö, joka sisältää kohtuullisen määrän otteita suojatuista teoksista tai muusta aineistosta, ei kuulu direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan soveltamisalaan. Tästä tilanteesta aiheutuu oikeudellista epävarmuutta sekä käyttäjille että oikeudenhaltijoille. Siksi on tarpeen säätää uudesta erityispoikkeuksesta, jotta voidaan sallia olemassa olevien suojattujen teosten tai muun aineiston otteiden laillinen käyttö käyttäjien lataamassa tai saataviin saattamassa sisällössä. Jos käyttäjän luomaan tai saataviin saattamaan sisältöön liittyy suojatun teoksen tai muun aineiston lainauksen tai otteen lyhyt ja oikeasuhteinen käyttö oikeutettua tarkoitusta varten, tällainen käyttö olisi suojattava tässä direktiivissä säädetyllä poikkeuksella. Tätä poikkeusta olisi sovellettava vain tietyissä erityistapauksissa, jotka eivät ole ristiriidassa teoksen tai muun aineiston tavanomaisen hyödyntämisen kanssa eivätkä kohtuuttomasti haittaa oikeudenhaltijan oikeutettuja etuja. Tällaista haittaa arvioitaessa on olennaista tarkastella kyseisen sisällön omaperäisyyden astetta, käytetyn lainauksen tai otteen pituutta tai laajuutta, kyseisen sisällön ammattimaista luonnetta tai tapauksen mukaan taloudellisen vahingon astetta sulkematta kuitenkaan pois poikkeuksen oikeutettua käyttöä. Kyseisen poikkeuksen ei pitäisi vaikuttaa teosten tai muun aineiston tekijöiden moraalisiin oikeuksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 b)

Huolimatta tietyistä päällekkäisyyksistä olemassa oleviin, esimerkiksi lainauksia ja parodiaa koskeviin poikkeuksiin tai rajoituksiin nähden kaikki käyttäjän lataama tai saataviin saattama sisältö, joka sisältää kohtuullisen määrän otteita suojatuista teoksista tai muusta aineistosta, ei kuulu direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan soveltamisalaan. Tästä tilanteesta aiheutuu oikeudellista epävarmuutta sekä käyttäjille että oikeudenhaltijoille. Siksi on tarpeen säätää uudesta erityispoikkeuksesta, jotta voidaan sallia olemassa olevien suojattujen teosten tai muun aineiston otteiden laillinen käyttö käyttäjien lataamassa tai saataviin saattamassa sisällössä. Jos käyttäjän luomaan tai saataviin saattamaan sisältöön liittyy suojatun teoksen tai muun aineiston lainauksen tai otteen lyhyt ja oikeasuhteinen käyttö oikeutettua tarkoitusta varten, tällainen käyttö olisi suojattava tässä direktiivissä säädetyllä poikkeuksella. Tätä poikkeusta olisi sovellettava vain tietyissä erityistapauksissa, jotka eivät ole ristiriidassa teoksen tai muun aineiston tavanomaisen hyödyntämisen kanssa eivätkä kohtuuttomasti haittaa oikeudenhaltijan oikeutettuja etuja. Tällaista haittaa arvioitaessa on olennaista tarkastella kyseisen sisällön omaperäisyyden astetta, käytetyn lainauksen tai otteen pituutta tai laajuutta, kyseisen sisällön ammattimaista luonnetta tai tapauksen mukaan taloudellisen vahingon astetta sulkematta kuitenkaan pois poikkeuksen oikeutettua käyttöä. Kyseisen poikkeuksen ei pitäisi vaikuttaa teosten tai muun aineiston tekijöiden moraalisiin oikeuksiin.

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 21 c kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (21 c) | Tämän direktiivin 13 artiklan soveltamisalaan kuuluvien tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien ei pitäisi voida vedota omaksi hyödykseen tässä direktiivissä säädettyyn poikkeukseen, joka koskee olemassa olevien teosten otteiden käyttöä tai suojattujen teosten tai muun aineiston lainausten tai otteiden käyttöä käyttäjien kyseisiin tietoyhteiskunnan palveluihin lataamassa tai niissä saataviin saattamassa sisällössä, kaventaakseen niillä tämän direktiivin 13 artiklan mukaisesti olevien velvoitteiden soveltamisalaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 c)

Tämän direktiivin 13 artiklan soveltamisalaan kuuluvien tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien ei pitäisi voida vedota omaksi hyödykseen tässä direktiivissä säädettyyn poikkeukseen, joka koskee olemassa olevien teosten otteiden käyttöä tai suojattujen teosten tai muun aineiston lainausten tai otteiden käyttöä käyttäjien kyseisiin tietoyhteiskunnan palveluihin lataamassa tai niissä saataviin saattamassa sisällössä, kaventaakseen niillä tämän direktiivin 13 artiklan mukaisesti olevien velvoitteiden soveltamisalaa.

Tarkistus 22

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (22) | Kulttuuriperintölaitosten olisi voitava hyötyä myynnistä poistuneiden teosten ja muun aineiston digitointia ja myös rajojen yli tapahtuvaa levittämistä koskevista selkeistä puitteista. Myynnistä poistuneiden teosten kokoelmien erityispiirteiden vuoksi ennakkosuostumuksen saaminen yksittäisiltä oikeudenhaltijoilta voi kuitenkin olla erittäin vaikeaa. Tämä voi johtua esimerkiksi teosten tai muun aineiston iästä, niiden vähäisestä kaupallisesta arvosta tai siitä, että niitä ei koskaan tarkoitettu kaupalliseen käyttöön. Tämän vuoksi on tarpeen säätää toimenpiteistä, joilla helpotetaan kulttuuriperintölaitosten kokoelmissa olevien myynnistä poistuneiden teosten
  oikeuksien lisensointia
  ja näin mahdollistetaan vaikutukseltaan rajatylittävien sopimusten tekeminen sisämarkkinoilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Kulttuuriperintölaitosten olisi voitava hyötyä myynnistä poistuneiden teosten ja muun aineiston digitointia ja myös rajojen yli tapahtuvaa levittämistä koskevista selkeistä puitteista. Myynnistä poistuneiden teosten kokoelmien erityispiirteiden vuoksi ennakkosuostumuksen saaminen yksittäisiltä oikeudenhaltijoilta voi kuitenkin olla erittäin vaikeaa. Tämä voi johtua esimerkiksi teosten tai muun aineiston iästä, niiden vähäisestä kaupallisesta arvosta tai siitä, että niitä ei koskaan tarkoitettu kaupalliseen käyttöön. Tämän vuoksi on tarpeen säätää toimenpiteistä, joilla helpotetaan kulttuuriperintölaitosten kokoelmissa olevien myynnistä poistuneiden teosten
  oikeuksien lisensointia
  ja näin mahdollistetaan vaikutukseltaan rajatylittävien sopimusten tekeminen sisämarkkinoilla.

| (22) | Kulttuuriperintölaitosten olisi voitava hyötyä myynnistä poistuneiden teosten ja muun aineiston digitointia ja myös rajojen yli tapahtuvaa levittämistä koskevista selkeistä puitteista. Myynnistä poistuneiden teosten kokoelmien erityispiirteiden vuoksi ennakkosuostumuksen saaminen yksittäisiltä oikeudenhaltijoilta voi kuitenkin olla erittäin vaikeaa. Tämä voi johtua esimerkiksi teosten tai muun aineiston iästä, niiden vähäisestä kaupallisesta arvosta tai siitä, että niitä ei koskaan tarkoitettu kaupalliseen käyttöön
  tai ne eivät koskaan ole olleet kaupan
  . Tämän vuoksi on tarpeen säätää toimenpiteistä, joilla helpotetaan kulttuuriperintölaitosten kokoelmissa olevien myynnistä poistuneiden teosten
  käyttöä
  ja näin mahdollistetaan vaikutukseltaan rajatylittävien sopimusten tekeminen sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(22)

Kulttuuriperintölaitosten olisi voitava hyötyä myynnistä poistuneiden teosten ja muun aineiston digitointia ja myös rajojen yli tapahtuvaa levittämistä koskevista selkeistä puitteista. Myynnistä poistuneiden teosten kokoelmien erityispiirteiden vuoksi ennakkosuostumuksen saaminen yksittäisiltä oikeudenhaltijoilta voi kuitenkin olla erittäin vaikeaa. Tämä voi johtua esimerkiksi teosten tai muun aineiston iästä, niiden vähäisestä kaupallisesta arvosta tai siitä, että niitä ei koskaan tarkoitettu kaupalliseen käyttöön
  tai ne eivät koskaan ole olleet kaupan
  . Tämän vuoksi on tarpeen säätää toimenpiteistä, joilla helpotetaan kulttuuriperintölaitosten kokoelmissa olevien myynnistä poistuneiden teosten
  käyttöä
  ja näin mahdollistetaan vaikutukseltaan rajatylittävien sopimusten tekeminen sisämarkkinoilla.

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 22 a kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (22 a) | Useat jäsenvaltiot ovat jo ottaneet käyttöön laajennettuja kollektiivisia lisensointijärjestelmiä, oikeudellisia toimeksiantoja tai oikeudellisia olettamia, jotka helpottavat myynnistä poistuneiden teosten lisensointia. Kun kuitenkin otetaan huomioon kulttuuriperintölaitosten kokoelmiin kuuluvien teosten ja muun aineiston moninaisuus sekä yhteishallinnointikäytäntöjen vaihtelut jäsenvaltioiden ja kulttuurintuotantoalojen välillä, tällaiset toimenpiteet eivät välttämättä ole ratkaisu kaikissa tapauksissa esimerkiksi siksi, että tietyn tyyppisille teoksille tai muulle aineistolle ei ole olemassa yhteishallinnoinnin käytäntöä. Tällaisissa erityistapauksissa on sen vuoksi tarpeen sallia, että kulttuuriperintölaitokset saattavat pysyvissä kokoelmissaan olevia myynnistä poistuneita teoksia saataviin verkossa tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevan poikkeuksen nojalla. Vaikka onkin olennaista yhdenmukaistaa uuden pakollisen poikkeuksen soveltamisala, jotta myynnistä poistuneiden teosten rajatylittävät käytöt olisivat mahdollisia, jäsenvaltioiden olisi silti sallittava käyttää tai käyttää edelleen kulttuuriperintölaitosten kanssa kansallisella tasolla tehtyjä laajennettuja kollektiivisia lisensointijärjestelyjä kulttuuriperintölaitosten kokoelmissa pysyvästi olevien teosten luokissa. Sitä, että lisenssin ehdoista ei ole päästy sopimukseen, ei saisi tulkita siten, että lisensointipohjaisia ratkaisuja ei olisi saatavissa. Tämän poikkeuksen mukaisiin käyttöihin olisi sovellettava samoja ulkopuolelle jättäytymistä ja julkisuutta koskevia vaatimuksia kuin lisensointijärjestelyillä sallittuihin käyttöihin. Jotta voitaisiin varmistaa, että poikkeusta sovelletaan vain tiettyjen ehtojen täyttyessä, ja jotta voitaisiin taata oikeusvarmuus, jäsenvaltioiden olisi oikeudenhaltijoita, yhteishallinnointiorganisaatioita ja kulttuuriperintölaitoksia kuullen sopivin väliajoin määritettävä, mille aloille ja minkä tyyppisille teoksille soveltuvia lisenssipohjaisia ratkaisuja ei ole saatavissa, jolloin poikkeusta olisi sovellettava. |

Komission teksti

Tarkistus

(22 a)

Useat jäsenvaltiot ovat jo ottaneet käyttöön laajennettuja kollektiivisia lisensointijärjestelmiä, oikeudellisia toimeksiantoja tai oikeudellisia olettamia, jotka helpottavat myynnistä poistuneiden teosten lisensointia. Kun kuitenkin otetaan huomioon kulttuuriperintölaitosten kokoelmiin kuuluvien teosten ja muun aineiston moninaisuus sekä yhteishallinnointikäytäntöjen vaihtelut jäsenvaltioiden ja kulttuurintuotantoalojen välillä, tällaiset toimenpiteet eivät välttämättä ole ratkaisu kaikissa tapauksissa esimerkiksi siksi, että tietyn tyyppisille teoksille tai muulle aineistolle ei ole olemassa yhteishallinnoinnin käytäntöä. Tällaisissa erityistapauksissa on sen vuoksi tarpeen sallia, että kulttuuriperintölaitokset saattavat pysyvissä kokoelmissaan olevia myynnistä poistuneita teoksia saataviin verkossa tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevan poikkeuksen nojalla. Vaikka onkin olennaista yhdenmukaistaa uuden pakollisen poikkeuksen soveltamisala, jotta myynnistä poistuneiden teosten rajatylittävät käytöt olisivat mahdollisia, jäsenvaltioiden olisi silti sallittava käyttää tai käyttää edelleen kulttuuriperintölaitosten kanssa kansallisella tasolla tehtyjä laajennettuja kollektiivisia lisensointijärjestelyjä kulttuuriperintölaitosten kokoelmissa pysyvästi olevien teosten luokissa. Sitä, että lisenssin ehdoista ei ole päästy sopimukseen, ei saisi tulkita siten, että lisensointipohjaisia ratkaisuja ei olisi saatavissa. Tämän poikkeuksen mukaisiin käyttöihin olisi sovellettava samoja ulkopuolelle jättäytymistä ja julkisuutta koskevia vaatimuksia kuin lisensointijärjestelyillä sallittuihin käyttöihin. Jotta voitaisiin varmistaa, että poikkeusta sovelletaan vain tiettyjen ehtojen täyttyessä, ja jotta voitaisiin taata oikeusvarmuus, jäsenvaltioiden olisi oikeudenhaltijoita, yhteishallinnointiorganisaatioita ja kulttuuriperintölaitoksia kuullen sopivin väliajoin määritettävä, mille aloille ja minkä tyyppisille teoksille soveltuvia lisenssipohjaisia ratkaisuja ei ole saatavissa, jolloin poikkeusta olisi sovellettava.

Tarkistus 24

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (23) | Jäsenvaltioilla pitäisi tämän direktiivin tarjoamissa puitteissa olla joustava mahdollisuus valita järjestelyn tyyppi, jolla myynnistä poistuneiden teosten lisenssejä voidaan laajentaa niiden oikeudenhaltijoiden oikeuksiin, joita yhteishallinnointiorganisaatio ei edusta, oman oikeusperinteensä, käytäntöjensä tai olosuhteidensa mukaisesti. Tällaisiin järjestelyihin voi sisältyä laajennettu kollektiivinen lisensointi ja edustusta koskevia olettamia. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Jäsenvaltioilla pitäisi tämän direktiivin tarjoamissa puitteissa olla joustava mahdollisuus valita järjestelyn tyyppi, jolla myynnistä poistuneiden teosten lisenssejä voidaan laajentaa niiden oikeudenhaltijoiden oikeuksiin, joita yhteishallinnointiorganisaatio ei edusta, oman oikeusperinteensä, käytäntöjensä tai olosuhteidensa mukaisesti. Tällaisiin järjestelyihin voi sisältyä laajennettu kollektiivinen lisensointi ja edustusta koskevia olettamia.

| (23) | Jäsenvaltioilla pitäisi tämän direktiivin tarjoamissa puitteissa olla joustava mahdollisuus valita järjestelyn tyyppi, jolla myynnistä poistuneiden teosten lisenssejä voidaan laajentaa niiden oikeudenhaltijoiden oikeuksiin, joita
  asianomainen
  yhteishallinnointiorganisaatio ei edusta, oman oikeusperinteensä, käytäntöjensä tai olosuhteidensa mukaisesti. Tällaisiin järjestelyihin voi sisältyä laajennettu kollektiivinen lisensointi ja edustusta koskevia olettamia. |
| --- | --- |

(23)

Jäsenvaltioilla pitäisi tämän direktiivin tarjoamissa puitteissa olla joustava mahdollisuus valita järjestelyn tyyppi, jolla myynnistä poistuneiden teosten lisenssejä voidaan laajentaa niiden oikeudenhaltijoiden oikeuksiin, joita
  asianomainen
  yhteishallinnointiorganisaatio ei edusta, oman oikeusperinteensä, käytäntöjensä tai olosuhteidensa mukaisesti. Tällaisiin järjestelyihin voi sisältyä laajennettu kollektiivinen lisensointi ja edustusta koskevia olettamia.

Tarkistus 25

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (24) | Tiukka ja hyvin toimiva yhteishallinnointijärjestelmä on tärkeä tällaisia lisensointijärjestelyitä varten. Tällaiseen järjestelmään kuuluu hyvää hallintotapaa, avoimuutta ja raportointia koskevia erityissääntöjä sekä yksittäisille oikeudenhaltijoille kuuluvien määrien säännöllinen, tunnollinen ja tarkka jakaminen ja maksaminen, kuten direktiivissä 2014/26/EU säädetään. Kaikkien oikeudenhaltijoiden saatavilla pitäisi olla soveltuvia lisäsuojatoimia, ja oikeudenhaltijoille olisi tarjottava mahdollisuus sulkea teoksensa tai muu aineisto tällaisten
  järjestelyjen
  soveltamisen ulkopuolelle. Näihin järjestelyihin liittyvien ehtojen ei pitäisi vaikuttaa niiden käytännön merkitykseen kulttuuriperintölaitoksille. |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Tiukka ja hyvin toimiva yhteishallinnointijärjestelmä on tärkeä tällaisia lisensointijärjestelyitä varten. Tällaiseen järjestelmään kuuluu hyvää hallintotapaa, avoimuutta ja raportointia koskevia erityissääntöjä sekä yksittäisille oikeudenhaltijoille kuuluvien määrien säännöllinen, tunnollinen ja tarkka jakaminen ja maksaminen, kuten direktiivissä 2014/26/EU säädetään. Kaikkien oikeudenhaltijoiden saatavilla pitäisi olla soveltuvia lisäsuojatoimia, ja oikeudenhaltijoille olisi tarjottava mahdollisuus sulkea teoksensa tai muu aineisto tällaisten
  järjestelyjen
  soveltamisen ulkopuolelle. Näihin järjestelyihin liittyvien ehtojen ei pitäisi vaikuttaa niiden käytännön merkitykseen kulttuuriperintölaitoksille.

| (24) | Tiukka ja hyvin toimiva yhteishallinnointijärjestelmä on tärkeä tällaisia lisensointijärjestelyitä varten,
  ja jäsenvaltioiden olisi kannustettava siihen
  . Tällaiseen järjestelmään kuuluu hyvää hallintotapaa, avoimuutta ja raportointia koskevia erityissääntöjä sekä yksittäisille oikeudenhaltijoille kuuluvien määrien säännöllinen, tunnollinen ja tarkka jakaminen ja maksaminen, kuten direktiivissä 2014/26/EU säädetään. Kaikkien oikeudenhaltijoiden saatavilla pitäisi olla soveltuvia lisäsuojatoimia, ja oikeudenhaltijoille olisi tarjottava mahdollisuus sulkea teoksensa tai muu aineisto tällaisten
  lisensointijärjestelyjen tai poikkeusten
  soveltamisen ulkopuolelle. Näihin järjestelyihin liittyvien ehtojen ei pitäisi vaikuttaa niiden käytännön merkitykseen kulttuuriperintölaitoksille. |
| --- | --- |

(24)

Tiukka ja hyvin toimiva yhteishallinnointijärjestelmä on tärkeä tällaisia lisensointijärjestelyitä varten,
  ja jäsenvaltioiden olisi kannustettava siihen
  . Tällaiseen järjestelmään kuuluu hyvää hallintotapaa, avoimuutta ja raportointia koskevia erityissääntöjä sekä yksittäisille oikeudenhaltijoille kuuluvien määrien säännöllinen, tunnollinen ja tarkka jakaminen ja maksaminen, kuten direktiivissä 2014/26/EU säädetään. Kaikkien oikeudenhaltijoiden saatavilla pitäisi olla soveltuvia lisäsuojatoimia, ja oikeudenhaltijoille olisi tarjottava mahdollisuus sulkea teoksensa tai muu aineisto tällaisten
  lisensointijärjestelyjen tai poikkeusten
  soveltamisen ulkopuolelle. Näihin järjestelyihin liittyvien ehtojen ei pitäisi vaikuttaa niiden käytännön merkitykseen kulttuuriperintölaitoksille.

Tarkistus 26

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (25) | Kun otetaan huomioon kulttuuriperintölaitosten kokoelmissa olevien teosten ja muun aineiston moninaisuus, on tärkeää, että tällä direktiivillä käyttöön otettavat lisenssijärjestelyt ovat saatavilla ja niitä voidaan käytännössä hyödyntää erityyppisten teosten ja muun aineiston osalta, valokuvat, äänitallenteet ja audiovisuaaliset teokset mukaan luettuina. Jotta näissä järjestelyissä kuvastuisivat teosten ja muun aineiston eri luokkien erityispiirteet niiden julkaisu- ja jakelutapojen osalta ja jotta voidaan helpottaa
  näiden järjestelyiden
  käyttämistä, jäsenvaltioiden voi olla tarpeen vahvistaa erityisvaatimuksia ja -menettelyjä tällaisten lisenssijärjestelyjen käytännön soveltamista varten. Näin tehdessään jäsenvaltioiden on aiheellista kuulla oikeudenhaltijoita,
  käyttäjiä
  ja yhteishallinnointiorganisaatioita. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Kun otetaan huomioon kulttuuriperintölaitosten kokoelmissa olevien teosten ja muun aineiston moninaisuus, on tärkeää, että tällä direktiivillä käyttöön otettavat lisenssijärjestelyt ovat saatavilla ja niitä voidaan käytännössä hyödyntää erityyppisten teosten ja muun aineiston osalta, valokuvat, äänitallenteet ja audiovisuaaliset teokset mukaan luettuina. Jotta näissä järjestelyissä kuvastuisivat teosten ja muun aineiston eri luokkien erityispiirteet niiden julkaisu- ja jakelutapojen osalta ja jotta voidaan helpottaa
  näiden järjestelyiden
  käyttämistä, jäsenvaltioiden voi olla tarpeen vahvistaa erityisvaatimuksia ja -menettelyjä tällaisten lisenssijärjestelyjen käytännön soveltamista varten. Näin tehdessään jäsenvaltioiden on aiheellista kuulla oikeudenhaltijoita,
  käyttäjiä
  ja yhteishallinnointiorganisaatioita.

| (25) | Kun otetaan huomioon kulttuuriperintölaitosten kokoelmissa olevien teosten ja muun aineiston moninaisuus, on tärkeää, että tällä direktiivillä käyttöön otettavat lisenssijärjestelyt ovat saatavilla ja niitä voidaan käytännössä hyödyntää erityyppisten teosten ja muun aineiston osalta, valokuvat, äänitallenteet ja audiovisuaaliset teokset mukaan luettuina. Jotta näissä järjestelyissä kuvastuisivat teosten ja muun aineiston eri luokkien erityispiirteet niiden julkaisu- ja jakelutapojen osalta ja jotta voidaan helpottaa
  tällä direktiivillä käyttöön otettujen, myynnistä poistuneiden teosten käyttöä koskevien ratkaisujen
  käyttämistä, jäsenvaltioiden voi olla tarpeen vahvistaa erityisvaatimuksia ja -menettelyjä tällaisten lisenssijärjestelyjen käytännön soveltamista varten. Näin tehdessään jäsenvaltioiden on aiheellista kuulla oikeudenhaltijoita,
  kulttuuriperintölaitoksia
  ja yhteishallinnointiorganisaatioita. |
| --- | --- |

(25)

Kun otetaan huomioon kulttuuriperintölaitosten kokoelmissa olevien teosten ja muun aineiston moninaisuus, on tärkeää, että tällä direktiivillä käyttöön otettavat lisenssijärjestelyt ovat saatavilla ja niitä voidaan käytännössä hyödyntää erityyppisten teosten ja muun aineiston osalta, valokuvat, äänitallenteet ja audiovisuaaliset teokset mukaan luettuina. Jotta näissä järjestelyissä kuvastuisivat teosten ja muun aineiston eri luokkien erityispiirteet niiden julkaisu- ja jakelutapojen osalta ja jotta voidaan helpottaa
  tällä direktiivillä käyttöön otettujen, myynnistä poistuneiden teosten käyttöä koskevien ratkaisujen
  käyttämistä, jäsenvaltioiden voi olla tarpeen vahvistaa erityisvaatimuksia ja -menettelyjä tällaisten lisenssijärjestelyjen käytännön soveltamista varten. Näin tehdessään jäsenvaltioiden on aiheellista kuulla oikeudenhaltijoita,
  kulttuuriperintölaitoksia
  ja yhteishallinnointiorganisaatioita.

Tarkistus 27

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (26) | Kansainvälisen kohteliaisuuden vuoksi tässä direktiivissä säädettyä myynnistä poistuneiden teosten digitointia ja levittämistä koskevaa lisenssijärjestelyä ei pitäisi soveltaa teoksiin tai muuhun aineistoon, jotka on julkaistu tai, jos julkaisua ei ole tapahtunut, lähetetty ensimmäisen kerran kolmannessa maassa, tai, kun kyseessä on elokuva tai audiovisuaalinen teos, teoksiin, joiden tuottajan päätoimipaikka tai vakituinen asuinpaikka on kolmannessa maassa. Näitä järjestelyjä ei pitäisi myöskään soveltaa kolmannen maan kansalaisten teoksiin tai muuhun aineistoon, lukuun ottamatta tapauksia, joissa ne on julkaistu tai, jos julkaisua ei ole tapahtunut, lähetetty ensimmäisen kerran jonkin jäsenvaltion alueella, tai, kun kyseessä on elokuva- tai audiovisuaalinen teos, joissa tuottajan päätoimipaikka tai vakituinen asuinpaikka on jäsenvaltiossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Kansainvälisen kohteliaisuuden vuoksi tässä direktiivissä säädettyä myynnistä poistuneiden teosten digitointia ja levittämistä koskevaa lisenssijärjestelyä ei pitäisi soveltaa teoksiin tai muuhun aineistoon, jotka on julkaistu tai, jos julkaisua ei ole tapahtunut, lähetetty ensimmäisen kerran kolmannessa maassa, tai, kun kyseessä on elokuva tai audiovisuaalinen teos, teoksiin, joiden tuottajan päätoimipaikka tai vakituinen asuinpaikka on kolmannessa maassa. Näitä järjestelyjä ei pitäisi myöskään soveltaa kolmannen maan kansalaisten teoksiin tai muuhun aineistoon, lukuun ottamatta tapauksia, joissa ne on julkaistu tai, jos julkaisua ei ole tapahtunut, lähetetty ensimmäisen kerran jonkin jäsenvaltion alueella, tai, kun kyseessä on elokuva- tai audiovisuaalinen teos, joissa tuottajan päätoimipaikka tai vakituinen asuinpaikka on jäsenvaltiossa.

| (26) | Kansainvälisen kohteliaisuuden vuoksi tässä direktiivissä säädettyä myynnistä poistuneiden teosten digitointia ja levittämistä koskevaa lisenssijärjestelyä
  ja poikkeusta
  ei pitäisi soveltaa teoksiin tai muuhun aineistoon, jotka on julkaistu tai, jos julkaisua ei ole tapahtunut, lähetetty ensimmäisen kerran kolmannessa maassa, tai, kun kyseessä on elokuva tai audiovisuaalinen teos, teoksiin, joiden tuottajan päätoimipaikka tai vakituinen asuinpaikka on kolmannessa maassa. Näitä järjestelyjä ei pitäisi myöskään soveltaa kolmannen maan kansalaisten teoksiin tai muuhun aineistoon, lukuun ottamatta tapauksia, joissa ne on julkaistu tai, jos julkaisua ei ole tapahtunut, lähetetty ensimmäisen kerran jonkin jäsenvaltion alueella, tai, kun kyseessä on elokuva- tai audiovisuaalinen teos, joissa tuottajan päätoimipaikka tai vakituinen asuinpaikka on jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(26)

Kansainvälisen kohteliaisuuden vuoksi tässä direktiivissä säädettyä myynnistä poistuneiden teosten digitointia ja levittämistä koskevaa lisenssijärjestelyä
  ja poikkeusta
  ei pitäisi soveltaa teoksiin tai muuhun aineistoon, jotka on julkaistu tai, jos julkaisua ei ole tapahtunut, lähetetty ensimmäisen kerran kolmannessa maassa, tai, kun kyseessä on elokuva tai audiovisuaalinen teos, teoksiin, joiden tuottajan päätoimipaikka tai vakituinen asuinpaikka on kolmannessa maassa. Näitä järjestelyjä ei pitäisi myöskään soveltaa kolmannen maan kansalaisten teoksiin tai muuhun aineistoon, lukuun ottamatta tapauksia, joissa ne on julkaistu tai, jos julkaisua ei ole tapahtunut, lähetetty ensimmäisen kerran jonkin jäsenvaltion alueella, tai, kun kyseessä on elokuva- tai audiovisuaalinen teos, joissa tuottajan päätoimipaikka tai vakituinen asuinpaikka on jäsenvaltiossa.

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (27) | Koska laajamittaiset digitointihankkeet voivat merkitä huomattavia investointeja kulttuuriperintölaitoksille, minkään tässä direktiivissä säädettyjen järjestelyjen nojalla myönnetyn lisenssin ei pitäisi estää näitä laitoksia
  hankkimasta kohtuullisia tuloja
  lisenssin
  ja digitoinnin kustannusten kattamiseksi
  sekä lisenssin piiriin kuuluvien teosten ja muun aineiston
  levittämiseksi
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Koska laajamittaiset digitointihankkeet voivat merkitä huomattavia investointeja kulttuuriperintölaitoksille, minkään tässä direktiivissä säädettyjen järjestelyjen nojalla myönnetyn lisenssin ei pitäisi estää näitä laitoksia
  hankkimasta kohtuullisia tuloja
  lisenssin
  ja digitoinnin kustannusten kattamiseksi
  sekä lisenssin piiriin kuuluvien teosten ja muun aineiston
  levittämiseksi
  .

| (27) | Koska laajamittaiset digitointihankkeet voivat merkitä huomattavia investointeja kulttuuriperintölaitoksille, minkään tässä direktiivissä säädettyjen järjestelyjen nojalla myönnetyn lisenssin ei pitäisi estää näitä laitoksia
  kattamasta
  lisenssin
  kustannuksia
  sekä lisenssin piiriin kuuluvien teosten ja muun aineiston
  digitoinnin ja levittämisen kustannuksia
  . |
| --- | --- |

(27)

Koska laajamittaiset digitointihankkeet voivat merkitä huomattavia investointeja kulttuuriperintölaitoksille, minkään tässä direktiivissä säädettyjen järjestelyjen nojalla myönnetyn lisenssin ei pitäisi estää näitä laitoksia
  kattamasta
  lisenssin
  kustannuksia
  sekä lisenssin piiriin kuuluvien teosten ja muun aineiston
  digitoinnin ja levittämisen kustannuksia
  .

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (28) | Olisi asianmukaisesti julkaistava tiedot tässä direktiivissä säädettyjen lisenssijärjestelyjen nojalla tapahtuvasta myynnistä poistuneiden teosten ja muun aineiston nykyisestä ja tulevasta käytöstä kulttuuriperintölaitoksissa sekä kaikkien oikeudenhaltijoiden voimassa olevista sopimuksista, jotka koskevat niiden teosten tai muuan aineiston sulkemista lisenssien soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä on erityisen tärkeää, kun käyttö tapahtuu sisämarkkinoiden rajojen ulkopuolella. Tämän vuoksi on aiheellista säätää unionin yhden yleisesti saatavilla olevan verkkoportaalin perustamisesta, jotta tällaiset tiedot voidaan tarjota yleisön saataville kohtuullisen ajan ennen rajatylittävän käytön toteutumista. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 386/2012 mukaisesti Euroopan unionin teollis- ja tekijänoikeusvirastolle annetaan tiettyjä tehtäviä ja toimia, se rahoittaa toimintansa käyttäen omia talousarviotoimenpiteitään ja sen tarkoituksena on helpottaa ja tukea kansallisten viranomaisten, yksityisen sektorin edustajien ja unionin toimielinten toimia teollis- ja tekijänoikeuksiin kohdistuvien loukkausten torjunnassa ja ennaltaehkäisemisessä. Tämän vuoksi on aiheellista, että teollis- ja tekijänoikeusvirasto perustaa eurooppalaisen portaalin tällaisen tiedon tarjoamista varten ja vastaa sen hallinnoinnista. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Olisi asianmukaisesti julkaistava tiedot tässä direktiivissä säädettyjen lisenssijärjestelyjen nojalla tapahtuvasta myynnistä poistuneiden teosten ja muun aineiston nykyisestä ja tulevasta käytöstä kulttuuriperintölaitoksissa sekä kaikkien oikeudenhaltijoiden voimassa olevista sopimuksista, jotka koskevat niiden teosten tai muuan aineiston sulkemista lisenssien soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä on erityisen tärkeää, kun käyttö tapahtuu sisämarkkinoiden rajojen ulkopuolella. Tämän vuoksi on aiheellista säätää unionin yhden yleisesti saatavilla olevan verkkoportaalin perustamisesta, jotta tällaiset tiedot voidaan tarjota yleisön saataville kohtuullisen ajan ennen rajatylittävän käytön toteutumista. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 386/2012 mukaisesti Euroopan unionin teollis- ja tekijänoikeusvirastolle annetaan tiettyjä tehtäviä ja toimia, se rahoittaa toimintansa käyttäen omia talousarviotoimenpiteitään ja sen tarkoituksena on helpottaa ja tukea kansallisten viranomaisten, yksityisen sektorin edustajien ja unionin toimielinten toimia teollis- ja tekijänoikeuksiin kohdistuvien loukkausten torjunnassa ja ennaltaehkäisemisessä. Tämän vuoksi on aiheellista, että teollis- ja tekijänoikeusvirasto perustaa eurooppalaisen portaalin tällaisen tiedon tarjoamista varten ja vastaa sen hallinnoinnista.

| (28) | Olisi asianmukaisesti julkaistava tiedot tässä direktiivissä säädettyjen lisenssijärjestelyjen
  tai poikkeuksen
  nojalla tapahtuvasta myynnistä poistuneiden teosten ja muun aineiston nykyisestä ja tulevasta käytöstä kulttuuriperintölaitoksissa sekä kaikkien oikeudenhaltijoiden voimassa olevista sopimuksista, jotka koskevat niiden teosten tai muuan aineiston sulkemista lisenssien
  tai poikkeuksen
  soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä on erityisen tärkeää, kun käyttö tapahtuu sisämarkkinoiden rajojen ulkopuolella. Tämän vuoksi on aiheellista säätää unionin yhden yleisesti saatavilla olevan verkkoportaalin perustamisesta, jotta tällaiset tiedot voidaan tarjota yleisön saataville kohtuullisen ajan ennen rajatylittävän käytön toteutumista. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 386/2012 mukaisesti Euroopan unionin teollis- ja tekijänoikeusvirastolle annetaan tiettyjä tehtäviä ja toimia, se rahoittaa toimintansa käyttäen omia talousarviotoimenpiteitään ja sen tarkoituksena on helpottaa ja tukea kansallisten viranomaisten, yksityisen sektorin edustajien ja unionin toimielinten toimia teollis- ja tekijänoikeuksiin kohdistuvien loukkausten torjunnassa ja ennaltaehkäisemisessä. Tämän vuoksi on aiheellista, että teollis- ja tekijänoikeusvirasto perustaa eurooppalaisen portaalin tällaisen tiedon tarjoamista varten ja vastaa sen hallinnoinnista. |
| --- | --- |

(28)

Olisi asianmukaisesti julkaistava tiedot tässä direktiivissä säädettyjen lisenssijärjestelyjen
  tai poikkeuksen
  nojalla tapahtuvasta myynnistä poistuneiden teosten ja muun aineiston nykyisestä ja tulevasta käytöstä kulttuuriperintölaitoksissa sekä kaikkien oikeudenhaltijoiden voimassa olevista sopimuksista, jotka koskevat niiden teosten tai muuan aineiston sulkemista lisenssien
  tai poikkeuksen
  soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä on erityisen tärkeää, kun käyttö tapahtuu sisämarkkinoiden rajojen ulkopuolella. Tämän vuoksi on aiheellista säätää unionin yhden yleisesti saatavilla olevan verkkoportaalin perustamisesta, jotta tällaiset tiedot voidaan tarjota yleisön saataville kohtuullisen ajan ennen rajatylittävän käytön toteutumista. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 386/2012 mukaisesti Euroopan unionin teollis- ja tekijänoikeusvirastolle annetaan tiettyjä tehtäviä ja toimia, se rahoittaa toimintansa käyttäen omia talousarviotoimenpiteitään ja sen tarkoituksena on helpottaa ja tukea kansallisten viranomaisten, yksityisen sektorin edustajien ja unionin toimielinten toimia teollis- ja tekijänoikeuksiin kohdistuvien loukkausten torjunnassa ja ennaltaehkäisemisessä. Tämän vuoksi on aiheellista, että teollis- ja tekijänoikeusvirasto perustaa eurooppalaisen portaalin tällaisen tiedon tarjoamista varten ja vastaa sen hallinnoinnista.

Tarkistus 30

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 28 a kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (28 a) | Jäsenvaltioiden olisi edistettävä alakohtaisten sidosryhmien vuoropuhelua sen varmistamiseksi, että myynnistä poistuneita teoksia varten luodut lisensointijärjestelyt ovat merkityksellisiä ja toimivat asianmukaisesti, että oikeudenhaltijoita suojellaan riittävästi näillä järjestelyillä, että lisenssit julkistetaan asianmukaisesti ja että varmistetaan oikeudellinen selkeys yhteishallinnointiorganisaatioiden edustavuudessa ja teosten luokittelussa. |

Komission teksti

Tarkistus

(28 a)

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä alakohtaisten sidosryhmien vuoropuhelua sen varmistamiseksi, että myynnistä poistuneita teoksia varten luodut lisensointijärjestelyt ovat merkityksellisiä ja toimivat asianmukaisesti, että oikeudenhaltijoita suojellaan riittävästi näillä järjestelyillä, että lisenssit julkistetaan asianmukaisesti ja että varmistetaan oikeudellinen selkeys yhteishallinnointiorganisaatioiden edustavuudessa ja teosten luokittelussa.

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (30) | Jotta audiovisuaalisiin teosten oikeuksien lisensointia tilausvideoalustoille voidaan helpottaa,
  tässä direktiivissä edellytetään
  ,
  että jäsenvaltiot perustavat neuvottelujärjestelyn
  , jossa sopimukseen pyrkivät osapuolet pystyvät turvautumaan puolueettoman elimen apuun. Tällaisen elimen olisi järjestettävä tapaaminen osapuolten kanssa ja avustettava neuvotteluissa tarjoamalla ammatillista ja ulkoista neuvontaa. Tätä taustaa vasten jäsenvaltioiden olisi päätettävä neuvottelujärjestelyn toimintaehdoista, mukaan lukien neuvotteluiden avustuksen ajoitus ja kesto
  sekä
  kustannusten
  jakaminen
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että hallinnolliset ja taloudelliset rasitteet pysyvät oikeasuhteisina neuvottelufoorumin tehokkuuden takaamista varten. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Jotta audiovisuaalisiin teosten oikeuksien lisensointia tilausvideoalustoille voidaan helpottaa,
  tässä direktiivissä edellytetään
  ,
  että jäsenvaltiot perustavat neuvottelujärjestelyn
  , jossa sopimukseen pyrkivät osapuolet pystyvät turvautumaan puolueettoman elimen apuun. Tällaisen elimen olisi järjestettävä tapaaminen osapuolten kanssa ja avustettava neuvotteluissa tarjoamalla ammatillista ja ulkoista neuvontaa. Tätä taustaa vasten jäsenvaltioiden olisi päätettävä neuvottelujärjestelyn toimintaehdoista, mukaan lukien neuvotteluiden avustuksen ajoitus ja kesto
  sekä
  kustannusten
  jakaminen
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että hallinnolliset ja taloudelliset rasitteet pysyvät oikeasuhteisina neuvottelufoorumin tehokkuuden takaamista varten.

| (30) | Jotta audiovisuaalisiin teosten oikeuksien lisensointia tilausvideoalustoille voidaan helpottaa,
  jäsenvaltioiden olisi perustettava neuvottelujärjestely
  ,
  jota hallinnoi olemassa oleva tai äskettäin perustettu kansallinen elin ja
  jossa sopimukseen pyrkivät osapuolet pystyvät turvautumaan puolueettoman elimen apuun.
  Tähän neuvottelujärjestelyyn ja myöhempään sopimusten tekemiseen osallistumisen olisi oltava vapaaehtoista. Jos neuvotteluihin osallistuu osapuolia eri jäsenvaltioista, kyseisten osapuolten olisi sovittava ennalta toimivaltaisesta jäsenvaltiosta siltä varalta, että ne päättävät käyttää neuvottelujärjestelyä.
  Tällaisen elimen olisi järjestettävä tapaaminen osapuolten kanssa ja avustettava neuvotteluissa tarjoamalla ammatillista,
  puolueetonta
  ja ulkoista neuvontaa. Tätä taustaa vasten jäsenvaltioiden olisi päätettävä neuvottelujärjestelyn toimintaehdoista, mukaan lukien neuvotteluiden avustuksen ajoitus ja kesto,
  mahdollisten
  kustannusten
  jakautuminen ja tällaisten elinten kokoonpano
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että hallinnolliset ja taloudelliset rasitteet pysyvät oikeasuhteisina neuvottelufoorumin tehokkuuden takaamista varten. |
| --- | --- |

(30)

Jotta audiovisuaalisiin teosten oikeuksien lisensointia tilausvideoalustoille voidaan helpottaa,
  jäsenvaltioiden olisi perustettava neuvottelujärjestely
  ,
  jota hallinnoi olemassa oleva tai äskettäin perustettu kansallinen elin ja
  jossa sopimukseen pyrkivät osapuolet pystyvät turvautumaan puolueettoman elimen apuun.
  Tähän neuvottelujärjestelyyn ja myöhempään sopimusten tekemiseen osallistumisen olisi oltava vapaaehtoista. Jos neuvotteluihin osallistuu osapuolia eri jäsenvaltioista, kyseisten osapuolten olisi sovittava ennalta toimivaltaisesta jäsenvaltiosta siltä varalta, että ne päättävät käyttää neuvottelujärjestelyä.
  Tällaisen elimen olisi järjestettävä tapaaminen osapuolten kanssa ja avustettava neuvotteluissa tarjoamalla ammatillista,
  puolueetonta
  ja ulkoista neuvontaa. Tätä taustaa vasten jäsenvaltioiden olisi päätettävä neuvottelujärjestelyn toimintaehdoista, mukaan lukien neuvotteluiden avustuksen ajoitus ja kesto,
  mahdollisten
  kustannusten
  jakautuminen ja tällaisten elinten kokoonpano
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että hallinnolliset ja taloudelliset rasitteet pysyvät oikeasuhteisina neuvottelufoorumin tehokkuuden takaamista varten.

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 30 a kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (30 a) | Unionin perinnön säilyttäminen on erittäin tärkeää, ja sitä olisi lujitettava tulevien sukupolvien hyödyksi. Tämä olisi toteutettava varsinkin suojelemalla julkaistua perintöä. Tätä varten olisi luotava unionin vapaakappaleoikeus, jotta voitaisiin varmistaa, että unionia, kuten unionin oikeutta, unionin historiaa ja yhdentymistä, unionin politiikkaa ja unionin demokratiaa, institutionaalisia ja parlamentaarisia asioita ja politiikkatoimia ja siten unionin aineettomia saavutuksia ja tulevaa julkaistua perintöä, koskevat julkaisut kootaan järjestelmällisesti. Sen lisäksi, että tällainen perintö olisi säilytettävä luomalla unionin arkisto unioniin liittyviä asioita käsitteleville julkaisuille, se olisi saatettava unionin kansalaisten ja tulevien sukupolvien saataviin. Euroopan parlamentin kirjasto, joka on ainoan unionin kansalaisia suoraan edustavan unionin toimielimen kirjasto, olisi nimettävä unionin vapaakappalekirjastoksi. Jotta kustantajille, painajille ja maahantuojille ei luotaisi liiallista rasitetta, ainoastaan sähköiset julkaisut, kuten sähköiset kirjat, sähköiset aikakausjulkaisut ja sähköiset aikakauslehdet, olisi talletettava Euroopan parlamentin kirjastoon, jonka olisi saatettava lukijoiden saataviin unionin vapaakappaleoikeuden piiriin kuuluvia julkaisuja Euroopan parlamentin kirjastossa tutkimusta tai opiskelua varten ja Euroopan parlamentin kirjaston valvonnassa. Tällaisia julkaisuja ei saisi saattaa saataviin verkkoon ulkoisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(30 a)

Unionin perinnön säilyttäminen on erittäin tärkeää, ja sitä olisi lujitettava tulevien sukupolvien hyödyksi. Tämä olisi toteutettava varsinkin suojelemalla julkaistua perintöä. Tätä varten olisi luotava unionin vapaakappaleoikeus, jotta voitaisiin varmistaa, että unionia, kuten unionin oikeutta, unionin historiaa ja yhdentymistä, unionin politiikkaa ja unionin demokratiaa, institutionaalisia ja parlamentaarisia asioita ja politiikkatoimia ja siten unionin aineettomia saavutuksia ja tulevaa julkaistua perintöä, koskevat julkaisut kootaan järjestelmällisesti. Sen lisäksi, että tällainen perintö olisi säilytettävä luomalla unionin arkisto unioniin liittyviä asioita käsitteleville julkaisuille, se olisi saatettava unionin kansalaisten ja tulevien sukupolvien saataviin. Euroopan parlamentin kirjasto, joka on ainoan unionin kansalaisia suoraan edustavan unionin toimielimen kirjasto, olisi nimettävä unionin vapaakappalekirjastoksi. Jotta kustantajille, painajille ja maahantuojille ei luotaisi liiallista rasitetta, ainoastaan sähköiset julkaisut, kuten sähköiset kirjat, sähköiset aikakausjulkaisut ja sähköiset aikakauslehdet, olisi talletettava Euroopan parlamentin kirjastoon, jonka olisi saatettava lukijoiden saataviin unionin vapaakappaleoikeuden piiriin kuuluvia julkaisuja Euroopan parlamentin kirjastossa tutkimusta tai opiskelua varten ja Euroopan parlamentin kirjaston valvonnassa. Tällaisia julkaisuja ei saisi saattaa saataviin verkkoon ulkoisesti.

Tarkistukset 33 ja 137

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (31) | Vapaa ja moniarvoinen lehdistö on olennaisen tärkeä laadukkaan journalismin ja kansalaisten tiedonsaannin turvaaja. Se antaa perustavanlaatuisen panoksen julkiselle keskustelulle ja demokraattisen yhteiskunnan hyvälle toiminnalle. Kun siirrytään painotuotteista digitaalisiin julkaisuihin, lehtikustantajat kohtaavat ongelmia lisensoidessaan julkaisujensa verkkokäyttöä ja pyrkiessään saamaan investointinsa kustannuksia takaisin. Kun lehtikustantajia ei ole tunnustettu oikeudenhaltijoiksi, lisensointi ja täytäntöönpano on digitaaliympäristössä usein monimutkaista ja tehotonta. |

Komission teksti

Tarkistus

(31)

Vapaa ja moniarvoinen lehdistö on olennaisen tärkeä laadukkaan journalismin ja kansalaisten tiedonsaannin turvaaja. Se antaa perustavanlaatuisen panoksen julkiselle keskustelulle ja demokraattisen yhteiskunnan hyvälle toiminnalle. Kun siirrytään painotuotteista digitaalisiin julkaisuihin, lehtikustantajat kohtaavat ongelmia lisensoidessaan julkaisujensa verkkokäyttöä ja pyrkiessään saamaan investointinsa kustannuksia takaisin. Kun lehtikustantajia ei ole tunnustettu oikeudenhaltijoiksi, lisensointi ja täytäntöönpano on digitaaliympäristössä usein monimutkaista ja tehotonta.

| (31) | Vapaa ja moniarvoinen lehdistö on olennaisen tärkeä laadukkaan journalismin ja kansalaisten tiedonsaannin turvaaja. Se antaa perustavanlaatuisen panoksen julkiselle keskustelulle ja demokraattisen yhteiskunnan hyvälle toiminnalle.
  Kasvava epätasapaino vaikutusvaltaisten alustojen ja lehtikustantajien, jotka voivat olla myös uutistoimistoja, välillä on jo johtanut mediaympäristön huomattavaan taantumiseen aluetasolla.
  Kun siirrytään painotuotteista digitaalisiin julkaisuihin, lehtikustantajat
  ja uutistoimistot
  kohtaavat ongelmia lisensoidessaan julkaisujensa verkkokäyttöä ja pyrkiessään saamaan investointinsa kustannuksia takaisin. Kun lehtikustantajia ei ole tunnustettu oikeudenhaltijoiksi, lisensointi ja täytäntöönpano on digitaaliympäristössä usein monimutkaista ja tehotonta. |
| --- | --- |

(31)

Vapaa ja moniarvoinen lehdistö on olennaisen tärkeä laadukkaan journalismin ja kansalaisten tiedonsaannin turvaaja. Se antaa perustavanlaatuisen panoksen julkiselle keskustelulle ja demokraattisen yhteiskunnan hyvälle toiminnalle.
  Kasvava epätasapaino vaikutusvaltaisten alustojen ja lehtikustantajien, jotka voivat olla myös uutistoimistoja, välillä on jo johtanut mediaympäristön huomattavaan taantumiseen aluetasolla.
  Kun siirrytään painotuotteista digitaalisiin julkaisuihin, lehtikustantajat
  ja uutistoimistot
  kohtaavat ongelmia lisensoidessaan julkaisujensa verkkokäyttöä ja pyrkiessään saamaan investointinsa kustannuksia takaisin. Kun lehtikustantajia ei ole tunnustettu oikeudenhaltijoiksi, lisensointi ja täytäntöönpano on digitaaliympäristössä usein monimutkaista ja tehotonta.

Tarkistukset 34 ja 138

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (32) | Kustantajien organisaatio- ja rahoituspanos on tunnustettava lehtijulkaisujen tuotannossa, ja sitä on edelleen tuettava julkaisualan kestävyyden varmistamiseksi. Tämän vuoksi on tarpeen antaa unionin tasolla
  yhdenmukaistettu
  oikeudellinen suoja lehtijulkaisujen digitaalisille käytöille. Tällainen suoja olisi taattava tehokkaasti ottamalla unionin lainsäädäntöön tekijänoikeuden lähioikeuksia lehtijulkaisujen kappaleen valmistamista ja yleisön saataviin saattamista varten digitaalisten käyttöjen osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(32)

Kustantajien organisaatio- ja rahoituspanos on tunnustettava lehtijulkaisujen tuotannossa, ja sitä on edelleen tuettava julkaisualan kestävyyden varmistamiseksi. Tämän vuoksi on tarpeen antaa unionin tasolla
  yhdenmukaistettu
  oikeudellinen suoja lehtijulkaisujen digitaalisille käytöille. Tällainen suoja olisi taattava tehokkaasti ottamalla unionin lainsäädäntöön tekijänoikeuden lähioikeuksia lehtijulkaisujen kappaleen valmistamista ja yleisön saataviin saattamista varten digitaalisten käyttöjen osalta.

| (32) | Kustantajien organisaatio- ja rahoituspanos on tunnustettava lehtijulkaisujen tuotannossa, ja sitä on edelleen tuettava julkaisualan kestävyyden varmistamiseksi
  ja siten luotettavan tiedon saatavuuden takaamiseksi
  . Tämän vuoksi on tarpeen antaa
  jäsenvaltioissa
  unionin tasolla oikeudellinen suoja lehtijulkaisujen digitaalisille käytöille
  unionissa
  . Tällainen suoja olisi taattava tehokkaasti ottamalla unionin lainsäädäntöön tekijänoikeuden lähioikeuksia lehtijulkaisujen kappaleen valmistamista ja yleisön saataviin saattamista varten digitaalisten käyttöjen osalta,
  jotta tällaisista käytöistä saataisiin oikeudenmukainen ja oikeasuhteinen korvaus. Yksityiset käytöt olisi suljettava tällaisen viitekehyksen ulkopuolelle. Listausta hakukoneessa ei myöskään saisi katsoa oikeudenmukaiseksi ja oikeasuhteiseksi korvaukseksi. |
| --- | --- |

(32)

Kustantajien organisaatio- ja rahoituspanos on tunnustettava lehtijulkaisujen tuotannossa, ja sitä on edelleen tuettava julkaisualan kestävyyden varmistamiseksi
  ja siten luotettavan tiedon saatavuuden takaamiseksi
  . Tämän vuoksi on tarpeen antaa
  jäsenvaltioissa
  unionin tasolla oikeudellinen suoja lehtijulkaisujen digitaalisille käytöille
  unionissa
  . Tällainen suoja olisi taattava tehokkaasti ottamalla unionin lainsäädäntöön tekijänoikeuden lähioikeuksia lehtijulkaisujen kappaleen valmistamista ja yleisön saataviin saattamista varten digitaalisten käyttöjen osalta,
  jotta tällaisista käytöistä saataisiin oikeudenmukainen ja oikeasuhteinen korvaus. Yksityiset käytöt olisi suljettava tällaisen viitekehyksen ulkopuolelle. Listausta hakukoneessa ei myöskään saisi katsoa oikeudenmukaiseksi ja oikeasuhteiseksi korvaukseksi.

Tarkistus 139

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (33) | Tämän direktiivin soveltamiseksi on tarpeen määritellä lehtijulkaisun käsite tavalla, joka kattaa ainoastaan journalistiset julkaisut, jotka palveluntarjoaja julkaisee, joita päivitetään määräajoin tai säännöllisesti missä tahansa mediassa ja jotka julkaistaan tiedonvälitystä tai viihdettä varten. Tällaisiin julkaisuihin kuuluisivat esimerkiksi päivälehdet, viikoittain tai kuukausittain julkaistavat aikakauslehdet tai erikoislehdet sekä uutissivustot. Tieteellisten tai akateemisten kausijulkaisujen, kuten tieteellisten aikakauslehtien ei pitäisi kuulua tämän direktiivin nojalla lehtijulkaisuille myönnettävän suojan piiriin. Tällainen suoja ei ulotu hyperlinkittämiseen,
  joka
  ei
  merkitse yleisölle välittämistä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(33)

Tämän direktiivin soveltamiseksi on tarpeen määritellä lehtijulkaisun käsite tavalla, joka kattaa ainoastaan journalistiset julkaisut, jotka palveluntarjoaja julkaisee, joita päivitetään määräajoin tai säännöllisesti missä tahansa mediassa ja jotka julkaistaan tiedonvälitystä tai viihdettä varten. Tällaisiin julkaisuihin kuuluisivat esimerkiksi päivälehdet, viikoittain tai kuukausittain julkaistavat aikakauslehdet tai erikoislehdet sekä uutissivustot. Tieteellisten tai akateemisten kausijulkaisujen, kuten tieteellisten aikakauslehtien ei pitäisi kuulua tämän direktiivin nojalla lehtijulkaisuille myönnettävän suojan piiriin. Tällainen suoja ei ulotu hyperlinkittämiseen,
  joka
  ei
  merkitse yleisölle välittämistä
  .

| (33) | Tämän direktiivin soveltamiseksi on tarpeen määritellä lehtijulkaisun käsite tavalla, joka kattaa ainoastaan journalistiset julkaisut, jotka palveluntarjoaja julkaisee, joita päivitetään määräajoin tai säännöllisesti missä tahansa mediassa ja jotka julkaistaan tiedonvälitystä tai viihdettä varten. Tällaisiin julkaisuihin kuuluisivat esimerkiksi päivälehdet, viikoittain tai kuukausittain julkaistavat aikakauslehdet tai erikoislehdet sekä uutissivustot. Tieteellisten tai akateemisten kausijulkaisujen, kuten tieteellisten aikakauslehtien ei pitäisi kuulua tämän direktiivin nojalla lehtijulkaisuille myönnettävän suojan piiriin. Tällainen suoja ei ulotu hyperlinkittämiseen.
  Suoja
  ei
  ulotu myöskään asiatietoihin, joita raportoidaan lehtijulkaisujen journalistisissa artikkeleissa, eikä se siten estä ketään raportoimasta tällaisia asiatietoja
  . |
| --- | --- |

(33)

Tämän direktiivin soveltamiseksi on tarpeen määritellä lehtijulkaisun käsite tavalla, joka kattaa ainoastaan journalistiset julkaisut, jotka palveluntarjoaja julkaisee, joita päivitetään määräajoin tai säännöllisesti missä tahansa mediassa ja jotka julkaistaan tiedonvälitystä tai viihdettä varten. Tällaisiin julkaisuihin kuuluisivat esimerkiksi päivälehdet, viikoittain tai kuukausittain julkaistavat aikakauslehdet tai erikoislehdet sekä uutissivustot. Tieteellisten tai akateemisten kausijulkaisujen, kuten tieteellisten aikakauslehtien ei pitäisi kuulua tämän direktiivin nojalla lehtijulkaisuille myönnettävän suojan piiriin. Tällainen suoja ei ulotu hyperlinkittämiseen.
  Suoja
  ei
  ulotu myöskään asiatietoihin, joita raportoidaan lehtijulkaisujen journalistisissa artikkeleissa, eikä se siten estä ketään raportoimasta tällaisia asiatietoja
  .

Tarkistukset 36 ja 140

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 34 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (34) | Lehtijulkaisujen kustantajille tämän direktiivin mukaisesti myönnetyillä oikeuksilla pitäisi digitaalisten käyttöjen osalta olla sama soveltamisala kuin direktiivissä 2001/29/EY säädetyillä kappaleen valmistamista ja yleisön saataviin saattamista koskevilla oikeuksilla.
  Niihin
  pitäisi
  myös
  soveltaa poikkeuksia ja rajoituksia koskevia samoja sääntöjä kuin direktiivissä 2001/29/EY säädettyihin oikeuksiin, mukaan lukien mainitun direktiivin 5 artiklan 3 kohdan d alakohdassa säädetty poikkeus, joka koskee lainausta arvostelua tai selostusta varten. |

Komission teksti

Tarkistus

(34)

Lehtijulkaisujen kustantajille tämän direktiivin mukaisesti myönnetyillä oikeuksilla pitäisi digitaalisten käyttöjen osalta olla sama soveltamisala kuin direktiivissä 2001/29/EY säädetyillä kappaleen valmistamista ja yleisön saataviin saattamista koskevilla oikeuksilla.
  Niihin
  pitäisi
  myös
  soveltaa poikkeuksia ja rajoituksia koskevia samoja sääntöjä kuin direktiivissä 2001/29/EY säädettyihin oikeuksiin, mukaan lukien mainitun direktiivin 5 artiklan 3 kohdan d alakohdassa säädetty poikkeus, joka koskee lainausta arvostelua tai selostusta varten.

| (34) | Lehtijulkaisujen kustantajille tämän direktiivin mukaisesti myönnetyillä oikeuksilla pitäisi digitaalisten käyttöjen osalta olla sama soveltamisala kuin direktiivissä 2001/29/EY säädetyillä kappaleen valmistamista ja yleisön saataviin saattamista koskevilla oikeuksilla.
  Jäsenvaltioiden
  pitäisi
  voida
  soveltaa
  näihin oikeuksiin
  poikkeuksia ja rajoituksia koskevia samoja sääntöjä kuin direktiivissä 2001/29/EY säädettyihin oikeuksiin, mukaan lukien mainitun direktiivin 5 artiklan 3 kohdan d alakohdassa säädetty poikkeus, joka koskee lainausta arvostelua tai selostusta varten. |
| --- | --- |

(34)

Lehtijulkaisujen kustantajille tämän direktiivin mukaisesti myönnetyillä oikeuksilla pitäisi digitaalisten käyttöjen osalta olla sama soveltamisala kuin direktiivissä 2001/29/EY säädetyillä kappaleen valmistamista ja yleisön saataviin saattamista koskevilla oikeuksilla.
  Jäsenvaltioiden
  pitäisi
  voida
  soveltaa
  näihin oikeuksiin
  poikkeuksia ja rajoituksia koskevia samoja sääntöjä kuin direktiivissä 2001/29/EY säädettyihin oikeuksiin, mukaan lukien mainitun direktiivin 5 artiklan 3 kohdan d alakohdassa säädetty poikkeus, joka koskee lainausta arvostelua tai selostusta varten.

Tarkistus 37

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 35 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (35) | Tämän direktiivin nojalla lehtijulkaisujen kustantajille myönnetyn suojan ei pitäisi vaikuttaa tekijöiden ja muiden oikeudenhaltijoiden oikeuksiin, jotka koskevat julkaisuihin sisällytettyjä teoksia ja muuta aineistoa, myöskään siinä määrin kuin tekijät ja muut oikeudenhaltijat voivat hyödyntää teoksia ja muuta aineistoa riippumatta siitä lehtijulkaisusta, johon ne on sisällytetty. Tämän vuoksi lehtijulkaisujen kustantajien ei pitäisi voida vedota niille myönnettyyn suojaan tekijöitä ja muita oikeudenhaltijoita vastaan. Tällä ei rajoiteta lehtijulkaisujen kustantajien sekä toisaalta tekijöiden ja oikeudenhaltijoiden välillä tehtyjä sopimusjärjestelyjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(35)

Tämän direktiivin nojalla lehtijulkaisujen kustantajille myönnetyn suojan ei pitäisi vaikuttaa tekijöiden ja muiden oikeudenhaltijoiden oikeuksiin, jotka koskevat julkaisuihin sisällytettyjä teoksia ja muuta aineistoa, myöskään siinä määrin kuin tekijät ja muut oikeudenhaltijat voivat hyödyntää teoksia ja muuta aineistoa riippumatta siitä lehtijulkaisusta, johon ne on sisällytetty. Tämän vuoksi lehtijulkaisujen kustantajien ei pitäisi voida vedota niille myönnettyyn suojaan tekijöitä ja muita oikeudenhaltijoita vastaan. Tällä ei rajoiteta lehtijulkaisujen kustantajien sekä toisaalta tekijöiden ja oikeudenhaltijoiden välillä tehtyjä sopimusjärjestelyjä.

| (35) | Tämän direktiivin nojalla lehtijulkaisujen kustantajille myönnetyn suojan ei pitäisi vaikuttaa tekijöiden ja muiden oikeudenhaltijoiden oikeuksiin, jotka koskevat julkaisuihin sisällytettyjä teoksia ja muuta aineistoa, myöskään siinä määrin kuin tekijät ja muut oikeudenhaltijat voivat hyödyntää teoksia ja muuta aineistoa riippumatta siitä lehtijulkaisusta, johon ne on sisällytetty. Tämän vuoksi lehtijulkaisujen kustantajien ei pitäisi voida vedota niille myönnettyyn suojaan tekijöitä ja muita oikeudenhaltijoita vastaan. Tällä ei rajoiteta lehtijulkaisujen kustantajien sekä toisaalta tekijöiden ja oikeudenhaltijoiden välillä tehtyjä sopimusjärjestelyjä.
  Vaikka lehtijulkaisuun sisällytettyjen teosten tekijät saavat teostensa käytöstä asianmukaisen hyvityksen teoksensa lisensointia lehtikustantajalle koskevien ehtojen perusteella, tekijöillä, joiden teos sisällytetään lehtijulkaisuun, olisi oltava oikeus asianmukaiseen osuuteen niistä uusista lisätuloista, joita lehtikustantajat saavat tietyn tyyppisestä lehtijulkaisujensa toissijaisesta käytöstä, jota tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajat toteuttavat tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa säädettyjen oikeuksien osalta. Tekijöille annettavan hyvityksen määrässä olisi otettava huomioon lehtijulkaisuun sisällytettyjä teoksia koskevat toimialakohtaiset lisensointistandardit, jotka hyväksytään asianmukaisiksi asianomaisessa jäsenvaltiossa, eikä tekijöille annettava hyvitys saisi vaikuttaa lisensoinnin ehtoihin, joista on sovittu tekijän ja lehtikustantajan välillä ja jotka koskevat lehtikustantajan toteuttamaa tekijän artikkelin käyttöä. |
| --- | --- |

(35)

Tämän direktiivin nojalla lehtijulkaisujen kustantajille myönnetyn suojan ei pitäisi vaikuttaa tekijöiden ja muiden oikeudenhaltijoiden oikeuksiin, jotka koskevat julkaisuihin sisällytettyjä teoksia ja muuta aineistoa, myöskään siinä määrin kuin tekijät ja muut oikeudenhaltijat voivat hyödyntää teoksia ja muuta aineistoa riippumatta siitä lehtijulkaisusta, johon ne on sisällytetty. Tämän vuoksi lehtijulkaisujen kustantajien ei pitäisi voida vedota niille myönnettyyn suojaan tekijöitä ja muita oikeudenhaltijoita vastaan. Tällä ei rajoiteta lehtijulkaisujen kustantajien sekä toisaalta tekijöiden ja oikeudenhaltijoiden välillä tehtyjä sopimusjärjestelyjä.
  Vaikka lehtijulkaisuun sisällytettyjen teosten tekijät saavat teostensa käytöstä asianmukaisen hyvityksen teoksensa lisensointia lehtikustantajalle koskevien ehtojen perusteella, tekijöillä, joiden teos sisällytetään lehtijulkaisuun, olisi oltava oikeus asianmukaiseen osuuteen niistä uusista lisätuloista, joita lehtikustantajat saavat tietyn tyyppisestä lehtijulkaisujensa toissijaisesta käytöstä, jota tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajat toteuttavat tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa säädettyjen oikeuksien osalta. Tekijöille annettavan hyvityksen määrässä olisi otettava huomioon lehtijulkaisuun sisällytettyjä teoksia koskevat toimialakohtaiset lisensointistandardit, jotka hyväksytään asianmukaisiksi asianomaisessa jäsenvaltiossa, eikä tekijöille annettava hyvitys saisi vaikuttaa lisensoinnin ehtoihin, joista on sovittu tekijän ja lehtikustantajan välillä ja jotka koskevat lehtikustantajan toteuttamaa tekijän artikkelin käyttöä.

Tarkistus 38

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 36 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (36) | Kustantajat, mukaan luettuna lehtijulkaisujen, kirjojen tai tiedejulkaisujen kustantajat, toimivat
  usein sopimusjärjestelyiden tai lainsäädännöllisten määräysten avulla tehdyn tekijöiden oikeuksien siirron
  pohjalta. Tässä yhteydessä kustantajat tekevät investoinnin
  hyödyntääkseen julkaisuihinsa sisältyviä
  teoksia ja voivat
  joissain tapauksissa
  jäädä osattomiksi tuloista, kun tällaisia teoksia käytetään poikkeusten tai rajoitusten nojalla, kuten niiden, jotka koskevat yksityistä kappaleen valmistusta ja reprograafista kopiointia. Monissa jäsenvaltioissa
  korvaus
  näiden poikkeusten nojalla tapahtuvista käytöistä jaetaan tekijöiden ja kustantajien kesken. Tämän tilanteen huomioon ottamiseksi ja kaikkien asianomaisten osapuolten oikeusvarmuuden parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava
  määrätä
  ,
  että kun tekijä
  on
  siirtänyt tai lisensoinut oikeutensa kustantajalle tai muutoin osallistuu teoksillaan johonkin julkaisuun
  ja
  kun käytössä on järjestelmiä poikkeuksen
  tai
  rajoituksen aiheuttaman haitan korvaamiseksi
  ,
  kustantajilla
  on
  oikeus vaatia osuus tällaisesta korvauksesta eikä kustantajalle vaatimuksensa osoittamisesta koituva rasite saisi ylittää sitä
  ,
  mitä toiminnassa olevan järjestelmän mukaisesti vaaditaan
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(36)

Kustantajat, mukaan luettuna lehtijulkaisujen, kirjojen tai tiedejulkaisujen kustantajat, toimivat
  usein sopimusjärjestelyiden tai lainsäädännöllisten määräysten avulla tehdyn tekijöiden oikeuksien siirron
  pohjalta. Tässä yhteydessä kustantajat tekevät investoinnin
  hyödyntääkseen julkaisuihinsa sisältyviä
  teoksia ja voivat
  joissain tapauksissa
  jäädä osattomiksi tuloista, kun tällaisia teoksia käytetään poikkeusten tai rajoitusten nojalla, kuten niiden, jotka koskevat yksityistä kappaleen valmistusta ja reprograafista kopiointia. Monissa jäsenvaltioissa
  korvaus
  näiden poikkeusten nojalla tapahtuvista käytöistä jaetaan tekijöiden ja kustantajien kesken. Tämän tilanteen huomioon ottamiseksi ja kaikkien asianomaisten osapuolten oikeusvarmuuden parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava
  määrätä
  ,
  että kun tekijä
  on
  siirtänyt tai lisensoinut oikeutensa kustantajalle tai muutoin osallistuu teoksillaan johonkin julkaisuun
  ja
  kun käytössä on järjestelmiä poikkeuksen
  tai
  rajoituksen aiheuttaman haitan korvaamiseksi
  ,
  kustantajilla
  on
  oikeus vaatia osuus tällaisesta korvauksesta eikä kustantajalle vaatimuksensa osoittamisesta koituva rasite saisi ylittää sitä
  ,
  mitä toiminnassa olevan järjestelmän mukaisesti vaaditaan
  .

| (36) | Kustantajat, mukaan luettuna lehtijulkaisujen, kirjojen tai tiedejulkaisujen
  sekä musiikkijulkaisujen
  kustantajat, toimivat
  tekijöiden kanssa tehtyjen sopimusjärjestelyiden
  pohjalta. Tässä yhteydessä kustantajat tekevät investoinnin
  ja hankkivat oikeuksia, joillakin aloilla myös oikeuksia saada tietty osuus hyvityksestä tekijöiden ja kustantajien yhteisissä yhteishallinnointiorganisaatioissa, hyödyntääkseen
  teoksia ja voivat
  sen vuoksi myös lopulta
  jäädä osattomiksi tuloista, kun tällaisia teoksia käytetään poikkeusten tai rajoitusten nojalla, kuten niiden, jotka koskevat yksityistä kappaleen valmistusta ja reprograafista kopiointia. Monissa jäsenvaltioissa
  hyvitys
  näiden poikkeusten nojalla tapahtuvista käytöistä jaetaan tekijöiden ja kustantajien kesken. Tämän tilanteen huomioon ottamiseksi ja kaikkien asianomaisten osapuolten oikeusvarmuuden parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava
  säätää vastaavasta hyvityksenjakojärjestelmästä
  ,
  jos tällainen järjestelmä
  on
  ollut käytössä kyseisessä jäsenvaltiossa ennen 12 päivää marraskuuta 2015. Tekijöiden ja kustantajien osuus tällaisesta hyvityksestä voitaisiin määrittää yhdessä tekijöiden ja kustantajien lukuun toimivan yhteishallinnointiorganisaation sisäisissä jakosäännöissä, tai jäsenvaltiot voisivat määrittää sen lailla tai asetuksella sellaisen vastaavan järjestelmän mukaisesti, joka on ollut käytössä kyseisessä jäsenvaltiossa ennen 12 päivää marraskuuta 2015. Tämä säännös ei rajoita jäsenvaltioiden järjestelyjä, jotka koskevat oikeuksia lainata yleisölle, tekijänoikeutta koskeviin poikkeuksiin tai rajoituksiin perustumattomien oikeuksien, kuten laajennettujen kollektiivisten lisensointijärjestelyjen, hallinnointia tai kansalliseen lainsäädäntöön perustuvia oikeuksia saada korvaus. |
| --- | --- |

(36)

Kustantajat, mukaan luettuna lehtijulkaisujen, kirjojen tai tiedejulkaisujen
  sekä musiikkijulkaisujen
  kustantajat, toimivat
  tekijöiden kanssa tehtyjen sopimusjärjestelyiden
  pohjalta. Tässä yhteydessä kustantajat tekevät investoinnin
  ja hankkivat oikeuksia, joillakin aloilla myös oikeuksia saada tietty osuus hyvityksestä tekijöiden ja kustantajien yhteisissä yhteishallinnointiorganisaatioissa, hyödyntääkseen
  teoksia ja voivat
  sen vuoksi myös lopulta
  jäädä osattomiksi tuloista, kun tällaisia teoksia käytetään poikkeusten tai rajoitusten nojalla, kuten niiden, jotka koskevat yksityistä kappaleen valmistusta ja reprograafista kopiointia. Monissa jäsenvaltioissa
  hyvitys
  näiden poikkeusten nojalla tapahtuvista käytöistä jaetaan tekijöiden ja kustantajien kesken. Tämän tilanteen huomioon ottamiseksi ja kaikkien asianomaisten osapuolten oikeusvarmuuden parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava
  säätää vastaavasta hyvityksenjakojärjestelmästä
  ,
  jos tällainen järjestelmä
  on
  ollut käytössä kyseisessä jäsenvaltiossa ennen 12 päivää marraskuuta 2015. Tekijöiden ja kustantajien osuus tällaisesta hyvityksestä voitaisiin määrittää yhdessä tekijöiden ja kustantajien lukuun toimivan yhteishallinnointiorganisaation sisäisissä jakosäännöissä, tai jäsenvaltiot voisivat määrittää sen lailla tai asetuksella sellaisen vastaavan järjestelmän mukaisesti, joka on ollut käytössä kyseisessä jäsenvaltiossa ennen 12 päivää marraskuuta 2015. Tämä säännös ei rajoita jäsenvaltioiden järjestelyjä, jotka koskevat oikeuksia lainata yleisölle, tekijänoikeutta koskeviin poikkeuksiin tai rajoituksiin perustumattomien oikeuksien, kuten laajennettujen kollektiivisten lisensointijärjestelyjen, hallinnointia tai kansalliseen lainsäädäntöön perustuvia oikeuksia saada korvaus.

Tarkistus 39

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 36 a kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (36 a) | Kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla on keskeinen asema Euroopan uudelleenteollistamisessa, ne ovat kasvun liikkeellepaneva voima, ja niillä on strateginen asema, jossa ne voivat saada aikaan innovatiivisia heijastusvaikutuksia muille elinkeinoelämän aloille. Lisäksi kulttuuriala ja luovat toimialat edistävät tieto- ja viestintätekniikan alan innovointia ja kehittämistä Euroopassa. Euroopan kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla on yli 12 miljoonaa kokoaikaista työpaikkaa, mikä tarkoittaa 7,5:tä prosenttia unionin työvoimasta, ja ne tuovat BKT:hen noin 509 miljardin euron verran lisäarvoa (5,3 prosenttia unionin koko bruttoarvonlisäyksestä). Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien suojelu on keskeistä kulttuurialan ja luovien toimialojen tulonmuodostuksessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(36 a)

Kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla on keskeinen asema Euroopan uudelleenteollistamisessa, ne ovat kasvun liikkeellepaneva voima, ja niillä on strateginen asema, jossa ne voivat saada aikaan innovatiivisia heijastusvaikutuksia muille elinkeinoelämän aloille. Lisäksi kulttuuriala ja luovat toimialat edistävät tieto- ja viestintätekniikan alan innovointia ja kehittämistä Euroopassa. Euroopan kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla on yli 12 miljoonaa kokoaikaista työpaikkaa, mikä tarkoittaa 7,5:tä prosenttia unionin työvoimasta, ja ne tuovat BKT:hen noin 509 miljardin euron verran lisäarvoa (5,3 prosenttia unionin koko bruttoarvonlisäyksestä). Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien suojelu on keskeistä kulttuurialan ja luovien toimialojen tulonmuodostuksessa.

Tarkistukset 40 ja 215 rev

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 37 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (37) | Viime vuosina verkon sisältömarkkinoiden toiminta on monimutkaistunut. Verkkopalvelut, joissa tarjotaan pääsy käyttäjien verkkoon lataamaan tekijänoikeussuojattuun sisältöön ilman oikeudenhaltijoiden osallistumista, ovat menestyneet, ja niistä on tullut tärkeimpiä verkkosisällön saannin lähteitä. Tämä vaikuttaa oikeudenhaltijoiden mahdollisuuksiin määrätä, käytetäänkö niiden teoksia ja muuta aineistoa ja millä edellytyksin käyttö tapahtuu, sekä niiden mahdollisuuksiin saada asianmukainen korvaus käytöstä. |

Komission teksti

Tarkistus

(37)

Viime vuosina verkon sisältömarkkinoiden toiminta on monimutkaistunut. Verkkopalvelut, joissa tarjotaan pääsy käyttäjien verkkoon lataamaan tekijänoikeussuojattuun sisältöön ilman oikeudenhaltijoiden osallistumista, ovat menestyneet, ja niistä on tullut tärkeimpiä verkkosisällön saannin lähteitä. Tämä vaikuttaa oikeudenhaltijoiden mahdollisuuksiin määrätä, käytetäänkö niiden teoksia ja muuta aineistoa ja millä edellytyksin käyttö tapahtuu, sekä niiden mahdollisuuksiin saada asianmukainen korvaus käytöstä.

| (37) | Viime vuosina verkon sisältömarkkinoiden toiminta on monimutkaistunut. Verkkopalvelut, joissa tarjotaan pääsy käyttäjien verkkoon lataamaan tekijänoikeussuojattuun sisältöön ilman oikeudenhaltijoiden osallistumista, ovat menestyneet, ja niistä on tullut tärkeimpiä
  tekijänoikeussuojatun
  verkkosisällön saannin lähteitä.
  Verkkopalvelut ovat keino laajentaa kulttuuriteosten ja luovien teosten saatavuutta, ja ne tarjoavat kulttuurialalle ja luoville toimialoille runsaasti mahdollisuuksia uusien liiketoimintamallien kehittämiseen. Vaikka ne mahdollistavatkin sisällön monimuotoisuuden ja vaivattoman pääsyn siihen, ne aiheuttavat kuitenkin myös haasteita, kun tekijänoikeussuojattua sisältöä ladataan ilman oikeudenhaltijoiden ennakkolupaa.
  Tämä vaikuttaa oikeudenhaltijoiden mahdollisuuksiin määrätä, käytetäänkö niiden teoksia ja muuta aineistoa ja millä edellytyksin käyttö tapahtuu, sekä niiden mahdollisuuksiin saada asianmukainen korvaus käytöstä,
  koska jotkin käyttäjien lataamaa sisältöä sisältävät palvelut eivät tee lisensointisopimuksia sillä perusteella, että ne väittävät kuuluvansa direktiivissä 2000/31/EY vahvistetun ns. safe harbour -poikkeuksen piiriin
  . |
| --- | --- |

(37)

Viime vuosina verkon sisältömarkkinoiden toiminta on monimutkaistunut. Verkkopalvelut, joissa tarjotaan pääsy käyttäjien verkkoon lataamaan tekijänoikeussuojattuun sisältöön ilman oikeudenhaltijoiden osallistumista, ovat menestyneet, ja niistä on tullut tärkeimpiä
  tekijänoikeussuojatun
  verkkosisällön saannin lähteitä.
  Verkkopalvelut ovat keino laajentaa kulttuuriteosten ja luovien teosten saatavuutta, ja ne tarjoavat kulttuurialalle ja luoville toimialoille runsaasti mahdollisuuksia uusien liiketoimintamallien kehittämiseen. Vaikka ne mahdollistavatkin sisällön monimuotoisuuden ja vaivattoman pääsyn siihen, ne aiheuttavat kuitenkin myös haasteita, kun tekijänoikeussuojattua sisältöä ladataan ilman oikeudenhaltijoiden ennakkolupaa.
  Tämä vaikuttaa oikeudenhaltijoiden mahdollisuuksiin määrätä, käytetäänkö niiden teoksia ja muuta aineistoa ja millä edellytyksin käyttö tapahtuu, sekä niiden mahdollisuuksiin saada asianmukainen korvaus käytöstä,
  koska jotkin käyttäjien lataamaa sisältöä sisältävät palvelut eivät tee lisensointisopimuksia sillä perusteella, että ne väittävät kuuluvansa direktiivissä 2000/31/EY vahvistetun ns. safe harbour -poikkeuksen piiriin
  .

Tarkistus 143

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 37 a kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (37 a) | Tietyt tietoyhteiskunnan palvelut on suunniteltu siten, että tavanomaisesti käytettyinä ne tarjoavat yleisölle pääsyn palvelujen käyttäjien lataamaan tekijänoikeussuojattuun sisältöön tai muuhun aineistoon. Tämän direktiivin mukaisen verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajan määritelmän on katettava tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajat, joiden yhtenä päätarkoituksena on tallentaa merkittäviä määriä niiden käyttäjien lataamaa tai saataviin saattamaa tekijänoikeussuojattua sisältöä ja tarjota pääsy siihen taikka suoratoistaa sitä ja jotka optimoivat sisältöä ja promotoivat sitä voittoa tavoitteleviin tarkoituksiin, muun muassa näyttämällä, taggaamalla, kuratoimalla ja sekvensoimalla ladattuja teoksia tai muuta aineistoa, riippumatta tähän käytetyistä keinoista, ja siten toimivat aktiivisella tavalla. Niihin ei sen vuoksi voida soveltaa direktiivin 2000/31/EY 14 artiklassa säädettyä vastuuta koskevaa poikkeusta. Tämän direktiivin mukainen verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajan määritelmä ei kata komission suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevassa I osastossa tarkoitettuja mikroyrityksiä ja pieniä yrityksiä eikä palveluntarjoajia, jotka toimivat ei-kaupalliseseen tarkoitukseen liittyvässä ominaisuudessa, kuten verkkoensyklopediat, eikä sellaisten verkkopalvelujen tarjoajia, joissa sisältö ladataan kaikkien asianomaisten oikeudenhaltijoiden luvalla, kuten koulutusalan tai tieteelliset tietorekisterit. Pilvipalvelujen tarjoajia, jotka tarjoavat palveluja yksilölliseen käyttöön tarjoamatta yleisölle suoraa pääsyä, avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kehitysalustoja ja verkossa toimivia markkinapaikkoja, joiden pääasiallisena toimintana on fyysisten hyödykkeiden verkkomyynti, ei pitäisi katsoa tässä direktiivissä tarkoitetuiksi verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajiksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(37 a)

Tietyt tietoyhteiskunnan palvelut on suunniteltu siten, että tavanomaisesti käytettyinä ne tarjoavat yleisölle pääsyn palvelujen käyttäjien lataamaan tekijänoikeussuojattuun sisältöön tai muuhun aineistoon. Tämän direktiivin mukaisen verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajan määritelmän on katettava tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajat, joiden yhtenä päätarkoituksena on tallentaa merkittäviä määriä niiden käyttäjien lataamaa tai saataviin saattamaa tekijänoikeussuojattua sisältöä ja tarjota pääsy siihen taikka suoratoistaa sitä ja jotka optimoivat sisältöä ja promotoivat sitä voittoa tavoitteleviin tarkoituksiin, muun muassa näyttämällä, taggaamalla, kuratoimalla ja sekvensoimalla ladattuja teoksia tai muuta aineistoa, riippumatta tähän käytetyistä keinoista, ja siten toimivat aktiivisella tavalla. Niihin ei sen vuoksi voida soveltaa direktiivin 2000/31/EY 14 artiklassa säädettyä vastuuta koskevaa poikkeusta. Tämän direktiivin mukainen verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajan määritelmä ei kata komission suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevassa I osastossa tarkoitettuja mikroyrityksiä ja pieniä yrityksiä eikä palveluntarjoajia, jotka toimivat ei-kaupalliseseen tarkoitukseen liittyvässä ominaisuudessa, kuten verkkoensyklopediat, eikä sellaisten verkkopalvelujen tarjoajia, joissa sisältö ladataan kaikkien asianomaisten oikeudenhaltijoiden luvalla, kuten koulutusalan tai tieteelliset tietorekisterit. Pilvipalvelujen tarjoajia, jotka tarjoavat palveluja yksilölliseen käyttöön tarjoamatta yleisölle suoraa pääsyä, avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kehitysalustoja ja verkossa toimivia markkinapaikkoja, joiden pääasiallisena toimintana on fyysisten hyödykkeiden verkkomyynti, ei pitäisi katsoa tässä direktiivissä tarkoitetuiksi verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajiksi.

Tarkistukset 144, 145 ja 146

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 38 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (38) | Kun tietoyhteiskunnan palveluiden
  tarjoajat
  tallentavat käyttäjiensä verkkoon lataamia tekijänoikeussuojattuja teoksia tai muuta aineistoa ja tarjoavat
  yleisölle
  pääsyn niihin, jolloin ne eivät ainoastaan tarjoa fyysisiä rakenteita ja toteuta välitystä yleisölle
  , niiden
  on
  tehtävä oikeudenhaltijoiden kanssa lisenssisopimuksia,
  elleivät ne ole Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin 2000/31/EY (17) 14 artiklassa
  säädetyn
  vastuuta
  koskevan poikkeuksen vaatimusten mukaisia
  .


  Mainitun 14 artiklan osalta on tarpeen varmentaa, toimiiko palvelun tarjoaja aktiivisessa roolissa, myös optimoimalla ladattujen teosten tai aineiston esitysmuotoa tai edistämällä niitä, riippumatta tähän käytettyjen keinojen luonteesta.




  Jotta varmistettaisiin mahdollisten lisenssisopimusten toiminta, tietoyhteiskunnan palveluiden tarjoajien, jotka tallentavat suuria määriä käyttäjiensä verkkoon lataamia tekijänoikeussuojattuja teoksia tai muuta aineistoa ja tarjoavat yleisölle pääsyn niihin, olisi toteutettava asianmukaiset ja oikeasuhteiset toimenpiteet teosten tai muun aineiston suojan varmistamiseksi, esimerkiksi ottamalla käyttöön tehokasta teknologiaa. Tätä velvoitetta olisi sovellettava myös silloin, kun palveluntarjoajat ovat 14 artiklassa säädetyn vastuuta koskevan poikkeuksen vaatimusten mukaisia. |

Komission teksti

Tarkistus

(38)

Kun tietoyhteiskunnan palveluiden
  tarjoajat
  tallentavat käyttäjiensä verkkoon lataamia tekijänoikeussuojattuja teoksia tai muuta aineistoa ja tarjoavat
  yleisölle
  pääsyn niihin, jolloin ne eivät ainoastaan tarjoa fyysisiä rakenteita ja toteuta välitystä yleisölle
  , niiden
  on
  tehtävä oikeudenhaltijoiden kanssa lisenssisopimuksia,
  elleivät ne ole Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin 2000/31/EY (17) 14 artiklassa
  säädetyn
  vastuuta
  koskevan poikkeuksen vaatimusten mukaisia
  .

Mainitun 14 artiklan osalta on tarpeen varmentaa, toimiiko palvelun tarjoaja aktiivisessa roolissa, myös optimoimalla ladattujen teosten tai aineiston esitysmuotoa tai edistämällä niitä, riippumatta tähän käytettyjen keinojen luonteesta.

Jotta varmistettaisiin mahdollisten lisenssisopimusten toiminta, tietoyhteiskunnan palveluiden tarjoajien, jotka tallentavat suuria määriä käyttäjiensä verkkoon lataamia tekijänoikeussuojattuja teoksia tai muuta aineistoa ja tarjoavat yleisölle pääsyn niihin, olisi toteutettava asianmukaiset ja oikeasuhteiset toimenpiteet teosten tai muun aineiston suojan varmistamiseksi, esimerkiksi ottamalla käyttöön tehokasta teknologiaa. Tätä velvoitetta olisi sovellettava myös silloin, kun palveluntarjoajat ovat 14 artiklassa säädetyn vastuuta koskevan poikkeuksen vaatimusten mukaisia.

| (38) | Verkkosisällönjakopalvelujen
  tarjoajat
  toteuttavat
  yleisölle
  välittämistä ja ovat siten vastuussa sisällöstään, ja niiden olisi sen vuoksi
  tehtävä oikeudenhaltijoiden kanssa
  oikeudenmukaisia ja asianmukaisia
  lisenssisopimuksia.
  Kun tehdään lisenssisopimuksia
  ,
  niiden olisi katettava samassa laajuudessa ja samalla soveltamisalalla myös käyttäjien vastuu näiden toimiessa ei-kaupallisessa ominaisuudessa. Edellä olevan 11 artiklan 2 a kohdan mukaisesti verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien 13 artiklan mukaista vastuuta ei pidä ulottaa linkittämiseen lehtijulkaisuissa. Sidosryhmien vuoropuhelu on välttämätöntä digitaalisessa maailmassa. Niiden olisi määriteltävä parhaita käytäntöjä, jotta varmistetaan lisenssisopimusten toimivuus ja verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välinen yhteistyö. Näissä parhaissa käytännöissä olisi otettava huomioon tekijänoikeutta loukkaavan sisällön laajuus palvelussa
  . |
| --- | --- |

(38)

Verkkosisällönjakopalvelujen
  tarjoajat
  toteuttavat
  yleisölle
  välittämistä ja ovat siten vastuussa sisällöstään, ja niiden olisi sen vuoksi
  tehtävä oikeudenhaltijoiden kanssa
  oikeudenmukaisia ja asianmukaisia
  lisenssisopimuksia.
  Kun tehdään lisenssisopimuksia
  ,
  niiden olisi katettava samassa laajuudessa ja samalla soveltamisalalla myös käyttäjien vastuu näiden toimiessa ei-kaupallisessa ominaisuudessa. Edellä olevan 11 artiklan 2 a kohdan mukaisesti verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien 13 artiklan mukaista vastuuta ei pidä ulottaa linkittämiseen lehtijulkaisuissa. Sidosryhmien vuoropuhelu on välttämätöntä digitaalisessa maailmassa. Niiden olisi määriteltävä parhaita käytäntöjä, jotta varmistetaan lisenssisopimusten toimivuus ja verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välinen yhteistyö. Näissä parhaissa käytännöissä olisi otettava huomioon tekijänoikeutta loukkaavan sisällön laajuus palvelussa
  .

Tarkistus 147

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 39 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (39) | Yhteistyö tietoyhteiskunnan palveluiden tarjoajien välillä
  ,
  jotka tallentavat suuria määriä käyttäjiensä verkkoon lataamia tekijänoikeussuojattuja teoksia tai muuta aineistoa
  ja
  tarjoavat yleisölle pääsyn niihin, on välttämätöntä teknologian, esimerkiksi sisällöntunnistustekniikoiden, toimivuudelle. Tällaisissa tapauksissa
  oikeudenhaltijoiden olisi
  tarjottava tiedot, joita palvelut tarvitsevat sisältönsä tunnistamiseen
  ,
  ja palvelujen olisi oltava oikeudenhaltijoita kohtaan avoimia käytettyjen teknikoiden osalta, jotta niiden sopivuutta voidaan arvioida
  .
  Palveluiden olisi erityisesti tarjottava oikeudenhaltijoille tietoa käytettyjen tekniikoiden tyypistä, niiden käyttötavasta sekä onnistumisasteesta oikeudenhaltijoiden sisällön tunnistamisessa. Tällaisten tekniikoiden avulla oikeudenhaltijoiden olisi myös saatava tietoyhteiskunnan palveluiden tarjoajilta tietoa jonkin sopimuksen piiriin kuuluvan sisältönsä käytöstä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(39)

Yhteistyö tietoyhteiskunnan palveluiden tarjoajien välillä
  ,
  jotka tallentavat suuria määriä käyttäjiensä verkkoon lataamia tekijänoikeussuojattuja teoksia tai muuta aineistoa
  ja
  tarjoavat yleisölle pääsyn niihin, on välttämätöntä teknologian, esimerkiksi sisällöntunnistustekniikoiden, toimivuudelle. Tällaisissa tapauksissa
  oikeudenhaltijoiden olisi
  tarjottava tiedot, joita palvelut tarvitsevat sisältönsä tunnistamiseen
  ,
  ja palvelujen olisi oltava oikeudenhaltijoita kohtaan avoimia käytettyjen teknikoiden osalta, jotta niiden sopivuutta voidaan arvioida
  .
  Palveluiden olisi erityisesti tarjottava oikeudenhaltijoille tietoa käytettyjen tekniikoiden tyypistä, niiden käyttötavasta sekä onnistumisasteesta oikeudenhaltijoiden sisällön tunnistamisessa. Tällaisten tekniikoiden avulla oikeudenhaltijoiden olisi myös saatava tietoyhteiskunnan palveluiden tarjoajilta tietoa jonkin sopimuksen piiriin kuuluvan sisältönsä käytöstä
  .

| (39) | Jäsenvaltioiden olisi säädettävä
  ,
  että jos oikeudenhaltijat eivät halua tehdä lisenssisopimuksia, verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien
  ja oikeudenhaltijoiden olisi
  tehtävä yhteistyötä vilpittömässä mielessä varmistaakseen
  ,
  että niiden palveluissa ei ole saatavissa luvattomia suojattuja teoksia tai muuta aineistoa
  .
  Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden yhteistyön ei pitäisi johtaa siihen
  ,
  että estetään oikeuksia loukkaamattomien teosten tai muun suojatun aineiston saatavuus, mukaan lukien teokset ja aineisto, joihin sovelletaan tekijänoikeutta koskevaa poikkeusta tai rajoitusta
  . |
| --- | --- |

(39)

Jäsenvaltioiden olisi säädettävä
  ,
  että jos oikeudenhaltijat eivät halua tehdä lisenssisopimuksia, verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien
  ja oikeudenhaltijoiden olisi
  tehtävä yhteistyötä vilpittömässä mielessä varmistaakseen
  ,
  että niiden palveluissa ei ole saatavissa luvattomia suojattuja teoksia tai muuta aineistoa
  .
  Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden yhteistyön ei pitäisi johtaa siihen
  ,
  että estetään oikeuksia loukkaamattomien teosten tai muun suojatun aineiston saatavuus, mukaan lukien teokset ja aineisto, joihin sovelletaan tekijänoikeutta koskevaa poikkeusta tai rajoitusta
  .

Tarkistus 148

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 39 a kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (39 a) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitetut verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat ottavat käyttöön tehokkaat ja nopeat valitus- ja oikaisujärjestelyt, jotka ovat käyttäjien saatavilla, jos 2 a kohdassa tarkoitettu yhteistyö johtaa heidän sisältönsä perusteettomaan poistamiseen. Tällaisten järjestelyjen välityksellä esitetyt valitukset olisi käsiteltävä ilman aiheetonta viivytystä. Oikeudenhaltijoiden olisi kohtuudella perusteltava päätöksensä, jotta vältetään valitusten mielivaltainen hylkääminen. Direktiivin 95/46/EY, direktiivin 2002/58/EY ja yleisen tietosuoja-asetuksen mukaan tämän yhteistyön ei pitäisi johtaa yksittäisten käyttäjien tunnistamiseen eikä heidän henkilötietojensa käsittelyyn. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että käyttäjillä on mahdollisuus kääntyä riippumattoman elimen puoleen riitojenratkaisua varten sekä tuomioistuimen tai muun asiaankuuluvan oikeusviranomaisen puoleen vedotakseen oikeuteensa käyttää tekijänoikeutta koskevaa poikkeusta tai rajoitusta. |

Komission teksti

Tarkistus

(39 a)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitetut verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat ottavat käyttöön tehokkaat ja nopeat valitus- ja oikaisujärjestelyt, jotka ovat käyttäjien saatavilla, jos 2 a kohdassa tarkoitettu yhteistyö johtaa heidän sisältönsä perusteettomaan poistamiseen. Tällaisten järjestelyjen välityksellä esitetyt valitukset olisi käsiteltävä ilman aiheetonta viivytystä. Oikeudenhaltijoiden olisi kohtuudella perusteltava päätöksensä, jotta vältetään valitusten mielivaltainen hylkääminen. Direktiivin 95/46/EY, direktiivin 2002/58/EY ja yleisen tietosuoja-asetuksen mukaan tämän yhteistyön ei pitäisi johtaa yksittäisten käyttäjien tunnistamiseen eikä heidän henkilötietojensa käsittelyyn. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että käyttäjillä on mahdollisuus kääntyä riippumattoman elimen puoleen riitojenratkaisua varten sekä tuomioistuimen tai muun asiaankuuluvan oikeusviranomaisen puoleen vedotakseen oikeuteensa käyttää tekijänoikeutta koskevaa poikkeusta tai rajoitusta.

Tarkistus 149

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 39 b kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (39 b) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi mahdollisimman pian tämän direktiivin voimaantulon jälkeen järjestettävä sidosryhmien vuoropuhelua, jotta voidaan yhdenmukaistaa ja määritellä parhaita käytäntöjä. Niiden olisi annettava ohjeita yhtäältä lisenssisopimusten toimivuuden varmistamisesta ja toisaalta verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välisestä yhteistyöstä, joka koskee niiden teosten tai muun aineiston käyttöä tämän direktiivin mukaisesti. Parhaita käytäntöjä määriteltäessä olisi otettava erityisesti huomioon perusoikeudet ja poikkeusten ja rajoitusten käyttö. Erityisenä painopisteenä olisi myös varmistettava, että pk-yrityksille aiheutuva taakka pysyy asianmukaisena ja että vältetään automatisoitu sisällön estäminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(39 b)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi mahdollisimman pian tämän direktiivin voimaantulon jälkeen järjestettävä sidosryhmien vuoropuhelua, jotta voidaan yhdenmukaistaa ja määritellä parhaita käytäntöjä. Niiden olisi annettava ohjeita yhtäältä lisenssisopimusten toimivuuden varmistamisesta ja toisaalta verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välisestä yhteistyöstä, joka koskee niiden teosten tai muun aineiston käyttöä tämän direktiivin mukaisesti. Parhaita käytäntöjä määriteltäessä olisi otettava erityisesti huomioon perusoikeudet ja poikkeusten ja rajoitusten käyttö. Erityisenä painopisteenä olisi myös varmistettava, että pk-yrityksille aiheutuva taakka pysyy asianmukaisena ja että vältetään automatisoitu sisällön estäminen.

Tarkistukset 44 ja 219

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 39 c kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (39 c) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että käytössä on välitysjärjestely, jotta palveluntarjoajat ja oikeudenhaltijat voivat löytää sopuratkaisun niiden yhteistyösopimusten ehtoihin liittyvissä riidoissa. Jäsenvaltioiden olisi nimitettävä tätä varten riippumaton elin, jolla on kaikki asiaankuuluva toimivalta ja kokemus, jota tarvitaan osapuolten avustamiseksi niiden riidan ratkaisussa. |

Komission teksti

Tarkistus

(39 c)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että käytössä on välitysjärjestely, jotta palveluntarjoajat ja oikeudenhaltijat voivat löytää sopuratkaisun niiden yhteistyösopimusten ehtoihin liittyvissä riidoissa. Jäsenvaltioiden olisi nimitettävä tätä varten riippumaton elin, jolla on kaikki asiaankuuluva toimivalta ja kokemus, jota tarvitaan osapuolten avustamiseksi niiden riidan ratkaisussa.

Tarkistus 46

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 39 d kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (39 d) | Oikeudenhaltijoiden olisi lähtökohtaisesti aina saatava oikeudenmukainen ja asianmukainen korvaus. Tekijöiden ja esiintyjien, jotka ovat tehneet sopimuksia välittäjien, kuten levy-yhtiöiden ja tuottajien, kanssa, olisi saatava niiltä oikeudenmukainen ja asianmukainen korvaus yksittäisten sopimusten ja/tai kollektiivisten neuvottelusopimusten, kollektiivisten hallinnointisopimusten tai vaikutuksiltaan vastaavien sääntöjen, esimerkiksi yhteiskorvaussääntöjen, kautta. Tällainen korvaus olisi nimenomaisesti mainittava sopimuksissa kunkin hyödyntämistavan, kuten verkkohyödyntämisen, osalta. Jäsenvaltioiden olisi tarkasteltava kunkin alan erityispiirteitä, ja niiden olisi annettava säätää, että korvaus katsotaan oikeudenmukaiseksi ja asianmukaiseksi, jos se määritetään kollektiivisen neuvottelusopimuksen tai yhteiskorvaussopimuksen mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(39 d)

Oikeudenhaltijoiden olisi lähtökohtaisesti aina saatava oikeudenmukainen ja asianmukainen korvaus. Tekijöiden ja esiintyjien, jotka ovat tehneet sopimuksia välittäjien, kuten levy-yhtiöiden ja tuottajien, kanssa, olisi saatava niiltä oikeudenmukainen ja asianmukainen korvaus yksittäisten sopimusten ja/tai kollektiivisten neuvottelusopimusten, kollektiivisten hallinnointisopimusten tai vaikutuksiltaan vastaavien sääntöjen, esimerkiksi yhteiskorvaussääntöjen, kautta. Tällainen korvaus olisi nimenomaisesti mainittava sopimuksissa kunkin hyödyntämistavan, kuten verkkohyödyntämisen, osalta. Jäsenvaltioiden olisi tarkasteltava kunkin alan erityispiirteitä, ja niiden olisi annettava säätää, että korvaus katsotaan oikeudenmukaiseksi ja asianmukaiseksi, jos se määritetään kollektiivisen neuvottelusopimuksen tai yhteiskorvaussopimuksen mukaisesti.

Tarkistus 47

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (40) | Tietyt oikeudenhaltijat, kuten tekijät ja esiintyjät, tarvitsevat tietoja arvioidakseen unionin lainsäädännön nojalla yhdenmukaistettujen oikeuksiensa taloudellista arvoa. Tämä koskee erityisesti tapauksia, joissa tällaiset oikeudenhaltijat myöntävät lisenssin tai siirtävät oikeudet korvausta vastaan. Koska tekijät ja esiintyjät ovat yleensä lisenssejä myöntäessään tai oikeuksia siirtäessään heikommassa sopimusasemassa, he tarvitsevat tietoja arvioidakseen oikeuksiensa pysyvää taloudellista arvoa lisenssistä tai siirrosta saatuun korvaukseen verrattuna, mutta kohtaavat usein puutteellista avoimuutta. Tämän vuoksi on tekijöiden ja esiintyjien korvauksia hallinnoivan järjestelmän avoimuuden ja tasapainon kannalta tärkeää, että heidän sopimuskumppaninsa tai oikeudenomistajansa jakavat
  asianmukaista
  tietoa. |

Komission teksti

Tarkistus

(40)

Tietyt oikeudenhaltijat, kuten tekijät ja esiintyjät, tarvitsevat tietoja arvioidakseen unionin lainsäädännön nojalla yhdenmukaistettujen oikeuksiensa taloudellista arvoa. Tämä koskee erityisesti tapauksia, joissa tällaiset oikeudenhaltijat myöntävät lisenssin tai siirtävät oikeudet korvausta vastaan. Koska tekijät ja esiintyjät ovat yleensä lisenssejä myöntäessään tai oikeuksia siirtäessään heikommassa sopimusasemassa, he tarvitsevat tietoja arvioidakseen oikeuksiensa pysyvää taloudellista arvoa lisenssistä tai siirrosta saatuun korvaukseen verrattuna, mutta kohtaavat usein puutteellista avoimuutta. Tämän vuoksi on tekijöiden ja esiintyjien korvauksia hallinnoivan järjestelmän avoimuuden ja tasapainon kannalta tärkeää, että heidän sopimuskumppaninsa tai oikeudenomistajansa jakavat
  asianmukaista
  tietoa.

| (40) | Tietyt oikeudenhaltijat, kuten tekijät ja esiintyjät, tarvitsevat tietoja arvioidakseen unionin lainsäädännön nojalla yhdenmukaistettujen oikeuksiensa taloudellista arvoa. Tämä koskee erityisesti tapauksia, joissa tällaiset oikeudenhaltijat myöntävät lisenssin tai siirtävät oikeudet korvausta vastaan. Koska tekijät ja esiintyjät ovat yleensä lisenssejä myöntäessään tai oikeuksia siirtäessään heikommassa sopimusasemassa, he tarvitsevat tietoja arvioidakseen oikeuksiensa pysyvää taloudellista arvoa lisenssistä tai siirrosta saatuun korvaukseen verrattuna, mutta kohtaavat usein puutteellista avoimuutta. Tämän vuoksi on tekijöiden ja esiintyjien korvauksia hallinnoivan järjestelmän avoimuuden ja tasapainon kannalta tärkeää, että heidän sopimuskumppaninsa tai oikeudenomistajansa jakavat
  kattavaa ja asiaankuuluvaa
  tietoa.
  Tiedon, jota tekijöiden ja esiintyjien on oikeus odottaa saavansa, olisi oltava oikeasuhteista ja katettava kaikki hyödyntämistavat, syntyneet suorat ja välilliset tulot, mukaan luettuina oheistuotteista saatavat tulot, sekä maksettava korvaus. Hyödyntämistä koskeviin tietoihin olisi sisällyttävä myös tietoa mahdollisen alilisenssin- tai alisiirronsaajan henkilöllisyydestä. Avoimuusvelvoitetta olisi silti sovellettava vain silloin, kun on kyse tekijänoikeuden kannalta merkityksellisistä oikeuksista. |
| --- | --- |

(40)

Tietyt oikeudenhaltijat, kuten tekijät ja esiintyjät, tarvitsevat tietoja arvioidakseen unionin lainsäädännön nojalla yhdenmukaistettujen oikeuksiensa taloudellista arvoa. Tämä koskee erityisesti tapauksia, joissa tällaiset oikeudenhaltijat myöntävät lisenssin tai siirtävät oikeudet korvausta vastaan. Koska tekijät ja esiintyjät ovat yleensä lisenssejä myöntäessään tai oikeuksia siirtäessään heikommassa sopimusasemassa, he tarvitsevat tietoja arvioidakseen oikeuksiensa pysyvää taloudellista arvoa lisenssistä tai siirrosta saatuun korvaukseen verrattuna, mutta kohtaavat usein puutteellista avoimuutta. Tämän vuoksi on tekijöiden ja esiintyjien korvauksia hallinnoivan järjestelmän avoimuuden ja tasapainon kannalta tärkeää, että heidän sopimuskumppaninsa tai oikeudenomistajansa jakavat
  kattavaa ja asiaankuuluvaa
  tietoa.
  Tiedon, jota tekijöiden ja esiintyjien on oikeus odottaa saavansa, olisi oltava oikeasuhteista ja katettava kaikki hyödyntämistavat, syntyneet suorat ja välilliset tulot, mukaan luettuina oheistuotteista saatavat tulot, sekä maksettava korvaus. Hyödyntämistä koskeviin tietoihin olisi sisällyttävä myös tietoa mahdollisen alilisenssin- tai alisiirronsaajan henkilöllisyydestä. Avoimuusvelvoitetta olisi silti sovellettava vain silloin, kun on kyse tekijänoikeuden kannalta merkityksellisistä oikeuksista.

Tarkistus 48

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 42 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (42) | Tietyt unionin tasolla yhdenmukaistettujen oikeuksien hyödyntämistä koskevat sopimukset ovat pitkäaikaisia, jolloin tekijöille ja esiintyjille ei juurikaan jää mahdollisuuksia neuvotella niitä uudelleen sopimuskumppaniensa tai oikeudenomistajiensa kanssa. Tämän vuoksi ja rajoittamatta jäsenvaltioissa sopimuksiin sovellettavaa lainsäädäntöä käytössä pitäisi olla korvauksen sopeuttamisjärjestely niitä tapauksia varten, joissa alun perin lisenssin tai oikeuden siirron nojalla sovittu korvaus on suhteettoman pieni verrattuna saataviin tuloihin ja teoksen hyödyntämisestä tai esityksen tallentamisesta saataviin etuihin, myös tällä direktiivillä varmistetun avoimuuden kannalta. Tilannearviossa olisi otettava huomioon kunkin tapauksen erityisolosuhteet
  sekä
  eri sisältöalojen erityispiirteet ja käytännöt. Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen korvauksen sopeuttamisesta, tekijän tai esiintyjän pitäisi voida esittää vaateensa tuomioistuimessa tai toimivaltaisessa viranomaisessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(42)

Tietyt unionin tasolla yhdenmukaistettujen oikeuksien hyödyntämistä koskevat sopimukset ovat pitkäaikaisia, jolloin tekijöille ja esiintyjille ei juurikaan jää mahdollisuuksia neuvotella niitä uudelleen sopimuskumppaniensa tai oikeudenomistajiensa kanssa. Tämän vuoksi ja rajoittamatta jäsenvaltioissa sopimuksiin sovellettavaa lainsäädäntöä käytössä pitäisi olla korvauksen sopeuttamisjärjestely niitä tapauksia varten, joissa alun perin lisenssin tai oikeuden siirron nojalla sovittu korvaus on suhteettoman pieni verrattuna saataviin tuloihin ja teoksen hyödyntämisestä tai esityksen tallentamisesta saataviin etuihin, myös tällä direktiivillä varmistetun avoimuuden kannalta. Tilannearviossa olisi otettava huomioon kunkin tapauksen erityisolosuhteet
  sekä
  eri sisältöalojen erityispiirteet ja käytännöt. Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen korvauksen sopeuttamisesta, tekijän tai esiintyjän pitäisi voida esittää vaateensa tuomioistuimessa tai toimivaltaisessa viranomaisessa.

| (42) | Tietyt unionin tasolla yhdenmukaistettujen oikeuksien hyödyntämistä koskevat sopimukset ovat pitkäaikaisia, jolloin tekijöille ja esiintyjille ei juurikaan jää mahdollisuuksia neuvotella niitä uudelleen sopimuskumppaniensa tai oikeudenomistajiensa kanssa. Tämän vuoksi ja rajoittamatta jäsenvaltioissa sopimuksiin sovellettavaa lainsäädäntöä käytössä pitäisi olla korvauksen sopeuttamisjärjestely niitä tapauksia varten, joissa alun perin lisenssin tai oikeuden siirron nojalla sovittu korvaus on suhteettoman pieni verrattuna saataviin
  suoriin ja välillisiin
  tuloihin ja teoksen hyödyntämisestä tai esityksen tallentamisesta saataviin etuihin, myös tällä direktiivillä varmistetun avoimuuden kannalta. Tilannearviossa olisi otettava huomioon kunkin tapauksen erityisolosuhteet, eri sisältöalojen erityispiirteet ja käytännöt
  sekä tekijän tai esiintyjän teoksen luonne ja tämän panos siihen. Tällaisen sopimuksen sopeuttamista koskevan pyynnön voisi tehdä myös tekijää tai esiintyjää edustava organisaatio tämän puolesta, paitsi jos pyyntö vahingoittaisi tekijän tai esiintyjän etua
  . Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen korvauksen sopeuttamisesta, tekijän tai esiintyjän
  taikka tämän nimittämän edustavan organisaation
  pitäisi
  tekijän tai esiintyjän pyynnöstä
  voida esittää vaateensa tuomioistuimessa tai toimivaltaisessa viranomaisessa. |
| --- | --- |

(42)

Tietyt unionin tasolla yhdenmukaistettujen oikeuksien hyödyntämistä koskevat sopimukset ovat pitkäaikaisia, jolloin tekijöille ja esiintyjille ei juurikaan jää mahdollisuuksia neuvotella niitä uudelleen sopimuskumppaniensa tai oikeudenomistajiensa kanssa. Tämän vuoksi ja rajoittamatta jäsenvaltioissa sopimuksiin sovellettavaa lainsäädäntöä käytössä pitäisi olla korvauksen sopeuttamisjärjestely niitä tapauksia varten, joissa alun perin lisenssin tai oikeuden siirron nojalla sovittu korvaus on suhteettoman pieni verrattuna saataviin
  suoriin ja välillisiin
  tuloihin ja teoksen hyödyntämisestä tai esityksen tallentamisesta saataviin etuihin, myös tällä direktiivillä varmistetun avoimuuden kannalta. Tilannearviossa olisi otettava huomioon kunkin tapauksen erityisolosuhteet, eri sisältöalojen erityispiirteet ja käytännöt
  sekä tekijän tai esiintyjän teoksen luonne ja tämän panos siihen. Tällaisen sopimuksen sopeuttamista koskevan pyynnön voisi tehdä myös tekijää tai esiintyjää edustava organisaatio tämän puolesta, paitsi jos pyyntö vahingoittaisi tekijän tai esiintyjän etua
  . Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen korvauksen sopeuttamisesta, tekijän tai esiintyjän
  taikka tämän nimittämän edustavan organisaation
  pitäisi
  tekijän tai esiintyjän pyynnöstä
  voida esittää vaateensa tuomioistuimessa tai toimivaltaisessa viranomaisessa.

Tarkistus 49

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 43 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (43) | Tekijät ja esiintyjät ovat usein haluttomia vaatimaan oikeuksiaan sopimuskumppaneilta tuomioistuimessa. Jäsenvaltioiden olisi tämän vuoksi säädettävä vaihtoehtoisesta riitojenratkaisumenettelystä, jolla käsitellään avoimuusvelvoitteeseen ja sopimusten sopeuttamisjärjestelyyn liittyviä vaateita. |

Komission teksti

Tarkistus

(43)

Tekijät ja esiintyjät ovat usein haluttomia vaatimaan oikeuksiaan sopimuskumppaneilta tuomioistuimessa. Jäsenvaltioiden olisi tämän vuoksi säädettävä vaihtoehtoisesta riitojenratkaisumenettelystä, jolla käsitellään avoimuusvelvoitteeseen ja sopimusten sopeuttamisjärjestelyyn liittyviä vaateita.

| (43) | Tekijät ja esiintyjät ovat usein haluttomia vaatimaan oikeuksiaan sopimuskumppaneilta tuomioistuimessa. Jäsenvaltioiden olisi tämän vuoksi säädettävä vaihtoehtoisesta riitojenratkaisumenettelystä, jolla käsitellään avoimuusvelvoitteeseen ja sopimusten sopeuttamisjärjestelyyn liittyviä vaateita.
  Tekijöitä ja esiintyjiä edustavien organisaatioiden, mukaan luettuina yhteishallinnointiorganisaatiot ja ammattiyhdistykset, olisi voitava käynnistää tällaisia menettelyjä tekijöiden ja esiintyjien pyynnöstä. Menettelyn käynnistäjää koskevat tiedot olisi jätettävä julkistamatta. |
| --- | --- |

(43)

Tekijät ja esiintyjät ovat usein haluttomia vaatimaan oikeuksiaan sopimuskumppaneilta tuomioistuimessa. Jäsenvaltioiden olisi tämän vuoksi säädettävä vaihtoehtoisesta riitojenratkaisumenettelystä, jolla käsitellään avoimuusvelvoitteeseen ja sopimusten sopeuttamisjärjestelyyn liittyviä vaateita.
  Tekijöitä ja esiintyjiä edustavien organisaatioiden, mukaan luettuina yhteishallinnointiorganisaatiot ja ammattiyhdistykset, olisi voitava käynnistää tällaisia menettelyjä tekijöiden ja esiintyjien pyynnöstä. Menettelyn käynnistäjää koskevat tiedot olisi jätettävä julkistamatta.

Tarkistus 50

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 43 a kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (43 a) | Kun tekijät ja esiintyjät lisensoivat tai siirtävät oikeuksiaan, he odottavat, että heidän teostaan tai esitystään hyödynnetään. Voi kuitenkin käydä niin, että teoksia tai esityksiä, joita koskevat oikeudet on lisensoitu tai siirretty, ei hyödynnetä lainkaan. Kun nämä oikeudet on siirretty yksinoikeudella, tekijät ja esiintyjät eivät voi kääntyä toisen kumppanin puoleen teoksensa hyödyntämiseksi. Tällaisessa tapauksessa tekijöillä ja esiintyjillä olisi kohtuullisen ajan kuluttua oltava peruuttamisoikeus, jonka nojalla ne voivat siirtää tai lisensoida oikeutensa toiselle henkilölle. Peruuttamisen olisi oltava mahdollista myös silloin, kun siirron- tai lisenssinsaaja ei ole täyttänyt tämän direktiivin 14 artiklan mukaista raportointi- tai avoimuusvelvoitettaan. Peruuttaminen olisi otettava huomioon vasta sitten, kun kaikki vaihtoehtoisen riidanratkaisun vaiheet on saatettu päätökseen, varsinkin raportoinnin osalta. Koska teosten hyödyntäminen voi vaihdella aloittain, kansallisella tasolla voitaisiin ottaa käyttöön erityissäännöksiä, joissa otetaan huomioon alojen, kuten audiovisuaalialan, tai teosten erityispiirteet ja ennakoidut hyödyntämisajat, ja säätää etenkin peruuttamisoikeutta koskevista määräajoista. Jotta voitaisiin estää väärinkäytökset ja ottaa huomioon, että tarvitaan tietty aika, ennen kuin teosta tosiasiallisesti hyödynnetään, tekijöiden ja esiintyjien olisi voitava käyttää peruuttamisoikeuttaan vasta tietyn ajan kuluttua lisenssi- tai siirtosopimuksen tekemisestä. Peruuttamisoikeuden käyttämistä olisi säänneltävä kansallisella lainsäädännöllä, kun kyseessä ovat teokset, joihin liittyy useita tekijöitä tai esiintyjiä, ottaen huomioon yksilöllisten panosten suhteellinen merkitys. |

Komission teksti

Tarkistus

(43 a)

Kun tekijät ja esiintyjät lisensoivat tai siirtävät oikeuksiaan, he odottavat, että heidän teostaan tai esitystään hyödynnetään. Voi kuitenkin käydä niin, että teoksia tai esityksiä, joita koskevat oikeudet on lisensoitu tai siirretty, ei hyödynnetä lainkaan. Kun nämä oikeudet on siirretty yksinoikeudella, tekijät ja esiintyjät eivät voi kääntyä toisen kumppanin puoleen teoksensa hyödyntämiseksi. Tällaisessa tapauksessa tekijöillä ja esiintyjillä olisi kohtuullisen ajan kuluttua oltava peruuttamisoikeus, jonka nojalla ne voivat siirtää tai lisensoida oikeutensa toiselle henkilölle. Peruuttamisen olisi oltava mahdollista myös silloin, kun siirron- tai lisenssinsaaja ei ole täyttänyt tämän direktiivin 14 artiklan mukaista raportointi- tai avoimuusvelvoitettaan. Peruuttaminen olisi otettava huomioon vasta sitten, kun kaikki vaihtoehtoisen riidanratkaisun vaiheet on saatettu päätökseen, varsinkin raportoinnin osalta. Koska teosten hyödyntäminen voi vaihdella aloittain, kansallisella tasolla voitaisiin ottaa käyttöön erityissäännöksiä, joissa otetaan huomioon alojen, kuten audiovisuaalialan, tai teosten erityispiirteet ja ennakoidut hyödyntämisajat, ja säätää etenkin peruuttamisoikeutta koskevista määräajoista. Jotta voitaisiin estää väärinkäytökset ja ottaa huomioon, että tarvitaan tietty aika, ennen kuin teosta tosiasiallisesti hyödynnetään, tekijöiden ja esiintyjien olisi voitava käyttää peruuttamisoikeuttaan vasta tietyn ajan kuluttua lisenssi- tai siirtosopimuksen tekemisestä. Peruuttamisoikeuden käyttämistä olisi säänneltävä kansallisella lainsäädännöllä, kun kyseessä ovat teokset, joihin liittyy useita tekijöitä tai esiintyjiä, ottaen huomioon yksilöllisten panosten suhteellinen merkitys.

Tarkistus 51

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 43 b kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (43 b) | Komission olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kannustettava parhaiden käytäntöjen vaihtoon ja edistettävä vuoropuhelua unionin tasolla, jotta voitaisiin tukea tämän direktiivin asiaankuuluvien säännösten vaikuttavaa soveltamista jäsenvaltioissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(43 b)

Komission olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kannustettava parhaiden käytäntöjen vaihtoon ja edistettävä vuoropuhelua unionin tasolla, jotta voitaisiin tukea tämän direktiivin asiaankuuluvien säännösten vaikuttavaa soveltamista jäsenvaltioissa.

Tarkistus 52

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 46 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (46) | Kaikessa tämän direktiivin nojalla tapahtuvassa henkilötietojen käsittelyssä olisi kunnioitettava perusoikeuksia, myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan mukaista oikeutta nauttia yksityis- ja perhe-elämän kunnioitusta ja oikeutta henkilötietojen suojaan, ja sen on tapahduttava
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin
  95
  /
  46
  /EY

  35 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY36 mukaisesti
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(46)

Kaikessa tämän direktiivin nojalla tapahtuvassa henkilötietojen käsittelyssä olisi kunnioitettava perusoikeuksia, myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan mukaista oikeutta nauttia yksityis- ja perhe-elämän kunnioitusta ja oikeutta henkilötietojen suojaan, ja sen on tapahduttava
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin
  95
  /
  46
  /EY

  35 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY36 mukaisesti
  .

| (46) | Kaikessa tämän direktiivin nojalla tapahtuvassa henkilötietojen käsittelyssä olisi kunnioitettava perusoikeuksia, myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan mukaista oikeutta nauttia yksityis- ja perhe-elämän kunnioitusta ja oikeutta henkilötietojen suojaan, ja sen on tapahduttava
  asetuksen (EU) 2016/679 ja
  direktiivin
  2002
  /
  58
  /EY
  mukaisesti. Yleisen tietosuoja-asetuksen säännöksiä, kuten ”oikeutta tulla unohdetuksi”, olisi noudatettava. |
| --- | --- |

(46)

Kaikessa tämän direktiivin nojalla tapahtuvassa henkilötietojen käsittelyssä olisi kunnioitettava perusoikeuksia, myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan mukaista oikeutta nauttia yksityis- ja perhe-elämän kunnioitusta ja oikeutta henkilötietojen suojaan, ja sen on tapahduttava
  asetuksen (EU) 2016/679 ja
  direktiivin
  2002
  /
  58
  /EY
  mukaisesti. Yleisen tietosuoja-asetuksen säännöksiä, kuten ”oikeutta tulla unohdetuksi”, olisi noudatettava.

Tarkistus 53

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 46 a kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (46 a) | On tärkeää korostaa anonyymiyden merkitystä käsiteltäessä henkilötietoja kaupallisiin tarkoituksiin. Lisäksi olisi edistettävä ”oletusarvoista”vaihtoehtoa, jossa henkilötietoja ei jaeta käytettäessä verkkoalustojen rajapintoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(46 a)

On tärkeää korostaa anonyymiyden merkitystä käsiteltäessä henkilötietoja kaupallisiin tarkoituksiin. Lisäksi olisi edistettävä ”oletusarvoista”vaihtoehtoa, jossa henkilötietoja ei jaeta käytettäessä verkkoalustojen rajapintoja.

Tarkistukset 54 ja 238

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 1 artikla
  Kohde ja soveltamisala

  1.   Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt, joilla pyritään jatkamaan tekijänoikeuksiin ja lähioikeuksiin sisämarkkinoiden puitteissa sovellettavan unionin lainsäädännön yhdenmukaistamista ottaen huomioon erityisesti suojatun sisällön digitaaliset ja rajatylittävät käytöt. Siinä myös vahvistetaan poikkeuksia ja rajoituksia, lisenssien helpottamista sekä toimivien markkinoiden varmistamista koskevat säännöt teosten ja muun aineiston hyödyntämistä varten.


  2.   Lukuun ottamatta 6 artiklassa tarkoitettuja tapauksia tällä direktiivillä ei muuteta alalla voimassa olevia direktiivejä, erityisesti direktiivejä 96/9/EY, 2001/29/EY, 2006/115/EY, 2009/24/EY, 2012/28/EU ja 2014/26/EU, eikä sillä ole mitään vaikutusta niissä vahvistettuihin sääntöihin. | | 1 artikla
  Kohde ja soveltamisala

  1.   Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt, joilla pyritään jatkamaan tekijänoikeuksiin ja lähioikeuksiin sisämarkkinoiden puitteissa sovellettavan unionin lainsäädännön yhdenmukaistamista ottaen huomioon erityisesti suojatun sisällön digitaaliset ja rajatylittävät käytöt. Siinä myös vahvistetaan poikkeuksia ja rajoituksia, lisenssien helpottamista sekä toimivien markkinoiden varmistamista koskevat säännöt teosten ja muun aineiston hyödyntämistä varten.


  2.   Lukuun ottamatta 6 artiklassa tarkoitettuja tapauksia tällä direktiivillä ei muuteta alalla voimassa olevia direktiivejä, erityisesti direktiivejä 96/9/EY,
  2000/31/EY
  , 2001/29/EY, 2006/115/EY, 2009/24/EY, 2012/28/EU ja 2014/26/EU, eikä sillä ole mitään vaikutusta niissä vahvistettuihin sääntöihin. |

Komission teksti

Tarkistus

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt, joilla pyritään jatkamaan tekijänoikeuksiin ja lähioikeuksiin sisämarkkinoiden puitteissa sovellettavan unionin lainsäädännön yhdenmukaistamista ottaen huomioon erityisesti suojatun sisällön digitaaliset ja rajatylittävät käytöt. Siinä myös vahvistetaan poikkeuksia ja rajoituksia, lisenssien helpottamista sekä toimivien markkinoiden varmistamista koskevat säännöt teosten ja muun aineiston hyödyntämistä varten.

2.   Lukuun ottamatta 6 artiklassa tarkoitettuja tapauksia tällä direktiivillä ei muuteta alalla voimassa olevia direktiivejä, erityisesti direktiivejä 96/9/EY, 2001/29/EY, 2006/115/EY, 2009/24/EY, 2012/28/EU ja 2014/26/EU, eikä sillä ole mitään vaikutusta niissä vahvistettuihin sääntöihin.

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt, joilla pyritään jatkamaan tekijänoikeuksiin ja lähioikeuksiin sisämarkkinoiden puitteissa sovellettavan unionin lainsäädännön yhdenmukaistamista ottaen huomioon erityisesti suojatun sisällön digitaaliset ja rajatylittävät käytöt. Siinä myös vahvistetaan poikkeuksia ja rajoituksia, lisenssien helpottamista sekä toimivien markkinoiden varmistamista koskevat säännöt teosten ja muun aineiston hyödyntämistä varten.

2.   Lukuun ottamatta 6 artiklassa tarkoitettuja tapauksia tällä direktiivillä ei muuteta alalla voimassa olevia direktiivejä, erityisesti direktiivejä 96/9/EY,
  2000/31/EY
  , 2001/29/EY, 2006/115/EY, 2009/24/EY, 2012/28/EU ja 2014/26/EU, eikä sillä ole mitään vaikutusta niissä vahvistettuihin sääntöihin.

Tarkistus 55

Tarkistus 55

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

2 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (1) | ’tutkimusorganisaatiolla’korkeakoulua, tutkimuslaitosta tai mitä tahansa muuta organisaatiota, jonka ensisijaisena tavoitteena on tehdä tieteellistä tutkimusta tai tehdä tieteellistä tutkimusta ja tarjota koulutuspalveluita |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(1)

’tutkimusorganisaatiolla’korkeakoulua, tutkimuslaitosta tai mitä tahansa muuta organisaatiota, jonka ensisijaisena tavoitteena on tehdä tieteellistä tutkimusta tai tehdä tieteellistä tutkimusta ja tarjota koulutuspalveluita

| (1) | ’tutkimusorganisaatiolla’korkeakoulua,
  sen kirjastot mukaan luettuina
  , tutkimuslaitosta tai mitä tahansa muuta organisaatiota, jonka ensisijaisena tavoitteena on tehdä tieteellistä tutkimusta tai tehdä tieteellistä tutkimusta ja tarjota koulutuspalveluita |
| --- | --- |

(1)

’tutkimusorganisaatiolla’korkeakoulua,
  sen kirjastot mukaan luettuina
  , tutkimuslaitosta tai mitä tahansa muuta organisaatiota, jonka ensisijaisena tavoitteena on tehdä tieteellistä tutkimusta tai tehdä tieteellistä tutkimusta ja tarjota koulutuspalveluita

sen kirjastot mukaan luettuina

Tarkistus 57

Tarkistus 57

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – 2 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – 2 alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| siten, että tieteellisen tutkimuksen tuottamat tulokset eivät ole ensisijaisesti kyseisessä organisaatiossa
  ratkaisevaa
  vaikutusvaltaa käyttävän yrityksen käytettävissä; | | siten, että tieteellisen tutkimuksen tuottamat tulokset eivät ole ensisijaisesti kyseisessä organisaatiossa
  huomattavaa
  vaikutusvaltaa käyttävän yrityksen käytettävissä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

siten, että tieteellisen tutkimuksen tuottamat tulokset eivät ole ensisijaisesti kyseisessä organisaatiossa
  ratkaisevaa
  vaikutusvaltaa käyttävän yrityksen käytettävissä;

ratkaisevaa

siten, että tieteellisen tutkimuksen tuottamat tulokset eivät ole ensisijaisesti kyseisessä organisaatiossa
  huomattavaa
  vaikutusvaltaa käyttävän yrityksen käytettävissä;

huomattavaa

Tarkistus 58

Tarkistus 58

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (2) | ’tekstin- ja tiedonlouhinnalla’kaikkia automaattisia analyysimenetelmiä, joilla
  pyritään analysoimaan digitaalimuotoista tekstiä
  ja
  dataa
  tiedon,
  kuten
  mallien, suuntausten tai korrelaatioiden, tuottamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2)

’tekstin- ja tiedonlouhinnalla’kaikkia automaattisia analyysimenetelmiä, joilla
  pyritään analysoimaan digitaalimuotoista tekstiä
  ja
  dataa
  tiedon,
  kuten
  mallien, suuntausten tai korrelaatioiden, tuottamiseksi;

pyritään analysoimaan digitaalimuotoista tekstiä

dataa

kuten

| (2) | ’tekstin- ja tiedonlouhinnalla’kaikkia automaattisia analyysimenetelmiä, joilla
  analysoidaan digitaalimuotoisia teoksia
  ja
  muuta aineistoa
  tiedon,
  muun muassa
  mallien, suuntausten tai korrelaatioiden, tuottamiseksi; |
| --- | --- |

(2)

’tekstin- ja tiedonlouhinnalla’kaikkia automaattisia analyysimenetelmiä, joilla
  analysoidaan digitaalimuotoisia teoksia
  ja
  muuta aineistoa
  tiedon,
  muun muassa
  mallien, suuntausten tai korrelaatioiden, tuottamiseksi;

analysoidaan digitaalimuotoisia teoksia

muuta aineistoa

muun muassa

Tarkistus 59

Tarkistus 59

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (4) | ’lehtijulkaisulla’luonteeltaan journalististen kirjallisten teosten kokoomatallennetta, johon voi myös kuulua muita teoksia tai aineistoa ja joka muodostaa erillisen yksikön kausittain tai säännöllisesti päivitettävässä yhden otsikon alla ilmestyvässä julkaisussa, kuten sanomalehti tai yleis- tai erikoisaikakauslehti, ja jonka tarkoituksena on tarjota uutisiin tai muihin aiheisiin liittyvää tietoa missä tahansa esitysmuodossa palvelun tarjoajan aloitteesta, toimituksellisella vastuulla ja valvonnassa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(4)

’lehtijulkaisulla’luonteeltaan journalististen kirjallisten teosten kokoomatallennetta, johon voi myös kuulua muita teoksia tai aineistoa ja joka muodostaa erillisen yksikön kausittain tai säännöllisesti päivitettävässä yhden otsikon alla ilmestyvässä julkaisussa, kuten sanomalehti tai yleis- tai erikoisaikakauslehti, ja jonka tarkoituksena on tarjota uutisiin tai muihin aiheisiin liittyvää tietoa missä tahansa esitysmuodossa palvelun tarjoajan aloitteesta, toimituksellisella vastuulla ja valvonnassa.

| (4) | ’lehtijulkaisulla’
  kustantajien tai uutistoimistojen toteuttamaa
  luonteeltaan journalististen kirjallisten teosten kokoomatallennetta, johon voi myös kuulua muita teoksia tai aineistoa ja joka muodostaa erillisen yksikön kausittain tai säännöllisesti päivitettävässä yhden otsikon alla ilmestyvässä julkaisussa, kuten sanomalehti tai yleis- tai erikoisaikakauslehti, ja jonka tarkoituksena on tarjota uutisiin tai muihin aiheisiin liittyvää tietoa missä tahansa esitysmuodossa palvelun tarjoajan aloitteesta, toimituksellisella vastuulla ja valvonnassa.
  Tieteelliset tai akateemiset kausijulkaisut, kuten tieteelliset aikakauslehdet, eivät kuulu tämän määritelmän soveltamisalaan
  ; |
| --- | --- |

(4)

’lehtijulkaisulla’
  kustantajien tai uutistoimistojen toteuttamaa
  luonteeltaan journalististen kirjallisten teosten kokoomatallennetta, johon voi myös kuulua muita teoksia tai aineistoa ja joka muodostaa erillisen yksikön kausittain tai säännöllisesti päivitettävässä yhden otsikon alla ilmestyvässä julkaisussa, kuten sanomalehti tai yleis- tai erikoisaikakauslehti, ja jonka tarkoituksena on tarjota uutisiin tai muihin aiheisiin liittyvää tietoa missä tahansa esitysmuodossa palvelun tarjoajan aloitteesta, toimituksellisella vastuulla ja valvonnassa.
  Tieteelliset tai akateemiset kausijulkaisut, kuten tieteelliset aikakauslehdet, eivät kuulu tämän määritelmän soveltamisalaan
  ;

kustantajien tai uutistoimistojen toteuttamaa

Tieteelliset tai akateemiset kausijulkaisut, kuten tieteelliset aikakauslehdet, eivät kuulu tämän määritelmän soveltamisalaan

Tarkistus 60

Tarkistus 60

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 4 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 4 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | 4 a) | ’myynnistä poistuneella teoksella’









  a) | kokonaista teosta tai muuta aineistoa, jota ei minään versiona tai esitysmuotona ole enää yleisön saatavissa jäsenvaltiossa tavanomaisten kaupan kanavien välityksellä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a)

4 a)

’myynnistä poistuneella teoksella’

a)

a)

kokonaista teosta tai muuta aineistoa, jota ei minään versiona tai esitysmuotona ole enää yleisön saatavissa jäsenvaltiossa tavanomaisten kaupan kanavien välityksellä;

kokonaista teosta tai muuta aineistoa, jota ei minään versiona tai esitysmuotona ole enää yleisön saatavissa jäsenvaltiossa tavanomaisten kaupan kanavien välityksellä;

| b) | teosta tai muuta aineistoa, joka ei ole koskaan ollut kaupan jäsenvaltiossa, paitsi jos kyseisen tapauksen olosuhteiden perusteella on selvää, että tekijä on vastustanut sen saattamista yleisön saataviin; |
| --- | --- |

b)

b)

teosta tai muuta aineistoa, joka ei ole koskaan ollut kaupan jäsenvaltiossa, paitsi jos kyseisen tapauksen olosuhteiden perusteella on selvää, että tekijä on vastustanut sen saattamista yleisön saataviin;

teosta tai muuta aineistoa, joka ei ole koskaan ollut kaupan jäsenvaltiossa, paitsi jos kyseisen tapauksen olosuhteiden perusteella on selvää, että tekijä on vastustanut sen saattamista yleisön saataviin;

Tarkistus 150

Tarkistus 150

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 4 b alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 4 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | 4 b) | ’verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajalla’tietoyhteiskunnan palvelun tarjoajaa, jonka yhtenä päätarkoituksena on tallentaa merkittävä määrä sen käyttäjien lataamia tekijänoikeussuojattuja teoksia tai muuta suojattua aineistoa, jotka palvelu optimoi ja joita se promotoi voittoa tavoitteleviin tarkoituksiin, ja tarjota yleisölle pääsy niihin. Komission suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevassa I osastossa tarkoitettuja mikroyrityksiä ja pieniä yrityksiä sekä palveluja, jotka toimivat ei-kaupallisessa tarkoituksessa tai ominaisuudessa, kuten verkkoensyklopediat, ja sellaisten verkkopalvelujen tarjoajia, joissa sisältö ladataan kaikkien asianomaisten oikeudenhaltijoiden luvalla, kuten koulutusalan tai tieteelliset tietorekisterit, ei katsota tässä direktiivissä tarkoitetuiksi verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajiksi. Pilvipalvelujen tarjoajia, jotka tarjoavat palveluja yksilölliseen käyttöön tarjoamatta yleisölle suoraa pääsyä, avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kehitysalustoja ja verkossa toimivia markkinapaikkoja, joiden pääasiallisena toimintana on fyysisten hyödykkeiden verkkomyynti, ei pitäisi katsoa tässä direktiivissä tarkoitetuiksi verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajiksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 b)

4 b)

’verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajalla’tietoyhteiskunnan palvelun tarjoajaa, jonka yhtenä päätarkoituksena on tallentaa merkittävä määrä sen käyttäjien lataamia tekijänoikeussuojattuja teoksia tai muuta suojattua aineistoa, jotka palvelu optimoi ja joita se promotoi voittoa tavoitteleviin tarkoituksiin, ja tarjota yleisölle pääsy niihin. Komission suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevassa I osastossa tarkoitettuja mikroyrityksiä ja pieniä yrityksiä sekä palveluja, jotka toimivat ei-kaupallisessa tarkoituksessa tai ominaisuudessa, kuten verkkoensyklopediat, ja sellaisten verkkopalvelujen tarjoajia, joissa sisältö ladataan kaikkien asianomaisten oikeudenhaltijoiden luvalla, kuten koulutusalan tai tieteelliset tietorekisterit, ei katsota tässä direktiivissä tarkoitetuiksi verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajiksi. Pilvipalvelujen tarjoajia, jotka tarjoavat palveluja yksilölliseen käyttöön tarjoamatta yleisölle suoraa pääsyä, avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kehitysalustoja ja verkossa toimivia markkinapaikkoja, joiden pääasiallisena toimintana on fyysisten hyödykkeiden verkkomyynti, ei pitäisi katsoa tässä direktiivissä tarkoitetuiksi verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajiksi;

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 4 c alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 4 c alakohta (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | 4 c) | ’tietoyhteiskunnan palvelulla’Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/1535

   (18)


  a 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua palvelua
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 c)

4 c)

’tietoyhteiskunnan palvelulla’Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/1535

   (18)


  a 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua palvelua
  ;

’tietoyhteiskunnan palvelulla’Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/1535

18

a

Tarkistus 63

Tarkistus 63

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 4 d alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 4 d alakohta (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | 4 d) | ’automaattisella kuvareferensointipalvelulla’mitä tahansa verkkopalvelua, joka valmistaa kappaleen indeksointi- ja referensointitarkoituksiin graafisista tai taideteoksista tai valokuvateoksista, jotka on koottu automaattisesti kolmannen osapuolen verkkopalvelun kautta, tai saattaa niitä yleisön saataviin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 d)

4 d)

’automaattisella kuvareferensointipalvelulla’mitä tahansa verkkopalvelua, joka valmistaa kappaleen indeksointi- ja referensointitarkoituksiin graafisista tai taideteoksista tai valokuvateoksista, jotka on koottu automaattisesti kolmannen osapuolen verkkopalvelun kautta, tai saattaa niitä yleisön saataviin.

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla

3 artikla

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 3 artikla
  Tekstin- ja tiedonlouhinta

  1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa, direktiivin 96/9/EY 5 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa sekä tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa
  vahvistettuihin
  oikeuksia koskevasta poikkeuksesta, jota sovelletaan, kun tutkimusorganisaatiot
  tekstin ja tiedonlouhinnan toteuttamiseksi
  valmistavat kappaleita
  ja kopioivat
  teoksista tai muusta aineistosta,
  johon
  niillä on laillinen pääsy tieteellistä tutkimusta varten.


  2.   Kaikki 1 kohdassa säädetyn poikkeuksen vastaiset sopimusmääräykset ovat täytäntöönpanokelvottomia.


  3.   Oikeudenhaltijoiden on voitava soveltaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan sellaisten verkkojen ja tietokantojen turvallisuus ja eheys, joissa niiden teoksia tai muuta aineistoa isännöidään. Tällaiset toimenpiteet eivät saa ulottua pidemmälle kuin mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.


  4.   
  Jäsenvaltioiden on kannustettava oikeudenhaltijoita ja tutkimusorganisaatioita määrittelemään 3 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltamista koskevia yhteisesti sovittuja parhaita toimintatapoja
  . | | 3 artikla
  Tekstin- ja tiedonlouhinta

  1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa, direktiivin 96/9/EY 5 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa sekä tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa
  vahvistettuja
  oikeuksia koskevasta poikkeuksesta, jota sovelletaan, kun tutkimusorganisaatiot valmistavat kappaleita teoksista tai muusta aineistosta,
  joihin
  niillä on laillinen pääsy,
  ja kopioivat niitä toteuttaakseen tekstin- ja tiedonlouhintaa
  tieteellistä tutkimusta varten.


  Jäsenvaltioiden on säädettävä, että myös oppilaitokset ja kulttuuriperintölaitokset, jotka tekevät 2 artiklan 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitettua tieteellistä tutkimusta siten, että tieteellisen tutkimuksen tuottamat tulokset eivät ole ensisijaisesti tällaisissa organisaatioissa ratkaisevaa vaikutusvaltaa käyttävän yrityksen käytettävissä, voivat hyötyä tässä artiklassa säädetystä poikkeuksesta.






  1 a.
     
  Tekstin- ja tiedonlouhintaa varten valmistetut kappaleet ja kopiot on tallennettava suojatulla tavalla, esimerkiksi tätä tarkoitusta varten nimitetyissä luotetuissa elimissä.




  2.   Kaikki 1 kohdassa säädetyn poikkeuksen vastaiset sopimusmääräykset ovat täytäntöönpanokelvottomia.


  3.   Oikeudenhaltijoiden on voitava soveltaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan sellaisten verkkojen ja tietokantojen turvallisuus ja eheys, joissa niiden teoksia tai muuta aineistoa isännöidään. Tällaiset toimenpiteet eivät saa ulottua pidemmälle kuin mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.


  4.   
  Jäsenvaltiot voivat edelleen säätää tekstin- ja tiedonlouhintaa koskevista poikkeuksista direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 artikla

Tekstin- ja tiedonlouhinta

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa, direktiivin 96/9/EY 5 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa sekä tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa
  vahvistettuihin
  oikeuksia koskevasta poikkeuksesta, jota sovelletaan, kun tutkimusorganisaatiot
  tekstin ja tiedonlouhinnan toteuttamiseksi
  valmistavat kappaleita
  ja kopioivat
  teoksista tai muusta aineistosta,
  johon
  niillä on laillinen pääsy tieteellistä tutkimusta varten.

2.   Kaikki 1 kohdassa säädetyn poikkeuksen vastaiset sopimusmääräykset ovat täytäntöönpanokelvottomia.

3.   Oikeudenhaltijoiden on voitava soveltaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan sellaisten verkkojen ja tietokantojen turvallisuus ja eheys, joissa niiden teoksia tai muuta aineistoa isännöidään. Tällaiset toimenpiteet eivät saa ulottua pidemmälle kuin mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

4.   
  Jäsenvaltioiden on kannustettava oikeudenhaltijoita ja tutkimusorganisaatioita määrittelemään 3 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltamista koskevia yhteisesti sovittuja parhaita toimintatapoja
  .

3 artikla

Tekstin- ja tiedonlouhinta

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa, direktiivin 96/9/EY 5 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa sekä tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa
  vahvistettuja
  oikeuksia koskevasta poikkeuksesta, jota sovelletaan, kun tutkimusorganisaatiot valmistavat kappaleita teoksista tai muusta aineistosta,
  joihin
  niillä on laillinen pääsy,
  ja kopioivat niitä toteuttaakseen tekstin- ja tiedonlouhintaa
  tieteellistä tutkimusta varten.

Jäsenvaltioiden on säädettävä, että myös oppilaitokset ja kulttuuriperintölaitokset, jotka tekevät 2 artiklan 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitettua tieteellistä tutkimusta siten, että tieteellisen tutkimuksen tuottamat tulokset eivät ole ensisijaisesti tällaisissa organisaatioissa ratkaisevaa vaikutusvaltaa käyttävän yrityksen käytettävissä, voivat hyötyä tässä artiklassa säädetystä poikkeuksesta.

1 a.
     
  Tekstin- ja tiedonlouhintaa varten valmistetut kappaleet ja kopiot on tallennettava suojatulla tavalla, esimerkiksi tätä tarkoitusta varten nimitetyissä luotetuissa elimissä.

2.   Kaikki 1 kohdassa säädetyn poikkeuksen vastaiset sopimusmääräykset ovat täytäntöönpanokelvottomia.

3.   Oikeudenhaltijoiden on voitava soveltaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan sellaisten verkkojen ja tietokantojen turvallisuus ja eheys, joissa niiden teoksia tai muuta aineistoa isännöidään. Tällaiset toimenpiteet eivät saa ulottua pidemmälle kuin mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

4.   
  Jäsenvaltiot voivat edelleen säätää tekstin- ja tiedonlouhintaa koskevista poikkeuksista direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti
  .

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 a artikla (uusi)

3 a artikla (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | 3 a artikla
  Tekstin- ja tiedonlouhintaa koskeva valinnainen poikkeus tai rajoitus

  1.   Jäsenvaltiot voivat säätää direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa, direktiivin 96/9/EY 5 artiklan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa sekä tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja oikeuksia koskevasta poikkeuksesta tai rajoituksesta, jota sovelletaan sellaisista laillisesti käytettävissä olevista teoksista ja muusta aineistosta valmistettuihin kappaleisiin ja niiden kopioihin, jotka muodostavat osan tekstin- ja tiedonlouhintaprosessia, edellyttäen, että niiden oikeudenhaltijat eivät ole nimenomaisesti pidättäneet oikeutta sen mukaiseen teosten ja muun aineiston käyttöön, myös koneellisesti luettavissa olevin keinoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin 3 artiklan soveltamista.


  2.   Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti valmistettuja kappaleita ja kopioita ei saa käyttää muihin tarkoituksiin kuin tekstin- ja tiedonlouhintaa varten.


  3.   
  Jäsenvaltiot voivat edelleen säätää tekstin- ja tiedonlouhintaa koskevista poikkeuksista direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a artikla

Tekstin- ja tiedonlouhintaa koskeva valinnainen poikkeus tai rajoitus

1.   Jäsenvaltiot voivat säätää direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa, direktiivin 96/9/EY 5 artiklan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa sekä tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja oikeuksia koskevasta poikkeuksesta tai rajoituksesta, jota sovelletaan sellaisista laillisesti käytettävissä olevista teoksista ja muusta aineistosta valmistettuihin kappaleisiin ja niiden kopioihin, jotka muodostavat osan tekstin- ja tiedonlouhintaprosessia, edellyttäen, että niiden oikeudenhaltijat eivät ole nimenomaisesti pidättäneet oikeutta sen mukaiseen teosten ja muun aineiston käyttöön, myös koneellisesti luettavissa olevin keinoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin 3 artiklan soveltamista.

2.   Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti valmistettuja kappaleita ja kopioita ei saa käyttää muihin tarkoituksiin kuin tekstin- ja tiedonlouhintaa varten.

3.   
  Jäsenvaltiot voivat edelleen säätää tekstin- ja tiedonlouhintaa koskevista poikkeuksista direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

4 artikla

4 artikla

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 4 artikla
  Teosten ja muun aineiston käyttö digitaalisessa ja rajatylittävässä opetustoiminnassa

  1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä poikkeuksesta tai rajoituksesta direktiivin 2001/29/EY 2 ja 3 artiklassa, direktiivin 96/9/EY 5 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2009/24/EY 4 artiklan 1 kohdassa sekä tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin oikeuksiin, jotta sallitaan teosten ja muun aineiston digitaalinen käyttö yksinomaan opetuksen havainnollistamiseksi siinä määrin kuin se on perusteltua kyseisen ei-kaupallisen tavoitteen pohjalta ja sillä edellytyksellä, että






  (a) | käyttö tapahtuu oppilaitoksen tiloissa tai suojatun sähköisen
  verkon
  välityksellä, johon on pääsy ainoastaan kyseisen oppilaitoksen oppilailla tai opiskelijoilla ja opetushenkilöstöllä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 artikla

Teosten ja muun aineiston käyttö digitaalisessa ja rajatylittävässä opetustoiminnassa

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä poikkeuksesta tai rajoituksesta direktiivin 2001/29/EY 2 ja 3 artiklassa, direktiivin 96/9/EY 5 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2009/24/EY 4 artiklan 1 kohdassa sekä tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin oikeuksiin, jotta sallitaan teosten ja muun aineiston digitaalinen käyttö yksinomaan opetuksen havainnollistamiseksi siinä määrin kuin se on perusteltua kyseisen ei-kaupallisen tavoitteen pohjalta ja sillä edellytyksellä, että

(a)

käyttö tapahtuu oppilaitoksen tiloissa tai suojatun sähköisen
  verkon
  välityksellä, johon on pääsy ainoastaan kyseisen oppilaitoksen oppilailla tai opiskelijoilla ja opetushenkilöstöllä;

| (b) | käyttöön liittyy lähteen ilmoittaminen, tekijän nimi mukaan luettuna, ellei tämä osoittaudu mahdottomaksi. |
| --- | --- |

(b)

käyttöön liittyy lähteen ilmoittaminen, tekijän nimi mukaan luettuna, ellei tämä osoittaudu mahdottomaksi.

2.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että 1 kohdan nojalla hyväksyttyä poikkeusta ei sovelleta yleisesti tai ei sovelleta tietyntyyppisiin teoksiin tai muuhun aineistoon siltä osin kuin 1 kohdassa kuvattuja
  toimiva
  koskevia soveltuvia
  lisenssejä
  on markkinoilla helposti saatavilla.

Ensimmäisen alakohdan säännöstä käyttävien jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta varmistetaan lisenssien asianmukainen saatavuus ja näkyvyys 1 kohdassa oppilaitosten osalta kuvattujen toimien hyväksymistä varten.

3.   Kun teoksia ja muuta aineistoa käytetään yksinomaan opetuksen havainnollistamiseen suojattujen sähköisten
  verkkojen
  kautta tämän artiklan nojalla annetun kansallisen lain säännösten mukaisesti, sen katsotaan tapahtuvan ainoastaan siinä jäsenvaltioissa, johon oppilaitos on sijoittautunut.

4.   Jäsenvaltiot voivat säätää oikeudenhaltijoille koituneen haitan kohtuullisesta
  korvauksesta
  , kun niiden teoksia tai muuta aineistoa käytetään 1 kohdan nojalla.

4 artikla

Teosten ja muun aineiston käyttö digitaalisessa ja rajatylittävässä opetustoiminnassa

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä poikkeuksesta tai rajoituksesta direktiivin 2001/29/EY 2 ja 3 artiklassa, direktiivin 96/9/EY 5 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2009/24/EY 4 artiklan 1 kohdassa sekä tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin oikeuksiin, jotta sallitaan teosten ja muun aineiston digitaalinen käyttö yksinomaan opetuksen havainnollistamiseksi siinä määrin kuin se on perusteltua kyseisen ei-kaupallisen tavoitteen pohjalta ja sillä edellytyksellä, että

| a) | käyttö tapahtuu oppilaitoksen tiloissa tai
  muussa paikassa, jossa opetustoiminta tapahtuu oppilaitoksen vastuulla, tai
  suojatun sähköisen
  ympäristön
  välityksellä, johon on pääsy ainoastaan kyseisen oppilaitoksen oppilailla tai opiskelijoilla ja opetushenkilöstöllä; |
| --- | --- |

a)

käyttö tapahtuu oppilaitoksen tiloissa tai
  muussa paikassa, jossa opetustoiminta tapahtuu oppilaitoksen vastuulla, tai
  suojatun sähköisen
  ympäristön
  välityksellä, johon on pääsy ainoastaan kyseisen oppilaitoksen oppilailla tai opiskelijoilla ja opetushenkilöstöllä;

| b) | käyttöön liittyy lähteen ilmoittaminen, tekijän nimi mukaan luettuna, ellei tämä osoittaudu
  käytännön syistä
  mahdottomaksi. |
| --- | --- |

b)

käyttöön liittyy lähteen ilmoittaminen, tekijän nimi mukaan luettuna, ellei tämä osoittaudu
  käytännön syistä
  mahdottomaksi.

2.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että 1 kohdan nojalla hyväksyttyä poikkeusta ei sovelleta yleisesti tai ei sovelleta tietyntyyppisiin teoksiin tai muuhun aineistoon,
  kuten aineistoon, joka on ensisijaisesti tarkoitettu koulutusmarkkinoille, tai nuotteihin
  , siltä osin kuin 1 kohdassa kuvattuja
  toimia
  koskevia soveltuvia
  ja oppilaitosten tarpeisiin ja erityispiirteisiin räätälöityjä lisensointisopimuksia
  on markkinoilla helposti saatavilla.

Ensimmäisen alakohdan säännöstä käyttävien jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta varmistetaan lisenssien asianmukainen saatavuus ja näkyvyys 1 kohdassa oppilaitosten osalta kuvattujen toimien hyväksymistä varten.

3.   Kun teoksia ja muuta aineistoa käytetään yksinomaan opetuksen havainnollistamiseen suojattujen sähköisten
  ympäristöjen
  kautta tämän artiklan nojalla annetun kansallisen lain säännösten mukaisesti, sen katsotaan tapahtuvan ainoastaan siinä jäsenvaltioissa, johon oppilaitos on sijoittautunut.

4.   Jäsenvaltiot voivat säätää oikeudenhaltijoille koituneen haitan kohtuullisesta
  hyvityksestä
  , kun niiden teoksia tai muuta aineistoa käytetään 1 kohdan nojalla.

4 a.
     
  Kaikki 1 kohdan mukaisesti hyväksytyn poikkeuksen tai rajoituksen vastaiset sopimusmääräykset ovat täytäntöönpanokelvottomia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeudenhaltijoilla on oikeus myöntää 1 kohdassa kuvattuja toimia koskevia käyttömaksuttomia lisenssejä yleisesti tai valitsemiensa tietyntyyppisten teosten tai muun aineiston osalta.

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

5 artikla

5 artikla

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 5 artikla
  Kulttuuriperinnön suojelu
  Jäsenvaltioiden on säädettävä poikkeuksesta direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa, direktiivin 96/9/EY 5 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2009/24/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa sekä tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin oikeuksiin, jotta kulttuuriperintölaitokset voivat tehdä kappaleita kaikista niiden kokoelmissa pysyvästi olevista teoksista tai muusta aineistosta missä tahansa muodossa tai esitysmuodossa
  yksinomaan
  tällaisten teosten tai muun aineiston säilyttämiseksi ja siinä laajuudessa, jota tällainen säilyttäminen edellyttää. | | 5 artikla
  Kulttuuriperinnön suojelu



  1.
     Jäsenvaltioiden on säädettävä poikkeuksesta direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa, direktiivin 96/9/EY 5 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2009/24/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa sekä tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin oikeuksiin, jotta kulttuuriperintölaitokset voivat tehdä kappaleita kaikista niiden kokoelmissa pysyvästi olevista teoksista tai muusta aineistosta missä tahansa muodossa tai esitysmuodossa tällaisten teosten tai muun aineiston säilyttämiseksi ja siinä laajuudessa, jota tällainen säilyttäminen edellyttää.




  1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että aineistoon, joka saadaan valmistamalla kappale vapaasta aineistosta, ei sovelleta tekijänoikeutta tai lähioikeuksia, edellyttäen, että tällainen kappale on alkuperäisen aineiston tarkka kopio sen säilyttämiseksi.






  1 b.
     
  Kaikki 1 kohdassa säädetyn poikkeuksen vastaiset sopimusmääräykset ovat täytäntöönpanokelvottomia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 artikla

Kulttuuriperinnön suojelu

Jäsenvaltioiden on säädettävä poikkeuksesta direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa, direktiivin 96/9/EY 5 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2009/24/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa sekä tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin oikeuksiin, jotta kulttuuriperintölaitokset voivat tehdä kappaleita kaikista niiden kokoelmissa pysyvästi olevista teoksista tai muusta aineistosta missä tahansa muodossa tai esitysmuodossa
  yksinomaan
  tällaisten teosten tai muun aineiston säilyttämiseksi ja siinä laajuudessa, jota tällainen säilyttäminen edellyttää.

5 artikla

Kulttuuriperinnön suojelu

1.
     Jäsenvaltioiden on säädettävä poikkeuksesta direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa, direktiivin 96/9/EY 5 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2009/24/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa sekä tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin oikeuksiin, jotta kulttuuriperintölaitokset voivat tehdä kappaleita kaikista niiden kokoelmissa pysyvästi olevista teoksista tai muusta aineistosta missä tahansa muodossa tai esitysmuodossa tällaisten teosten tai muun aineiston säilyttämiseksi ja siinä laajuudessa, jota tällainen säilyttäminen edellyttää.

1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että aineistoon, joka saadaan valmistamalla kappale vapaasta aineistosta, ei sovelleta tekijänoikeutta tai lähioikeuksia, edellyttäen, että tällainen kappale on alkuperäisen aineiston tarkka kopio sen säilyttämiseksi.

1 b.
     
  Kaikki 1 kohdassa säädetyn poikkeuksen vastaiset sopimusmääräykset ovat täytäntöönpanokelvottomia.

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

6 artikla

6 artikla

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 6 artikla
  Yhteiset säännökset
  Tässä osastossa säädettyihin poikkeuksiin ja rajoitukseen sovelletaan direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 5 kohtaa ja 6 artiklan 4 kohdan ensimmäistä, kolmatta ja viidettä alakohtaa. | | 6 artikla
  Yhteiset säännökset



  1.
     
  Pääsy tässä direktiivissä säädetyn poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvaan sisältöön ei anna käyttäjille oikeutta käyttää sitä muun poikkeuksen nojalla.






  2.
     Tässä osastossa säädettyihin poikkeuksiin ja rajoitukseen sovelletaan direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 5 kohtaa ja 6 artiklan 4 kohdan ensimmäistä, kolmatta,
  neljättä
  ja viidettä alakohtaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 artikla

Yhteiset säännökset

Tässä osastossa säädettyihin poikkeuksiin ja rajoitukseen sovelletaan direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 5 kohtaa ja 6 artiklan 4 kohdan ensimmäistä, kolmatta ja viidettä alakohtaa.

6 artikla

Yhteiset säännökset

1.
     
  Pääsy tässä direktiivissä säädetyn poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvaan sisältöön ei anna käyttäjille oikeutta käyttää sitä muun poikkeuksen nojalla.

2.
     Tässä osastossa säädettyihin poikkeuksiin ja rajoitukseen sovelletaan direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 5 kohtaa ja 6 artiklan 4 kohdan ensimmäistä, kolmatta,
  neljättä
  ja viidettä alakohtaa.

Tarkistus 69

Tarkistus 69

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

7 artikla

7 artikla

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 7 artikla
  Myynnistä poistuneiden teosten käyttö kulttuuriperintölaitoksissa

  1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että kun yhteishallinnointiorganisaatio tekee jäsentensä puolesta ei-kaupallisiin tarkoituksiin rajoittamattoman lisenssisopimuksen kulttuuriperintölaitoksen kanssa laitoksen kokoelmiin pysyvästi kuuluvien, myynnistä poistuneiden teosten tai muun aineiston digitoinnista, jakelusta, yleisölle välittämisestä tai yleisön saataviin saattamisesta, tällaista rajoittamatonta lisenssiä voidaan laajentaa koskemaan oikeudenhaltijoita, joita yhteishallinnointiorganisaatio ei edusta, tai sen voidaan olettaa koskevan saman luokan oikeudenhaltijoita kun ne, joita lisenssi koskee, sillä edellytyksellä, että






  (a) | yhteishallinnointiorganisaatio on oikeudenhaltijoiden antamien toimeksiantojen perusteella yleisesti oikeudenhaltijoita edustava niiden teosten tai muun aineiston luokassa ja niiden oikeuksien osalta, joita lisenssi koskee; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 artikla

Myynnistä poistuneiden teosten käyttö kulttuuriperintölaitoksissa

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että kun yhteishallinnointiorganisaatio tekee jäsentensä puolesta ei-kaupallisiin tarkoituksiin rajoittamattoman lisenssisopimuksen kulttuuriperintölaitoksen kanssa laitoksen kokoelmiin pysyvästi kuuluvien, myynnistä poistuneiden teosten tai muun aineiston digitoinnista, jakelusta, yleisölle välittämisestä tai yleisön saataviin saattamisesta, tällaista rajoittamatonta lisenssiä voidaan laajentaa koskemaan oikeudenhaltijoita, joita yhteishallinnointiorganisaatio ei edusta, tai sen voidaan olettaa koskevan saman luokan oikeudenhaltijoita kun ne, joita lisenssi koskee, sillä edellytyksellä, että

(a)

yhteishallinnointiorganisaatio on oikeudenhaltijoiden antamien toimeksiantojen perusteella yleisesti oikeudenhaltijoita edustava niiden teosten tai muun aineiston luokassa ja niiden oikeuksien osalta, joita lisenssi koskee;

| (b) | kaikkien oikeudenhaltijoiden tasapuolinen kohtelu on turvattu lisenssin ehtojen osalta, |
| --- | --- |

(b)

kaikkien oikeudenhaltijoiden tasapuolinen kohtelu on turvattu lisenssin ehtojen osalta,

| (c) | kaikki oikeudenhaltijat voivat milloin tahansa vastustaa teostensa tai muu aineistonsa katsomista myynnistä poistuneiksi ja sulkea teoksensa tai muun aineistonsa lisenssin soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(c)

kaikki oikeudenhaltijat voivat milloin tahansa vastustaa teostensa tai muu aineistonsa katsomista myynnistä poistuneiksi ja sulkea teoksensa tai muun aineistonsa lisenssin soveltamisalan ulkopuolelle.

7 artikla

Myynnistä poistuneiden teosten käyttö kulttuuriperintölaitoksissa

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että kun yhteishallinnointiorganisaatio tekee jäsentensä puolesta ei-kaupallisiin tarkoituksiin rajoittamattoman lisenssisopimuksen kulttuuriperintölaitoksen kanssa laitoksen kokoelmiin pysyvästi kuuluvien, myynnistä poistuneiden teosten tai muun aineiston digitoinnista, jakelusta, yleisölle välittämisestä tai yleisön saataviin saattamisesta, tällaista rajoittamatonta lisenssiä voidaan laajentaa koskemaan oikeudenhaltijoita, joita yhteishallinnointiorganisaatio ei edusta, tai sen voidaan olettaa koskevan saman luokan oikeudenhaltijoita kun ne, joita lisenssi koskee, sillä edellytyksellä, että

| (a) | yhteishallinnointiorganisaatio on oikeudenhaltijoiden antamien toimeksiantojen perusteella yleisesti oikeudenhaltijoita edustava niiden teosten tai muun aineiston luokassa ja niiden oikeuksien osalta, joita lisenssi koskee; |
| --- | --- |

(a)

yhteishallinnointiorganisaatio on oikeudenhaltijoiden antamien toimeksiantojen perusteella yleisesti oikeudenhaltijoita edustava niiden teosten tai muun aineiston luokassa ja niiden oikeuksien osalta, joita lisenssi koskee;

| (b) | kaikkien oikeudenhaltijoiden tasapuolinen kohtelu on turvattu lisenssin ehtojen osalta, |
| --- | --- |

(b)

kaikkien oikeudenhaltijoiden tasapuolinen kohtelu on turvattu lisenssin ehtojen osalta,

| (c) | kaikki oikeudenhaltijat voivat milloin tahansa vastustaa teostensa tai muu aineistonsa katsomista myynnistä poistuneiksi ja sulkea teoksensa tai muun aineistonsa lisenssin soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(c)

kaikki oikeudenhaltijat voivat milloin tahansa vastustaa teostensa tai muu aineistonsa katsomista myynnistä poistuneiksi ja sulkea teoksensa tai muun aineistonsa lisenssin soveltamisalan ulkopuolelle.

1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on säädettävä poikkeuksesta tai rajoituksesta direktiivin 2001/29/EY 2 ja 3 artiklassa, direktiivin 96/9/EY 5 artiklan a alakohdassa ja 7 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2009/24/EY 4 artiklan 1 kohdassa sekä tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin oikeuksiin, jotta kulttuuriperintölaitokset voivat saattaa pysyvästi kokoelmissaan olevien myynnistä poistuneiden teosten kopioita saataviin voittoa tavoittelemattomiin tarkoituksiin, edellyttäen, että

| a) | tekijän tai muun yksilöitävissä olevan oikeudenhaltijan nimi ilmoitetaan, ellei tämä osoittaudu mahdottomaksi; |
| --- | --- |

a)

tekijän tai muun yksilöitävissä olevan oikeudenhaltijan nimi ilmoitetaan, ellei tämä osoittaudu mahdottomaksi;

| b) | kaikki oikeudenhaltijat voivat milloin tahansa vastustaa teostensa tai muun aineistonsa katsomista myynnistä poistuneiksi ja sulkea teoksensa tai muun aineistonsa poikkeuksen soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

b)

kaikki oikeudenhaltijat voivat milloin tahansa vastustaa teostensa tai muun aineistonsa katsomista myynnistä poistuneiksi ja sulkea teoksensa tai muun aineistonsa poikkeuksen soveltamisalan ulkopuolelle.

1 b.
     
  Jäsenvaltioiden on säädettävä, että 1 a kohdan mukaisesti hyväksyttyä poikkeusta ei sovelleta aloihin tai teosten tyyppeihin, joita varten on saatavissa soveltuvia lisensointipohjaisia ratkaisuja, muun muassa 1 kohdassa säädettyjä ratkaisuja. Jäsenvaltioiden on tekijöitä, muita oikeudenhaltijoita, yhteishallinnointiorganisaatioita ja kulttuuriperintölaitoksia kuullen määritettävä laajennettuun kollektiiviseen lisensointiin perustuvien ratkaisujen saatavuus tiettyjen alojen tai teosten tyyppien osalta.

2.   Teoksen tai muun aineiston katsotaan poistuneen myynnistä, kun koko teosta tai muuta aineistoa ei minään käännöksenä, versiona tai esitysmuotona ole yleisön saatavilla tavanomaisten kaupan kanavien välityksellä eikä kohtuudella voida olettaa sen tulevan saataville.

Jäsenvaltioiden on oikeudenhaltijoita,
  yhteishallinnointiorganisaatiota
  ja kulttuuriperintölaitoksia
  kuulleen
  varmistettava, että vaatimukset, joilla määritetään, voidaanko teokseen tai muuhun aineistoon myöntää lisenssi 1 kohdan mukaisesti, eivät ulotu pidemmälle kuin mikä on tarpeen ja kohtuullista eikä niillä suljeta pois mahdollisuutta määrittää kokonaisen kokoelman poistuneen myynnistä, kun on kohtuullista olettaa, että tietyn kokoelman kaikki teokset tai aineisto ovat poistuneet myynnistä.

2.   
  Jäsenvaltiot voivat säätää aikarajasta, jonka avulla määritetään, katsotaanko aiemmin kaupallistettu teos myynnistä poistuneeksi.

Jäsenvaltioiden on oikeudenhaltijoita,
  yhteishallinnointiorganisaatioita
  ja kulttuuriperintölaitoksia
  kuullen
  varmistettava, että vaatimukset, joilla määritetään, voidaanko teokseen tai muuhun aineistoon myöntää lisenssi 1 
  kohdan mukaisesti tai voidaanko niitä käyttää 1 a
  kohdan mukaisesti, eivät ulotu pidemmälle kuin mikä on tarpeen ja kohtuullista eikä niillä suljeta pois mahdollisuutta määrittää kokonaisen kokoelman poistuneen myynnistä, kun on kohtuullista olettaa, että tietyn kokoelman kaikki teokset tai
  muu
  aineisto ovat poistuneet myynnistä.

3.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että soveltuvia tiedotustoimia on toteutettava seuraavista:

| (a) | teosten tai muun aineiston katsominen myynnistä poistuneiksi; |
| --- | --- |

(a)

teosten tai muun aineiston katsominen myynnistä poistuneiksi;

| (b) | lisenssi ja erityisesti sen soveltaminen edustuksettomiin oikeudenhaltijoihin; |
| --- | --- |

(b)

lisenssi ja erityisesti sen soveltaminen edustuksettomiin oikeudenhaltijoihin;

| (c) | oikeudenhaltijoiden mahdollisuus vastustaa myynnistä poistuneeksi katsomista 1 kohdan c alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(c)

oikeudenhaltijoiden mahdollisuus vastustaa myynnistä poistuneeksi katsomista 1 kohdan c alakohdan mukaisesti;

myös
  kohtuullisen
  ajan ennen teosten tai muun aineiston digitointia, jakelua, yleisölle välittämistä tai yleisön saataviin saattamista.

3.   Jäsenvaltioiden on säädettävä, että soveltuvia tiedotustoimia on toteutettava seuraavista:

| a) | teosten tai muun aineiston katsominen myynnistä poistuneiksi; |
| --- | --- |

a)

teosten tai muun aineiston katsominen myynnistä poistuneiksi;

| b) | mikä tahansa
  lisenssi ja erityisesti sen soveltaminen edustuksettomiin oikeudenhaltijoihin; |
| --- | --- |

b)

mikä tahansa
  lisenssi ja erityisesti sen soveltaminen edustuksettomiin oikeudenhaltijoihin;

| c) | oikeudenhaltijoiden mahdollisuus vastustaa myynnistä poistuneeksi katsomista 1 kohdan c
  alakohdan ja 1 a kohdan b
  alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

oikeudenhaltijoiden mahdollisuus vastustaa myynnistä poistuneeksi katsomista 1 kohdan c
  alakohdan ja 1 a kohdan b
  alakohdan mukaisesti;

myös
  vähintään kuuden kuukauden
  ajan ennen teosten tai muun aineiston digitointia, jakelua, yleisölle välittämistä tai yleisön saataviin saattamista.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitetut lisenssit haetaan yhteishallinnointiorganisaatiolta, joka on edustava siinä jäsenvaltiossa,

| (a) | jossa teokset tai äänitteet on ensimmäisen kerran julkaistu tai, jos julkaisua ei ole tapahtunut, jossa ne on ensimmäisen kerran lähetetty, lukuun ottamatta elokuva- ja audiovisuaalisia teoksia; |
| --- | --- |

(a)

jossa teokset tai äänitteet on ensimmäisen kerran julkaistu tai, jos julkaisua ei ole tapahtunut, jossa ne on ensimmäisen kerran lähetetty, lukuun ottamatta elokuva- ja audiovisuaalisia teoksia;

| (b) | jossa teoksen tuottajilla on päätoimipaikka tai vakituinen asuinpaikka, kun kyseessä on elokuva- tai audiovisuaalinen teos; tai |
| --- | --- |

(b)

jossa teoksen tuottajilla on päätoimipaikka tai vakituinen asuinpaikka, kun kyseessä on elokuva- tai audiovisuaalinen teos; tai

| (c) | johon kulttuuriperintölaitos on sijoittautunut, jos kyseistä jäsenvaltioita tai kolmatta maata ei ole kohtuudella pystytty määrittämään a ja b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(c)

johon kulttuuriperintölaitos on sijoittautunut, jos kyseistä jäsenvaltioita tai kolmatta maata ei ole kohtuudella pystytty määrittämään a ja b alakohdan mukaisesti.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitetut lisenssit haetaan yhteishallinnointiorganisaatiolta, joka on edustava siinä jäsenvaltiossa,

| a) | jossa teokset tai äänitteet on ensimmäisen kerran julkaistu tai, jos julkaisua ei ole tapahtunut, jossa ne on ensimmäisen kerran lähetetty, lukuun ottamatta elokuva- ja audiovisuaalisia teoksia; |
| --- | --- |

a)

jossa teokset tai äänitteet on ensimmäisen kerran julkaistu tai, jos julkaisua ei ole tapahtunut, jossa ne on ensimmäisen kerran lähetetty, lukuun ottamatta elokuva- ja audiovisuaalisia teoksia;

| b) | jossa teoksen tuottajilla on päätoimipaikka tai vakituinen asuinpaikka, kun kyseessä on elokuva- tai audiovisuaalinen teos; tai |
| --- | --- |

b)

jossa teoksen tuottajilla on päätoimipaikka tai vakituinen asuinpaikka, kun kyseessä on elokuva- tai audiovisuaalinen teos; tai

| c) | johon kulttuuriperintölaitos on sijoittautunut, jos kyseistä jäsenvaltioita tai kolmatta maata ei ole kohtuudella pystytty määrittämään a ja b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

johon kulttuuriperintölaitos on sijoittautunut, jos kyseistä jäsenvaltioita tai kolmatta maata ei ole kohtuudella pystytty määrittämään a ja b alakohdan mukaisesti.

5.   Edellä olevia 1, 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta kolmannen maan kansalaisten teoksiin tai muuhun aineistoon lukuun ottamatta tapauksia, joissa 4 kohdan a ja b alakohtaa sovelletaan.

5.   Edellä olevia 1, 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta kolmannen maan kansalaisten teoksiin tai muuhun aineistoon lukuun ottamatta tapauksia, joissa 4 kohdan a ja b alakohtaa sovelletaan.

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

8 artikla

8 artikla

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 8 artikla
  Rajatylittävät käytöt

  1.   Kulttuuriperintölaitos voi käyttää 7 artiklan
  mukaisesti myönnetyn lisenssin alaan kuuluvaa
  teosta tai muuta aineistoa
  lisenssiehtojen
  mukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa.


  2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tiedot, joilla 7 artiklan
  mukaisesti myönnetyn lisenssin alaan
  kuuluvat teokset tai muu aineisto voidaan tunnistaa, ja tiedot 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetusta vastustamismahdollisuudesta tarjotaan
  yleisön
  saataville yhdessä ja samassa verkkoportaalissa vähintään kuusi kuukautta ennen muissa jäsenvaltioissa kuin lisenssin myöntämisjäsenvaltiossa tapahtuvaa teosten tai muun aineiston digitointia, jakelua, yleisölle välittämistä tai yleisön saataviin saattamista ja lisenssin koko voimassaoloajan.


  3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun portaalin perustamisesta ja hallinnoinnista vastaa Euroopan unionin teollis- ja tekijänoikeusvirasto asetuksen (EU) N:o 386/2012 mukaisesti. | | 8 artikla
  Rajatylittävät käytöt

  1.   Kulttuuriperintölaitos voi käyttää 7 artiklan
  soveltamisalaan kuuluvaa myynnistä poistunutta
  teosta tai muuta aineistoa
  kyseisen artiklan
  mukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa.


  2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tiedot, joilla 7 artiklan
  soveltamisalaan
  kuuluvat teokset tai muu aineisto voidaan tunnistaa, ja tiedot 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa
  ja 1 a kohdan b alakohdassa
  tarkoitetusta
  oikeudenhaltijoiden
  vastustamismahdollisuudesta tarjotaan
  pysyvästi, vaivattomasti ja tehokkaasti
  saataville yhdessä ja samassa
  julkisessa
  verkkoportaalissa vähintään kuusi kuukautta ennen muissa jäsenvaltioissa kuin lisenssin myöntämisjäsenvaltiossa
  tai 7 artiklan 1 a kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa muissa jäsenvaltioissa kuin kulttuuriperintölaitoksen sijoittautumisjäsenvaltiossa
  tapahtuvaa teosten tai muun aineiston digitointia, jakelua, yleisölle välittämistä tai yleisön saataviin saattamista ja lisenssin koko voimassaoloajan.


  3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun portaalin perustamisesta ja hallinnoinnista vastaa Euroopan unionin teollis- ja tekijänoikeusvirasto asetuksen (EU) N:o 386/2012 mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8 artikla

Rajatylittävät käytöt

1.   Kulttuuriperintölaitos voi käyttää 7 artiklan
  mukaisesti myönnetyn lisenssin alaan kuuluvaa
  teosta tai muuta aineistoa
  lisenssiehtojen
  mukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tiedot, joilla 7 artiklan
  mukaisesti myönnetyn lisenssin alaan
  kuuluvat teokset tai muu aineisto voidaan tunnistaa, ja tiedot 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetusta vastustamismahdollisuudesta tarjotaan
  yleisön
  saataville yhdessä ja samassa verkkoportaalissa vähintään kuusi kuukautta ennen muissa jäsenvaltioissa kuin lisenssin myöntämisjäsenvaltiossa tapahtuvaa teosten tai muun aineiston digitointia, jakelua, yleisölle välittämistä tai yleisön saataviin saattamista ja lisenssin koko voimassaoloajan.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun portaalin perustamisesta ja hallinnoinnista vastaa Euroopan unionin teollis- ja tekijänoikeusvirasto asetuksen (EU) N:o 386/2012 mukaisesti.

8 artikla

Rajatylittävät käytöt

1.   Kulttuuriperintölaitos voi käyttää 7 artiklan
  soveltamisalaan kuuluvaa myynnistä poistunutta
  teosta tai muuta aineistoa
  kyseisen artiklan
  mukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tiedot, joilla 7 artiklan
  soveltamisalaan
  kuuluvat teokset tai muu aineisto voidaan tunnistaa, ja tiedot 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa
  ja 1 a kohdan b alakohdassa
  tarkoitetusta
  oikeudenhaltijoiden
  vastustamismahdollisuudesta tarjotaan
  pysyvästi, vaivattomasti ja tehokkaasti
  saataville yhdessä ja samassa
  julkisessa
  verkkoportaalissa vähintään kuusi kuukautta ennen muissa jäsenvaltioissa kuin lisenssin myöntämisjäsenvaltiossa
  tai 7 artiklan 1 a kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa muissa jäsenvaltioissa kuin kulttuuriperintölaitoksen sijoittautumisjäsenvaltiossa
  tapahtuvaa teosten tai muun aineiston digitointia, jakelua, yleisölle välittämistä tai yleisön saataviin saattamista ja lisenssin koko voimassaoloajan.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun portaalin perustamisesta ja hallinnoinnista vastaa Euroopan unionin teollis- ja tekijänoikeusvirasto asetuksen (EU) N:o 386/2012 mukaisesti.

Tarkistus 71

Tarkistus 71

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

9 artikla – 1 kohta

9 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käyttäjien ja oikeudenhaltijoiden edustusorganisaatioiden ja kaikkien muiden merkityksellisten sidosryhmäorganisaatioiden välillä käydään säännöllistä vuoropuhelua, jotta voidaan alakohtaisesti tukea 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen
  lisenssijärjestelyiden
  relevanssia ja käytettävyyttä, varmistaa tässä luvussa tarkoitettujen oikeudenhaltijoita koskevien suojatoimien tehokkuus, erityisesti tiedotustoimenpiteiden osalta, ja tarvittaessa avustaa 7 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen vaatimusten toteuttamisessa. | | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käyttäjien ja oikeudenhaltijoiden edustusorganisaatioiden ja kaikkien muiden merkityksellisten sidosryhmäorganisaatioiden välillä käydään säännöllistä vuoropuhelua, jotta voidaan alakohtaisesti tukea 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen
  lisenssijärjestelyjen ja 7 artiklan 1 a kohdassa tarkoitetun poikkeuksen
  relevanssia ja käytettävyyttä, varmistaa tässä luvussa tarkoitettujen oikeudenhaltijoita koskevien suojatoimien tehokkuus, erityisesti tiedotustoimenpiteiden osalta, ja tarvittaessa avustaa 7 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen vaatimusten toteuttamisessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käyttäjien ja oikeudenhaltijoiden edustusorganisaatioiden ja kaikkien muiden merkityksellisten sidosryhmäorganisaatioiden välillä käydään säännöllistä vuoropuhelua, jotta voidaan alakohtaisesti tukea 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen
  lisenssijärjestelyiden
  relevanssia ja käytettävyyttä, varmistaa tässä luvussa tarkoitettujen oikeudenhaltijoita koskevien suojatoimien tehokkuus, erityisesti tiedotustoimenpiteiden osalta, ja tarvittaessa avustaa 7 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen vaatimusten toteuttamisessa.

lisenssijärjestelyiden

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käyttäjien ja oikeudenhaltijoiden edustusorganisaatioiden ja kaikkien muiden merkityksellisten sidosryhmäorganisaatioiden välillä käydään säännöllistä vuoropuhelua, jotta voidaan alakohtaisesti tukea 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen
  lisenssijärjestelyjen ja 7 artiklan 1 a kohdassa tarkoitetun poikkeuksen
  relevanssia ja käytettävyyttä, varmistaa tässä luvussa tarkoitettujen oikeudenhaltijoita koskevien suojatoimien tehokkuus, erityisesti tiedotustoimenpiteiden osalta, ja tarvittaessa avustaa 7 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen vaatimusten toteuttamisessa.

lisenssijärjestelyjen ja 7 artiklan 1 a kohdassa tarkoitetun poikkeuksen

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

10 artikla

10 artikla

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 10 artikla
  Neuvottelujärjestely
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos osapuolet, jotka haluavat tehdä sopimuksen audiovisuaalisten teosten saattamisesta yleisön saataville tilausvideoalustoilla, kohtaavat oikeuksien lisensointiin liittyviä vaikeuksia, ne voivat saada apua puolueettomalta elimeltä, jolla on asiaankuuluvaa kokemusta.
  Tällaisen
  elimen on tarjottava apua neuvotteluissa ja sopimukseen pääsemisessä.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava
  1 kohdassa tarkoitetun elimen nimi komissiolle
  viimeistään [21 artiklan 1 kohdassa mainittu päivä]. | | 10 artikla
  Neuvottelujärjestely
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos osapuolet, jotka haluavat tehdä sopimuksen audiovisuaalisten teosten saattamisesta yleisön saataville tilausvideoalustoilla, kohtaavat
  audiovisuaalisten
  oikeuksien lisensointiin liittyviä vaikeuksia, ne voivat saada apua puolueettomalta elimeltä, jolla on asiaankuuluvaa kokemusta.
  Jäsenvaltion tämän artiklan soveltamiseksi perustaman tai nimeämän puolueettoman
  elimen on tarjottava
  osapuolille
  apua neuvotteluissa ja sopimukseen pääsemisessä.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava
  komissiolle ensimmäisen kohdan nojalla perustamastaan tai nimeämästään elimestä
  viimeistään [21 artiklan 1 kohdassa mainittu päivä].


  Jotta voidaan edistää audiovisuaalisten teosten saatavuutta tilausvideoalustoilla, jäsenvaltioiden on kannustettava tekijöitä, tuottajia, tilausvideoalustoja ja muita asiaankuuluvia sidosryhmiä edustavien organisaatioiden väliseen vuoropuheluun. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

10 artikla

Neuvottelujärjestely

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos osapuolet, jotka haluavat tehdä sopimuksen audiovisuaalisten teosten saattamisesta yleisön saataville tilausvideoalustoilla, kohtaavat oikeuksien lisensointiin liittyviä vaikeuksia, ne voivat saada apua puolueettomalta elimeltä, jolla on asiaankuuluvaa kokemusta.
  Tällaisen
  elimen on tarjottava apua neuvotteluissa ja sopimukseen pääsemisessä.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava
  1 kohdassa tarkoitetun elimen nimi komissiolle
  viimeistään [21 artiklan 1 kohdassa mainittu päivä].

10 artikla

Neuvottelujärjestely

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos osapuolet, jotka haluavat tehdä sopimuksen audiovisuaalisten teosten saattamisesta yleisön saataville tilausvideoalustoilla, kohtaavat
  audiovisuaalisten
  oikeuksien lisensointiin liittyviä vaikeuksia, ne voivat saada apua puolueettomalta elimeltä, jolla on asiaankuuluvaa kokemusta.
  Jäsenvaltion tämän artiklan soveltamiseksi perustaman tai nimeämän puolueettoman
  elimen on tarjottava
  osapuolille
  apua neuvotteluissa ja sopimukseen pääsemisessä.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava
  komissiolle ensimmäisen kohdan nojalla perustamastaan tai nimeämästään elimestä
  viimeistään [21 artiklan 1 kohdassa mainittu päivä].

Jotta voidaan edistää audiovisuaalisten teosten saatavuutta tilausvideoalustoilla, jäsenvaltioiden on kannustettava tekijöitä, tuottajia, tilausvideoalustoja ja muita asiaankuuluvia sidosryhmiä edustavien organisaatioiden väliseen vuoropuheluun.

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

III osasto – 2 a luku (uusi) – 10 a artikla (uusi)

III osasto – 2 a luku (uusi) – 10 a artikla (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | 2 a LUKU




  Pääsy unionin julkaisuihin




  10 a artikla


  Unionin vapaakappaleoikeus




  1.
     
  Kaikki sähköiset julkaisut, joissa käsitellään unioniin liittyviä asioita, kuten unionin oikeutta, unionin historiaa ja yhdentymistä, unionin politiikkaa ja unionin demokratiaa, institutionaalisia ja parlamentaarisia asioita ja politiikkatoimia, ja jotka saatetaan yleisön saataviin unionissa, kuuluvat unionin vapaakappaleoikeuden piiriin.






  2.
     
  Euroopan parlamentin kirjastolla on oikeus siihen, että sille toimitetaan maksutta yksi kappale jokaista 1 kohdan mukaista julkaisua.






  3.
     
  Edellä 1 kohdassa säädettyä velvoitetta sovelletaan julkaisujen kustantajiin, painajiin ja maahantuojiin niiden unionissa kustantamien, painamien tai maahantuomien teosten osalta.






  4.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista julkaisuista tulee osa Euroopan parlamentin kirjaston pysyvää kokoelmaa päivästä, jona ne toimitetaan Euroopan parlamentin kirjastoon. Ne saatetaan käyttäjien saataviin Euroopan parlamentin kirjaston tiloissa yksinomaan hyväksyttyjen tutkijoiden tutkimusta tai opiskelua varten ja Euroopan parlamentin kirjaston valvonnassa.






  5.
     
  Komissio antaa säädöksiä, joilla täsmennetään 1 kohdassa tarkoitettujen julkaisujen toimittamista Euroopan parlamentin kirjastoon koskevat yksityiskohtaiset säännöt. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a LUKU

2 a LUKU

Pääsy unionin julkaisuihin

Pääsy unionin julkaisuihin

10 a artikla

Unionin vapaakappaleoikeus

1.
     
  Kaikki sähköiset julkaisut, joissa käsitellään unioniin liittyviä asioita, kuten unionin oikeutta, unionin historiaa ja yhdentymistä, unionin politiikkaa ja unionin demokratiaa, institutionaalisia ja parlamentaarisia asioita ja politiikkatoimia, ja jotka saatetaan yleisön saataviin unionissa, kuuluvat unionin vapaakappaleoikeuden piiriin.

2.
     
  Euroopan parlamentin kirjastolla on oikeus siihen, että sille toimitetaan maksutta yksi kappale jokaista 1 kohdan mukaista julkaisua.

3.
     
  Edellä 1 kohdassa säädettyä velvoitetta sovelletaan julkaisujen kustantajiin, painajiin ja maahantuojiin niiden unionissa kustantamien, painamien tai maahantuomien teosten osalta.

4.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista julkaisuista tulee osa Euroopan parlamentin kirjaston pysyvää kokoelmaa päivästä, jona ne toimitetaan Euroopan parlamentin kirjastoon. Ne saatetaan käyttäjien saataviin Euroopan parlamentin kirjaston tiloissa yksinomaan hyväksyttyjen tutkijoiden tutkimusta tai opiskelua varten ja Euroopan parlamentin kirjaston valvonnassa.

5.
     
  Komissio antaa säädöksiä, joilla täsmennetään 1 kohdassa tarkoitettujen julkaisujen toimittamista Euroopan parlamentin kirjastoon koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

Tarkistukset 151, 152, 153, 154 ja 155

Tarkistukset 151, 152, 153, 154 ja 155

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

11 artikla

11 artikla

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 11 artikla
  Lehtijulkaisujen suoja digitaalisten käyttöjen osalta

  1.   Jäsenvaltioiden on tarjottava lehtijulkaisujen kustantajille direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa ja 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt oikeudet näiden lehtijulkaisujen
  digitaalista käyttöä varten
  .


  2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla oikeuksilla ei lehtijulkaisuihin sisältyvien teosten ja muun aineiston osalta muuteta unionin lainsäädännössä tekijöille ja muille oikeudenhaltijoille säädettyjä oikeuksia eikä millään tavoin vaikuteta niihin. Tällaisiin oikeuksiin ei voida vedota näitä tekijöitä ja muita oikeudenhaltijoita vastaan, eikä erityisesti voida viedä niiltä oikeutta hyödyntää teoksiaan ja muuta aineistoa riippumatta siitä lehtijulkaisusta, johon ne on sisällytetty.


  3.   Direktiivin 2001/29/EY 5–8 artiklaa ja direktiiviä 2012/28/EU sovelletaan soveltuvin osin 1 kohdassa tarkoitettuihin oikeuksiin.


  4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut oikeudet sammuvat 20 vuoden kuluttua lehtijulkaisun julkaisemisesta. Tämä määräaika on laskettava julkaisupäivää seuraavan vuoden tammikuun ensimmäisestä päivästä. | | 11 artikla
  Lehtijulkaisujen suoja digitaalisten käyttöjen osalta

  1.   Jäsenvaltioiden on tarjottava lehtijulkaisujen kustantajille direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa ja 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt oikeudet,
  jotta ne voivat saada oikeudenmukaisen ja oikeasuhteisen korvauksen tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toteuttamasta
  näiden lehtijulkaisujen
  digitaalisesta käytöstä
  .




  1a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut oikeudet eivät estä yksittäisten käyttäjien toteuttamaa lehtijulkaisujen laillista yksityistä ja ei-kaupallista käyttöä.




  2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla oikeuksilla ei lehtijulkaisuihin sisältyvien teosten ja muun aineiston osalta muuteta unionin lainsäädännössä tekijöille ja muille oikeudenhaltijoille säädettyjä oikeuksia eikä millään tavoin vaikuteta niihin. Tällaisiin oikeuksiin ei voida vedota näitä tekijöitä ja muita oikeudenhaltijoita vastaan, eikä erityisesti voida viedä niiltä oikeutta hyödyntää teoksiaan ja muuta aineistoa riippumatta siitä lehtijulkaisusta, johon ne on sisällytetty.




  2a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut oikeudet eivät koske muutamalla saatesanalla varustettuja hyperlinkkejä.




  3.   Direktiivin 2001/29/EY 5–8 artiklaa ja direktiiviä 2012/28/EU sovelletaan soveltuvin osin 1 kohdassa tarkoitettuihin oikeuksiin.


  4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut oikeudet sammuvat
  viiden
  vuoden kuluttua lehtijulkaisun julkaisemisesta. Tämä määräaika on laskettava julkaisupäivää seuraavan vuoden tammikuun ensimmäisestä päivästä.
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja oikeuksia ei sovelleta taannehtivasti.






  4 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijät saavat asianmukaisen osuuden niistä lisätuloista, joita lehtikustantajat saavat tietoyhteiskunnan palveluntarjoajien toteuttamasta lehtijulkaisun käytöstä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11 artikla

Lehtijulkaisujen suoja digitaalisten käyttöjen osalta

1.   Jäsenvaltioiden on tarjottava lehtijulkaisujen kustantajille direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa ja 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt oikeudet näiden lehtijulkaisujen
  digitaalista käyttöä varten
  .

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla oikeuksilla ei lehtijulkaisuihin sisältyvien teosten ja muun aineiston osalta muuteta unionin lainsäädännössä tekijöille ja muille oikeudenhaltijoille säädettyjä oikeuksia eikä millään tavoin vaikuteta niihin. Tällaisiin oikeuksiin ei voida vedota näitä tekijöitä ja muita oikeudenhaltijoita vastaan, eikä erityisesti voida viedä niiltä oikeutta hyödyntää teoksiaan ja muuta aineistoa riippumatta siitä lehtijulkaisusta, johon ne on sisällytetty.

3.   Direktiivin 2001/29/EY 5–8 artiklaa ja direktiiviä 2012/28/EU sovelletaan soveltuvin osin 1 kohdassa tarkoitettuihin oikeuksiin.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut oikeudet sammuvat 20 vuoden kuluttua lehtijulkaisun julkaisemisesta. Tämä määräaika on laskettava julkaisupäivää seuraavan vuoden tammikuun ensimmäisestä päivästä.

11 artikla

Lehtijulkaisujen suoja digitaalisten käyttöjen osalta

1.   Jäsenvaltioiden on tarjottava lehtijulkaisujen kustantajille direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa ja 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt oikeudet,
  jotta ne voivat saada oikeudenmukaisen ja oikeasuhteisen korvauksen tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toteuttamasta
  näiden lehtijulkaisujen
  digitaalisesta käytöstä
  .

1a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut oikeudet eivät estä yksittäisten käyttäjien toteuttamaa lehtijulkaisujen laillista yksityistä ja ei-kaupallista käyttöä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla oikeuksilla ei lehtijulkaisuihin sisältyvien teosten ja muun aineiston osalta muuteta unionin lainsäädännössä tekijöille ja muille oikeudenhaltijoille säädettyjä oikeuksia eikä millään tavoin vaikuteta niihin. Tällaisiin oikeuksiin ei voida vedota näitä tekijöitä ja muita oikeudenhaltijoita vastaan, eikä erityisesti voida viedä niiltä oikeutta hyödyntää teoksiaan ja muuta aineistoa riippumatta siitä lehtijulkaisusta, johon ne on sisällytetty.

2a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetut oikeudet eivät koske muutamalla saatesanalla varustettuja hyperlinkkejä.

3.   Direktiivin 2001/29/EY 5–8 artiklaa ja direktiiviä 2012/28/EU sovelletaan soveltuvin osin 1 kohdassa tarkoitettuihin oikeuksiin.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut oikeudet sammuvat
  viiden
  vuoden kuluttua lehtijulkaisun julkaisemisesta. Tämä määräaika on laskettava julkaisupäivää seuraavan vuoden tammikuun ensimmäisestä päivästä.
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja oikeuksia ei sovelleta taannehtivasti.

4 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijät saavat asianmukaisen osuuden niistä lisätuloista, joita lehtikustantajat saavat tietoyhteiskunnan palveluntarjoajien toteuttamasta lehtijulkaisun käytöstä.

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

12 artikla

12 artikla

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 12 artikla
  Korvausvaateet
  Jäsenvaltiot voivat säätää, että kun tekijä on siirtänyt tai lisensoinut oikeuden kustantajalle, tällainen siirto tai lisenssi muodostaa riittävän oikeudellisen perusteen, jotta kustantaja voi vaatia osaa
  korvauksesta
  , joka koskee teoksen käyttöjä siirrettyä tai lisensoitua oikeutta koskevan poikkeuksen tai rajoituksen nojalla. | | 12 artikla
  Kohtuullista hyvitystä koskevat vaateet
  Jäsenvaltiot,
  joissa on tekijöiden ja kustantajien välisiä hyvityksenjakojärjestelmiä poikkeuksia ja rajoituksia varten
  , voivat säätää, että kun tekijä on siirtänyt tai lisensoinut oikeuden kustantajalle, tällainen siirto tai lisenssi muodostaa riittävän oikeudellisen perusteen, jotta kustantaja voi vaatia osaa
  hyvityksestä
  , joka koskee teoksen käyttöjä siirrettyä tai lisensoitua oikeutta koskevan poikkeuksen tai rajoituksen nojalla,
  edellyttäen, että vastaava hyvityksenjakojärjestelmä on ollut käytössä kyseisessä jäsenvaltiossa ennen 12 päivää marraskuuta 2015
  .


  Ensimmäinen kohta ei rajoita jäsenvaltioiden järjestelyjä, jotka koskevat oikeuksia lainata yleisölle, sellaisten oikeuksien hallinnointia, jotka eivät perustu tekijänoikeutta koskeviin poikkeuksiin tai rajoituksiin, kuten laajennettuja kollektiivisia lisensointijärjestelyjä, tai kansalliseen lainsäädäntöön perustuvia oikeuksia saada korvaus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 artikla

Korvausvaateet

Jäsenvaltiot voivat säätää, että kun tekijä on siirtänyt tai lisensoinut oikeuden kustantajalle, tällainen siirto tai lisenssi muodostaa riittävän oikeudellisen perusteen, jotta kustantaja voi vaatia osaa
  korvauksesta
  , joka koskee teoksen käyttöjä siirrettyä tai lisensoitua oikeutta koskevan poikkeuksen tai rajoituksen nojalla.

12 artikla

Kohtuullista hyvitystä koskevat vaateet

Jäsenvaltiot,
  joissa on tekijöiden ja kustantajien välisiä hyvityksenjakojärjestelmiä poikkeuksia ja rajoituksia varten
  , voivat säätää, että kun tekijä on siirtänyt tai lisensoinut oikeuden kustantajalle, tällainen siirto tai lisenssi muodostaa riittävän oikeudellisen perusteen, jotta kustantaja voi vaatia osaa
  hyvityksestä
  , joka koskee teoksen käyttöjä siirrettyä tai lisensoitua oikeutta koskevan poikkeuksen tai rajoituksen nojalla,
  edellyttäen, että vastaava hyvityksenjakojärjestelmä on ollut käytössä kyseisessä jäsenvaltiossa ennen 12 päivää marraskuuta 2015
  .

Ensimmäinen kohta ei rajoita jäsenvaltioiden järjestelyjä, jotka koskevat oikeuksia lainata yleisölle, sellaisten oikeuksien hallinnointia, jotka eivät perustu tekijänoikeutta koskeviin poikkeuksiin tai rajoituksiin, kuten laajennettuja kollektiivisia lisensointijärjestelyjä, tai kansalliseen lainsäädäntöön perustuvia oikeuksia saada korvaus.

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

IV Osasto – 1 a luku (uusi) – 12 a artikla (uusi)

IV Osasto – 1 a luku (uusi) – 12 a artikla (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | 1 a LUKU




  Urheilutapahtumien järjestäjien suoja




  12 a artikla


  Urheilutapahtumien järjestäjien suoja



  Jäsenvaltioiden on säädettävä, että urheilutapahtumien järjestäjillä on direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa ja 3 artiklan 2 kohdassa ja direktiivin 2006/115/EY 7 artiklassa vahvistetut oikeudet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a LUKU

1 a LUKU

Urheilutapahtumien järjestäjien suoja

Urheilutapahtumien järjestäjien suoja

12 a artikla

Urheilutapahtumien järjestäjien suoja

Jäsenvaltioiden on säädettävä, että urheilutapahtumien järjestäjillä on direktiivin 2001/29/EY 2 artiklassa ja 3 artiklan 2 kohdassa ja direktiivin 2006/115/EY 7 artiklassa vahvistetut oikeudet.

Tarkistukset 156, 157, 158, 159, 160 ja 161

Tarkistukset 156, 157, 158, 159, 160 ja 161

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

13 artikla

13 artikla

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 13 artikla
  Suojatun sisällön käyttö
  tietoyhteiskunnan palveluissa
  , joiden tarjoajat tallentavat suuria määriä palveluiden käyttäjien verkkoon lataamia teoksia ja muuta aineistoa ja tarjoavat pääsyn niihin

  1.   
  Tietoyhteiskunnan palveluiden tarjoajien, jotka tallentavat suuria määriä palveluiden käyttäjiensä verkkoon lataamia teoksia ja muuta aineistoa ja tarjoavat pääsyn niihin, on yhteistyössä oikeudenhaltijoiden kanssa toteutettava toimenpiteitä, jotta varmistetaan oikeudenhaltijoiden kanssa niiden teosten ja muun aineiston käytöstä tehtyjen sopimusten toimivuus tai estetään niiden palveluissa sellaisten teosten ja muun aineiston saanti, jotka oikeudenhaltijat ovat yhteistyössä palveluntarjoajien kanssa nimenneet
  .
  Tällaisten toimenpiteiden, kuten tehokkaan sisällöntunnistustekniikan, on oltava
  asianmukaisia
  ja oikeasuhteisia. Palveluntarjoajien on toimitettava oikeudenhaltijoille riittävät tiedot toimenpiteiden toimivuudesta ja soveltamisesta ja tarvittaessa asianmukaiset raportit teosten ja muun aineiston tunnistamisesta ja käytöstä.




  2.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  1 kohdassa
  tarkoitetut palveluntarjoajat perustavat valitus- ja oikaisujärjestelyt, jotka ovat käyttäjien saatavilla 1 kohdassa tarkoitetuttujen toimenpiteiden soveltamista koskevissa riidoissa
  .


  3.   
  Jäsenvaltioiden on tarvittaessa helpotettava tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden yhteistyötä
  sidosryhmien
  vuoropuhelun avulla
  , jotta voidaan määritellä parhaita käytäntöjä,
  kuten asianmukainen
  ja
  oikeasuhteinen sisällöntunnistustekniikka, kun otetaan
  huomioon
  muun muassa palveluiden luonne sekä tekniikan saatavuus ja tehokkuus tekniikan kehityksen valossa
  . | | 13 artikla


  Suojatun sisällön käyttö verkkosisällönjakopalveluissa, joiden tarjoajat tallentavat suuria määriä palveluiden käyttäjien verkkoon lataamia teoksia ja muuta aineistoa ja tarjoavat pääsyn niihin


  1.   
  Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat toteuttavat yleisölle välittämistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2001/29/EY 3 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamista. Sen vuoksi niiden on tehtävä oikeudenhaltijoiden kanssa oikeudenmukaisia ja
  asianmukaisia
  lisenssisopimuksia.




  2.   
  Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien oikeudenhaltijoiden kanssa tekemien lisenssisopimusten
  ,
  jotka koskevat
  1 kohdassa
  tarkoitettua yleisölle välittämistä, on katettava vastuu kyseisten verkkosisällönjakopalvelujen
  käyttäjien
  lataamista teoksista lisenssisopimuksessa vahvistettujen ehtojen mukaisesti, edellyttäen, että kyseiset käyttäjät eivät toimi kaupallisissa tarkoituksissa
  .




  2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on säädettävä, että jos oikeudenhaltijat eivät halua tehdä lisenssisopimuksia, verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden on tehtävä yhteistyötä vilpittömässä mielessä varmistaakseen, että niiden palveluissa ei ole saatavissa luvattomia suojattuja teoksia tai muuta aineistoa. Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden yhteistyön ei pidä johtaa siihen, että estetään oikeuksia loukkaamattomien teosten tai muun aineiston saatavuus, mukaan lukien teokset ja aineisto, joihin sovelletaan tekijänoikeutta koskevaa poikkeusta tai rajoitusta.






  2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitetut verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat ottavat käyttöön tehokkaat ja nopeat valitus- ja oikaisujärjestelyt, jotka ovat käyttäjien saatavilla, jos 2 a kohdassa tarkoitettu yhteistyö johtaa heidän sisältönsä perusteettomaan poistamiseen. Tällaisten järjestelyjen välityksellä esitetyt valitukset on käsiteltävä ilman aiheetonta viivytystä, ja ihmisen on arvioitava ne. Oikeudenhaltijoiden on kohtuudella perusteltava päätöksensä, jotta vältetään valitusten mielivaltainen hylkääminen. Direktiivin 95/46/EY, direktiivin 2002/58/EY ja yleisen tietosuoja-asetuksen mukaan tämän yhteistyön ei pidä johtaa yksittäisten käyttäjien tunnistamiseen eikä heidän henkilötietojensa käsittelyyn. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että käyttäjillä on mahdollisuus kääntyä riippumattoman elimen puoleen riitojenratkaisua varten sekä tuomioistuimen tai muun asiaankuuluvan oikeusviranomaisen puoleen vedotakseen oikeuteensa käyttää tekijänoikeutta koskevaa poikkeusta tai rajoitusta. |
| | | 3.   
  Komissio ja jäsenvaltiot järjestävät ... päivästä ...kuuta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivä]
  sidosryhmien
  vuoropuhelua
  , jotta voidaan
  yhdenmukaistaa ja
  määritellä parhaita käytäntöjä
  ja antaa ohjeita yhtäältä lisenssisopimusten toimivuuden varmistamisesta ja toisaalta verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välisestä yhteistyöstä
  ,
  joka koskee niiden teosten tai muun aineiston käyttöä tämän direktiivin mukaisesti. Parhaita käytäntöjä määriteltäessä on otettava erityisesti huomioon perusoikeudet ja poikkeusten ja rajoitusten käyttö sekä varmistettava, että pk-yrityksille aiheutuva taakka pysyy asianmukaisena ja että vältetään automatisoitu sisällön estäminen
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 artikla

Suojatun sisällön käyttö
  tietoyhteiskunnan palveluissa
  , joiden tarjoajat tallentavat suuria määriä palveluiden käyttäjien verkkoon lataamia teoksia ja muuta aineistoa ja tarjoavat pääsyn niihin

1.   
  Tietoyhteiskunnan palveluiden tarjoajien, jotka tallentavat suuria määriä palveluiden käyttäjiensä verkkoon lataamia teoksia ja muuta aineistoa ja tarjoavat pääsyn niihin, on yhteistyössä oikeudenhaltijoiden kanssa toteutettava toimenpiteitä, jotta varmistetaan oikeudenhaltijoiden kanssa niiden teosten ja muun aineiston käytöstä tehtyjen sopimusten toimivuus tai estetään niiden palveluissa sellaisten teosten ja muun aineiston saanti, jotka oikeudenhaltijat ovat yhteistyössä palveluntarjoajien kanssa nimenneet
  .
  Tällaisten toimenpiteiden, kuten tehokkaan sisällöntunnistustekniikan, on oltava
  asianmukaisia
  ja oikeasuhteisia. Palveluntarjoajien on toimitettava oikeudenhaltijoille riittävät tiedot toimenpiteiden toimivuudesta ja soveltamisesta ja tarvittaessa asianmukaiset raportit teosten ja muun aineiston tunnistamisesta ja käytöstä.

2.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  1 kohdassa
  tarkoitetut palveluntarjoajat perustavat valitus- ja oikaisujärjestelyt, jotka ovat käyttäjien saatavilla 1 kohdassa tarkoitetuttujen toimenpiteiden soveltamista koskevissa riidoissa
  .

3.   
  Jäsenvaltioiden on tarvittaessa helpotettava tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden yhteistyötä
  sidosryhmien
  vuoropuhelun avulla
  , jotta voidaan määritellä parhaita käytäntöjä,
  kuten asianmukainen
  ja
  oikeasuhteinen sisällöntunnistustekniikka, kun otetaan
  huomioon
  muun muassa palveluiden luonne sekä tekniikan saatavuus ja tehokkuus tekniikan kehityksen valossa
  .

13 artikla

Suojatun sisällön käyttö verkkosisällönjakopalveluissa, joiden tarjoajat tallentavat suuria määriä palveluiden käyttäjien verkkoon lataamia teoksia ja muuta aineistoa ja tarjoavat pääsyn niihin

1.   
  Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat toteuttavat yleisölle välittämistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2001/29/EY 3 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamista. Sen vuoksi niiden on tehtävä oikeudenhaltijoiden kanssa oikeudenmukaisia ja
  asianmukaisia
  lisenssisopimuksia.

2.   
  Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien oikeudenhaltijoiden kanssa tekemien lisenssisopimusten
  ,
  jotka koskevat
  1 kohdassa
  tarkoitettua yleisölle välittämistä, on katettava vastuu kyseisten verkkosisällönjakopalvelujen
  käyttäjien
  lataamista teoksista lisenssisopimuksessa vahvistettujen ehtojen mukaisesti, edellyttäen, että kyseiset käyttäjät eivät toimi kaupallisissa tarkoituksissa
  .

2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on säädettävä, että jos oikeudenhaltijat eivät halua tehdä lisenssisopimuksia, verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden on tehtävä yhteistyötä vilpittömässä mielessä varmistaakseen, että niiden palveluissa ei ole saatavissa luvattomia suojattuja teoksia tai muuta aineistoa. Verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden yhteistyön ei pidä johtaa siihen, että estetään oikeuksia loukkaamattomien teosten tai muun aineiston saatavuus, mukaan lukien teokset ja aineisto, joihin sovelletaan tekijänoikeutta koskevaa poikkeusta tai rajoitusta.

2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitetut verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajat ottavat käyttöön tehokkaat ja nopeat valitus- ja oikaisujärjestelyt, jotka ovat käyttäjien saatavilla, jos 2 a kohdassa tarkoitettu yhteistyö johtaa heidän sisältönsä perusteettomaan poistamiseen. Tällaisten järjestelyjen välityksellä esitetyt valitukset on käsiteltävä ilman aiheetonta viivytystä, ja ihmisen on arvioitava ne. Oikeudenhaltijoiden on kohtuudella perusteltava päätöksensä, jotta vältetään valitusten mielivaltainen hylkääminen. Direktiivin 95/46/EY, direktiivin 2002/58/EY ja yleisen tietosuoja-asetuksen mukaan tämän yhteistyön ei pidä johtaa yksittäisten käyttäjien tunnistamiseen eikä heidän henkilötietojensa käsittelyyn. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että käyttäjillä on mahdollisuus kääntyä riippumattoman elimen puoleen riitojenratkaisua varten sekä tuomioistuimen tai muun asiaankuuluvan oikeusviranomaisen puoleen vedotakseen oikeuteensa käyttää tekijänoikeutta koskevaa poikkeusta tai rajoitusta.

3.   
  Komissio ja jäsenvaltiot järjestävät ... päivästä ...kuuta ... [tämän direktiivin voimaantulopäivä]
  sidosryhmien
  vuoropuhelua
  , jotta voidaan
  yhdenmukaistaa ja
  määritellä parhaita käytäntöjä
  ja antaa ohjeita yhtäältä lisenssisopimusten toimivuuden varmistamisesta ja toisaalta verkkosisällönjakopalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden välisestä yhteistyöstä
  ,
  joka koskee niiden teosten tai muun aineiston käyttöä tämän direktiivin mukaisesti. Parhaita käytäntöjä määriteltäessä on otettava erityisesti huomioon perusoikeudet ja poikkeusten ja rajoitusten käyttö sekä varmistettava, että pk-yrityksille aiheutuva taakka pysyy asianmukaisena ja että vältetään automatisoitu sisällön estäminen
  .

Tarkistukset 78 ja 252

Tarkistukset 78 ja 252

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

13 a artikla (uusi)

13 a artikla (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | 13 a artikla


  Jäsenvaltioiden on säädettävä, että 13 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevat oikeudenomistajien ja tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien väliset riidat voidaan toimittaa vaihtoehtoiseen riitojenratkaisumenettelyyn.



  Jäsenvaltioiden on perustettava tai nimettävä puolueeton elin, jolla on tarvittava asiantuntemus, osapuolten auttamiseksi riitansa ratkaisussa kyseisessä menettelyssä.




  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kyseisen elimen perustamisesta viimeistään (21 artiklan 1 kohdassa mainittu päivä). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 a artikla

Jäsenvaltioiden on säädettävä, että 13 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevat oikeudenomistajien ja tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien väliset riidat voidaan toimittaa vaihtoehtoiseen riitojenratkaisumenettelyyn.

Jäsenvaltioiden on perustettava tai nimettävä puolueeton elin, jolla on tarvittava asiantuntemus, osapuolten auttamiseksi riitansa ratkaisussa kyseisessä menettelyssä.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kyseisen elimen perustamisesta viimeistään (21 artiklan 1 kohdassa mainittu päivä).

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

13 b artikla (uusi)

13 b artikla (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | 13 b artikla


  Automaattista kuvareferensointia tarjoavien tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toteuttama suojatun sisällön käyttö



  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajat, jotka automaattisesti valmistavat kappaleita merkittävistä määristä tekijänoikeussuojattuja visuaalisia teoksia tai viittaavat niihin ja saattavat niitä yleisön saataviin indeksointia ja referensointia varten, tekevät tätä pyytävien oikeudenhaltijoiden kanssa oikeudenmukaisia ja tasapainoisia lisensointisopimuksia, jotta niille varmistetaan kohtuullinen korvaus. Tällaista korvausta voi hallinnoida asianomaisten oikeudenhaltijoiden yhteishallinnointiorganisaatio. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 b artikla

Automaattista kuvareferensointia tarjoavien tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien toteuttama suojatun sisällön käyttö

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajat, jotka automaattisesti valmistavat kappaleita merkittävistä määristä tekijänoikeussuojattuja visuaalisia teoksia tai viittaavat niihin ja saattavat niitä yleisön saataviin indeksointia ja referensointia varten, tekevät tätä pyytävien oikeudenhaltijoiden kanssa oikeudenmukaisia ja tasapainoisia lisensointisopimuksia, jotta niille varmistetaan kohtuullinen korvaus. Tällaista korvausta voi hallinnoida asianomaisten oikeudenhaltijoiden yhteishallinnointiorganisaatio.

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 luku – -14 artikla (uusi)

3 luku – -14 artikla (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | -14 artikla


  Kohtuullisen ja oikeasuhteisen korvauksen periaate




  1.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijät ja esiintyjät saavat kohtuullisen ja oikeasuhteisen korvauksen teostensa ja muun aineistonsa hyödyntämisestä, mukaan luettuna niiden verkkohyödyntäminen. Tämä voidaan saavuttaa kullakin alalla sopimusten, mukaan luettuina kollektiiviset neuvottelusopimukset, ja lakisääteisten korvausjärjestelyjen yhdistelmällä.






  2.
     
  Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta, kun tekijä tai esiintyjä myöntää ei-yksinomaisen käyttöoikeuden maksutta kaikille käyttäjille.





  3.   Jäsenvaltioiden on otettava huomioon kunkin alan erityispiirteet kannustaessaan oikeasuhteiseen korvaukseen tekijöiden ja esiintyjien myöntämistä oikeuksista.




  4.   
  Sopimuksissa on täsmennettävä kuhinkin hyödyntämistapaan sovellettava korvaus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

-14 artikla

Kohtuullisen ja oikeasuhteisen korvauksen periaate

1.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijät ja esiintyjät saavat kohtuullisen ja oikeasuhteisen korvauksen teostensa ja muun aineistonsa hyödyntämisestä, mukaan luettuna niiden verkkohyödyntäminen. Tämä voidaan saavuttaa kullakin alalla sopimusten, mukaan luettuina kollektiiviset neuvottelusopimukset, ja lakisääteisten korvausjärjestelyjen yhdistelmällä.

2.
     
  Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta, kun tekijä tai esiintyjä myöntää ei-yksinomaisen käyttöoikeuden maksutta kaikille käyttäjille.

3.   Jäsenvaltioiden on otettava huomioon kunkin alan erityispiirteet kannustaessaan oikeasuhteiseen korvaukseen tekijöiden ja esiintyjien myöntämistä oikeuksista.

4.   
  Sopimuksissa on täsmennettävä kuhinkin hyödyntämistapaan sovellettava korvaus.

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

14 artikla

14 artikla

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 14 artikla
  Avoimuusvelvoite

  1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijät ja esiintyjät saavat säännöllisesti ja ottaen huomioon kunkin alan erityispiirteet ajantasaista,
  asianmukaista
  ja
  riittävää
  tietoa teostensa ja esitystensä hyödyntämisestä niiltä, joille ne ovat lisensoineet tai siirtäneet oikeutensa, erityisesti hyödyntämistapojen, syntyneiden tulojen ja maksettavien korvausten osalta.


  2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun velvoitteen on oltava oikeasuhteinen ja tehokas, ja sillä on varmistettava
  asianmukainen
  avoimuuden taso kaikilla aloilla. Tapauksissa, joissa velvoitteesta johtuva hallinnollinen rasite olisi suhteeton teoksen tai esityksen hyödyntämisen synnyttämiin tuloihin nähden, jäsenvaltiot voivat mukauttaa 1 kohdan velvoitetta sillä edellytyksellä, että se on edelleen tehokas ja että sillä varmistetaan
  asianmukainen
  avoimuuden taso.




  3.
     
  Jäsenvaltiot voivat päättää, että 1 kohdan velvoitetta ei sovelleta, kun tekijän tai esiintyjän panos ei ole merkittävä teoksen tai esityksen kokonaisuuden kannalta.




  4.   Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta tahoihin, joita koskevat direktiivillä 2014/26/EU vahvistetut avoimuusvelvoitteet. | | 14 artikla
  Avoimuusvelvoite

  1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijät ja esiintyjät saavat säännöllisesti,
  ei kuitenkaan harvemmin kuin kerran vuodessa
  , ja ottaen huomioon kunkin alan erityispiirteet
  sekä kunkin yksilöllisen panoksen suhteellinen merkitys
  ajantasaista,
  täsmällistä, merkityksellistä
  ja
  kattavaa
  tietoa teostensa ja esitystensä hyödyntämisestä niiltä, joille ne ovat lisensoineet tai siirtäneet oikeutensa, erityisesti hyödyntämistapojen, syntyneiden
  suorien ja välillisten
  tulojen ja maksettavien korvausten osalta.




  1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos tekijöiden ja esiintyjien oikeuksien lisenssin- tai siirronsaaja myöhemmin lisensoi kyseiset oikeudet toiselle osapuolelle, tällaisen osapuolen on jaettava kaikki 1 kohdassa tarkoitetut tiedot lisenssin- tai siirronsaajan kanssa.




  Pääasiallisen lisenssin- tai siirronsaajan on välitettävä kaikki ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot tekijälle tai esiintyjälle. Näiden tietojen on oltava muuttamattomia, paitsi jos kyseessä ovat unionin oikeudessa tai kansallisessa lainsäädännössä määritellyt kaupallisesti arkaluonteiset tiedot, joita 15 ja 16 a artiklan soveltamista rajoittamatta voi koskea salassapitosopimus, reilun kilpailun säilyttämiseksi. Jos pääasiallinen lisenssin- tai siirronsaaja ei toimita ajoissa tässä alakohdassa tarkoitettuja tietoja, tekijällä tai esiintyjällä on oikeus pyytää kyseisiä tietoja suoraan alilisenssinsaajalta.




  2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun velvoitteen on oltava oikeasuhteinen ja tehokas, ja sillä on varmistettava
  korkea
  avoimuuden taso kaikilla aloilla. Tapauksissa, joissa velvoitteesta johtuva hallinnollinen rasite olisi suhteeton teoksen tai esityksen hyödyntämisen synnyttämiin tuloihin nähden, jäsenvaltiot voivat mukauttaa 1 kohdan velvoitetta sillä edellytyksellä, että se on edelleen tehokas ja että sillä varmistetaan
  korkea
  avoimuuden taso.


  4.   4. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta tahoihin, joita koskevat direktiivillä 2014/26/EU vahvistetut avoimuusvelvoitteet
  tai kollektiiviset neuvottelusopimukset, jos kyseisissä velvoitteissa tai sopimuksissa on 2 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia vastaavia avoimuusvaatimuksia
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

14 artikla

Avoimuusvelvoite

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijät ja esiintyjät saavat säännöllisesti ja ottaen huomioon kunkin alan erityispiirteet ajantasaista,
  asianmukaista
  ja
  riittävää
  tietoa teostensa ja esitystensä hyödyntämisestä niiltä, joille ne ovat lisensoineet tai siirtäneet oikeutensa, erityisesti hyödyntämistapojen, syntyneiden tulojen ja maksettavien korvausten osalta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun velvoitteen on oltava oikeasuhteinen ja tehokas, ja sillä on varmistettava
  asianmukainen
  avoimuuden taso kaikilla aloilla. Tapauksissa, joissa velvoitteesta johtuva hallinnollinen rasite olisi suhteeton teoksen tai esityksen hyödyntämisen synnyttämiin tuloihin nähden, jäsenvaltiot voivat mukauttaa 1 kohdan velvoitetta sillä edellytyksellä, että se on edelleen tehokas ja että sillä varmistetaan
  asianmukainen
  avoimuuden taso.

3.
     
  Jäsenvaltiot voivat päättää, että 1 kohdan velvoitetta ei sovelleta, kun tekijän tai esiintyjän panos ei ole merkittävä teoksen tai esityksen kokonaisuuden kannalta.

4.   Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta tahoihin, joita koskevat direktiivillä 2014/26/EU vahvistetut avoimuusvelvoitteet.

14 artikla

Avoimuusvelvoite

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijät ja esiintyjät saavat säännöllisesti,
  ei kuitenkaan harvemmin kuin kerran vuodessa
  , ja ottaen huomioon kunkin alan erityispiirteet
  sekä kunkin yksilöllisen panoksen suhteellinen merkitys
  ajantasaista,
  täsmällistä, merkityksellistä
  ja
  kattavaa
  tietoa teostensa ja esitystensä hyödyntämisestä niiltä, joille ne ovat lisensoineet tai siirtäneet oikeutensa, erityisesti hyödyntämistapojen, syntyneiden
  suorien ja välillisten
  tulojen ja maksettavien korvausten osalta.

1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos tekijöiden ja esiintyjien oikeuksien lisenssin- tai siirronsaaja myöhemmin lisensoi kyseiset oikeudet toiselle osapuolelle, tällaisen osapuolen on jaettava kaikki 1 kohdassa tarkoitetut tiedot lisenssin- tai siirronsaajan kanssa.

Pääasiallisen lisenssin- tai siirronsaajan on välitettävä kaikki ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot tekijälle tai esiintyjälle. Näiden tietojen on oltava muuttamattomia, paitsi jos kyseessä ovat unionin oikeudessa tai kansallisessa lainsäädännössä määritellyt kaupallisesti arkaluonteiset tiedot, joita 15 ja 16 a artiklan soveltamista rajoittamatta voi koskea salassapitosopimus, reilun kilpailun säilyttämiseksi. Jos pääasiallinen lisenssin- tai siirronsaaja ei toimita ajoissa tässä alakohdassa tarkoitettuja tietoja, tekijällä tai esiintyjällä on oikeus pyytää kyseisiä tietoja suoraan alilisenssinsaajalta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun velvoitteen on oltava oikeasuhteinen ja tehokas, ja sillä on varmistettava
  korkea
  avoimuuden taso kaikilla aloilla. Tapauksissa, joissa velvoitteesta johtuva hallinnollinen rasite olisi suhteeton teoksen tai esityksen hyödyntämisen synnyttämiin tuloihin nähden, jäsenvaltiot voivat mukauttaa 1 kohdan velvoitetta sillä edellytyksellä, että se on edelleen tehokas ja että sillä varmistetaan
  korkea
  avoimuuden taso.

4.   4. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta tahoihin, joita koskevat direktiivillä 2014/26/EU vahvistetut avoimuusvelvoitteet
  tai kollektiiviset neuvottelusopimukset, jos kyseisissä velvoitteissa tai sopimuksissa on 2 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia vastaavia avoimuusvaatimuksia
  .

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

15 artikla – 1 kohta

15 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijöillä ja esiintyjillä on oikeus
  hakea
  asianmukaista lisäkorvausta osapuolelta, jonka kanssa ne ovat tehneet sopimuksen oikeuksien hyödyntämisestä, kun alun perin sovittu korvaus on kohtuuttoman vähäinen verrattuna sittemmin kyseisten teosten tai esitysten hyödyntämisestä syntyneisiin tuloihin ja hyötyihin. | | Jos ei ole tehty kollektiivisia neuvottelusopimuksia, joissa määrätään vastaavasta järjestelystä
  , jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijöillä ja esiintyjillä
  tai niiden puolesta toimivilla edustavilla organisaatioilla
  on oikeus
  vaatia
  asianmukaista
  ja kohtuullista
  lisäkorvausta osapuolelta, jonka kanssa ne ovat tehneet sopimuksen oikeuksien hyödyntämisestä, kun alun perin sovittu korvaus on kohtuuttoman vähäinen verrattuna sittemmin kyseisten teosten tai esitysten hyödyntämisestä syntyneisiin
  suoriin tai välillisiin
  tuloihin ja hyötyihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijöillä ja esiintyjillä on oikeus
  hakea
  asianmukaista lisäkorvausta osapuolelta, jonka kanssa ne ovat tehneet sopimuksen oikeuksien hyödyntämisestä, kun alun perin sovittu korvaus on kohtuuttoman vähäinen verrattuna sittemmin kyseisten teosten tai esitysten hyödyntämisestä syntyneisiin tuloihin ja hyötyihin.

hakea

Jos ei ole tehty kollektiivisia neuvottelusopimuksia, joissa määrätään vastaavasta järjestelystä
  , jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijöillä ja esiintyjillä
  tai niiden puolesta toimivilla edustavilla organisaatioilla
  on oikeus
  vaatia
  asianmukaista
  ja kohtuullista
  lisäkorvausta osapuolelta, jonka kanssa ne ovat tehneet sopimuksen oikeuksien hyödyntämisestä, kun alun perin sovittu korvaus on kohtuuttoman vähäinen verrattuna sittemmin kyseisten teosten tai esitysten hyödyntämisestä syntyneisiin
  suoriin tai välillisiin
  tuloihin ja hyötyihin.

Jos ei ole tehty kollektiivisia neuvottelusopimuksia, joissa määrätään vastaavasta järjestelystä

tai niiden puolesta toimivilla edustavilla organisaatioilla

vaatia

ja kohtuullista

suoriin tai välillisiin

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

16 artikla – 1 kohta

16 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että 14 artiklan mukaista avoimuusvelvoitetta ja 15 artiklan mukaista sopimuksen sopeuttamisjärjestelyä koskevat riidat voidaan toimittaa
  vapaaehtoisen
  vaihtoehtoiseen riitojenratkaisumenettelyyn. | | Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että 14 artiklan mukaista avoimuusvelvoitetta ja 15 artiklan mukaista sopimuksen sopeuttamisjärjestelyä koskevat riidat voidaan toimittaa
  vapaaehtoiseen
  vaihtoehtoiseen riitojenratkaisumenettelyyn.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijöitä ja esiintyjiä edustavat organisaatiot voivat käynnistää tällaisia menettelyjä yhden tai useamman tekijän ja esiintyjän puolesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että 14 artiklan mukaista avoimuusvelvoitetta ja 15 artiklan mukaista sopimuksen sopeuttamisjärjestelyä koskevat riidat voidaan toimittaa
  vapaaehtoisen
  vaihtoehtoiseen riitojenratkaisumenettelyyn.

vapaaehtoisen

Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että 14 artiklan mukaista avoimuusvelvoitetta ja 15 artiklan mukaista sopimuksen sopeuttamisjärjestelyä koskevat riidat voidaan toimittaa
  vapaaehtoiseen
  vaihtoehtoiseen riitojenratkaisumenettelyyn.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijöitä ja esiintyjiä edustavat organisaatiot voivat käynnistää tällaisia menettelyjä yhden tai useamman tekijän ja esiintyjän puolesta.

vapaaehtoiseen

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tekijöitä ja esiintyjiä edustavat organisaatiot voivat käynnistää tällaisia menettelyjä yhden tai useamman tekijän ja esiintyjän puolesta.

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

16 a artikla (uusi)

16 a artikla (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | 16 a artikla


  Peruuttamisoikeus




  1.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos tekijä tai esiintyjä on lisensoinut tai siirtänyt teosta tai muuta suojattua aineistoa koskevat oikeutensa yksinoikeudella, tekijällä tai esiintyjällä on peruuttamisoikeus, jos teosta tai muuta suojattua aineistoa ei hyödynnetä tai jos säännöllinen raportointi jätetään jatkuvasti tekemättä 14 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat antaa erityissäännöksiä ottaen huomioon eri alojen ja teosten erityispiirteet ja ennakoidun hyödyntämisajan, ja säätää etenkin määräajoista peruuttamisoikeutta varten.






  2.
     
  Edellä 1 kohdassa säädettyä peruuttamisoikeutta voidaan käyttää vasta kohtuullisen ajan kuluttua lisenssi- tai siirtosopimuksen tekemisestä ja vasta, kun on saatu kirjallinen tiedoksianto, jossa vahvistetaan asianmukainen määräaika, johon mennessä lisensoitujen tai siirrettyjen oikeuksien hyödyntämisen on määrä tapahtua. Tekijä tai esiintyjä voi kyseisen määräajan päätyttyä halutessaan päättää sopimuksen yksinoikeudellisuuden oikeuksien peruuttamisen sijasta. Jos teos tai muu aineisto sisältää useiden tekijöiden tai esiintyjien panoksen, tällaisten tekijöiden tai esiintyjien yksilöllisen peruuttamisoikeuden käyttöä säännellään kansallisella lainsäädännöllä, jossa vahvistetaan peruuttamisoikeutta koskevat säännöt kollektiivisille teoksille, ottaen huomioon yksilöllisten panosten suhteellinen merkitys.






  3.
     
  Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta, jos oikeuksien käyttämättä jättäminen johtuu pääasiallisesti olosuhteista, joihin tekijän tai esiintyjän voidaan kohtuudella odottaa vaikuttavan.






  4.
     
  Peruuttamisoikeudesta poikkeavat sopimus- tai muut järjestelyt ovat laillisia vain, jos ne tehdään kollektiiviseen neuvottelusopimukseen perustuvalla sopimuksella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

16 a artikla

Peruuttamisoikeus

1.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos tekijä tai esiintyjä on lisensoinut tai siirtänyt teosta tai muuta suojattua aineistoa koskevat oikeutensa yksinoikeudella, tekijällä tai esiintyjällä on peruuttamisoikeus, jos teosta tai muuta suojattua aineistoa ei hyödynnetä tai jos säännöllinen raportointi jätetään jatkuvasti tekemättä 14 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat antaa erityissäännöksiä ottaen huomioon eri alojen ja teosten erityispiirteet ja ennakoidun hyödyntämisajan, ja säätää etenkin määräajoista peruuttamisoikeutta varten.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa säädettyä peruuttamisoikeutta voidaan käyttää vasta kohtuullisen ajan kuluttua lisenssi- tai siirtosopimuksen tekemisestä ja vasta, kun on saatu kirjallinen tiedoksianto, jossa vahvistetaan asianmukainen määräaika, johon mennessä lisensoitujen tai siirrettyjen oikeuksien hyödyntämisen on määrä tapahtua. Tekijä tai esiintyjä voi kyseisen määräajan päätyttyä halutessaan päättää sopimuksen yksinoikeudellisuuden oikeuksien peruuttamisen sijasta. Jos teos tai muu aineisto sisältää useiden tekijöiden tai esiintyjien panoksen, tällaisten tekijöiden tai esiintyjien yksilöllisen peruuttamisoikeuden käyttöä säännellään kansallisella lainsäädännöllä, jossa vahvistetaan peruuttamisoikeutta koskevat säännöt kollektiivisille teoksille, ottaen huomioon yksilöllisten panosten suhteellinen merkitys.

3.
     
  Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta, jos oikeuksien käyttämättä jättäminen johtuu pääasiallisesti olosuhteista, joihin tekijän tai esiintyjän voidaan kohtuudella odottaa vaikuttavan.

4.
     
  Peruuttamisoikeudesta poikkeavat sopimus- tai muut järjestelyt ovat laillisia vain, jos ne tehdään kollektiiviseen neuvottelusopimukseen perustuvalla sopimuksella.

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

17 a artikla (uusi)

17 a artikla (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | 17 a artikla



  Jäsenvaltiot voivat hyväksyä tai pitää voimassa laajempia säännöksiä, jotka ovat unionin oikeudessa voimassa olevien poikkeusten ja rajoitusten mukaisia, tässä direktiivissä säädettyjen poikkeusten tai rajoitusten soveltamisalaan kuuluvia käyttöjä varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

17 a artikla

Jäsenvaltiot voivat hyväksyä tai pitää voimassa laajempia säännöksiä, jotka ovat unionin oikeudessa voimassa olevien poikkeusten ja rajoitusten mukaisia, tässä direktiivissä säädettyjen poikkeusten tai rajoitusten soveltamisalaan kuuluvia käyttöjä varten.

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

18 artikla – 2 kohta

18 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| 2.
     
  Edellä olevan 11 artiklan säännöksiä sovelletaan myös lehtijulkaisuihin, jotka on julkaistu ennen [21 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua päivää]. | | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.
     
  Edellä olevan 11 artiklan säännöksiä sovelletaan myös lehtijulkaisuihin, jotka on julkaistu ennen [21 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua päivää].

Poistetaan.

Poistetaan.

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A8-0245/2018).

1

(2)  COM(2015)0626
  final
  .

2

final

(3)  COM(2015)0626
  final

3

final

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/9/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 1996, tietokantojen oikeudellisesta suojasta (EYVL L 77, 27.3.1996, s. 20–28
  ).

4

28

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/29/EY, annettu 22 päivänä toukokuuta 2001, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa (EYVL L 167, 22.6.2001, s. 10–19
  ).

5

19

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/115/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, vuokraus- ja lainausoikeuksista sekä tietyistä tekijänoikeuden lähioikeuksista henkisen omaisuuden alalla (EUVL L 376, 27.12.2006, s. 28–35
  ).

6

35

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/24/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta (EUVL L 111, 5.5.2009, s. 16–22
  ).

7

22

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/28/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, orpoteosten tietyistä sallituista käyttötarkoituksista (EUVL L 299, 27.10.2012, s. 5–12
  ).

8

12

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/26/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien kollektiivisesta hallinnoinnista sekä usean valtion alueen kattavasta musiikkiteosten oikeuksien lisensioinnista verkkokäyttöä varten sisämarkkinoilla (EUVL L 84, 20.3.2014, s. 72–98
  ).

9

98

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/9/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 1996, tietokantojen oikeudellisesta suojasta (EYVL L 77, 27.3.1996, s. 20).

10

(11)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/31/EY, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2000, tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista (”Direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä”) (EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1).

11

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/31/EY, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2000, tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista (”Direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä”) (EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1).

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/29/EY, annettu 22 päivänä toukokuuta 2001, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa (EYVL L 167, 22.6.2001, s. 10).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/115/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, vuokraus- ja lainausoikeuksista sekä tietyistä tekijänoikeuden lähioikeuksista henkisen omaisuuden alalla (EUVL L 376, 27.12.2006, s. 28).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/24/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta (EUVL L 111, 5.5.2009, s. 16).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/28/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, orpoteosten tietyistä sallituista käyttötarkoituksista (EUVL L 299, 27.10.2012, s. 5).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/26/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien kollektiivisesta hallinnoinnista sekä usean valtion alueen kattavasta musiikkiteosten oikeuksien lisensioinnista verkkokäyttöä varten sisämarkkinoilla (EUVL L 84, 20.3.2014, s. 72).

16

(17)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/31/EY, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2000, tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista (EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1–16).

17

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/31/EY, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2000, tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista (EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1–16).

(18)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535, annettu 9 päivänä syyskuuta 2015, teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 1).

18

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535, annettu 9 päivänä syyskuuta 2015, teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 1).

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/302 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/302

---

P8_TA(2018)0338

Unioniin saapuvien tai sieltä poistuvien käteisvarojen valvonta ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unioniin saapuvien tai sieltä poistuvien käteisvarojen valvonnasta ja asetuksen (EY) N:o 1889/2005 kumoamisesta (COM(2016)0825 – C8-0001/2017 – 2016/0413(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 433/37)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0825), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0825),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 33 ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0001/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 33 ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0001/2017),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Tšekin edustajainhuoneen ja Espanjan parlamentin laatimat kannanotot esitykseen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tšekin edustajainhuoneen ja Espanjan parlamentin laatimat kannanotot esitykseen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2017 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2017 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavien valiokuntien työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 27. kesäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavien valiokuntien työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 27. kesäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan työjärjestyksen 55 artiklan mukaisen yhteisen käsittelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan työjärjestyksen 55 artiklan mukaisen yhteisen käsittelyn,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0394/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0394/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 246, 28.7.2017, s. 22.

---

P8_TC1-COD(2016)0413

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi unioniin saapuvien tai sieltä poistuvien käteisvarojen valvonnasta ja asetuksen (EY) N:o 1889/2005 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2018/1672.)

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/304 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/304

---

P8_TA(2018)0339

Rahanpesun torjuminen rikosoikeudellisin keinoin ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 12. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rahanpesun torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (COM(2016)0826 – C8-0534/2016 – 2016/0414(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 433/38)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0826), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0826),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 83 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0534/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 83 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0534/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Tšekin edustajainhuoneen, Tšekin senaatin ja Espanjan parlamentin laatimat kannanotot esitykseen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tšekin edustajainhuoneen, Tšekin senaatin ja Espanjan parlamentin laatimat kannanotot esitykseen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 7. kesäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 7. kesäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä kehitysvaliokunnan, talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A8-0405/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä kehitysvaliokunnan, talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A8-0405/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0414

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi rahanpesun torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2018/1673.)

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/306 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/306

---

P8_TA(2018)0347

Eurojustin ja Albanian yhteistyösopimus *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2018 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi hyväksynnän antamisesta Eurojustille Eurojustin ja Albanian välisen yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemiseen (08688/2018 – C8-0251/2018 – 2018/0807(CNS))

(Kuuleminen)

(2019/C 433/39)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston esityksen (08688/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston esityksen (08688/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 39 artiklan 1 kohdan, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0251/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 39 artiklan 1 kohdan, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0251/2018),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0275/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0275/2018),

| 1. | hyväksyy neuvoston esityksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/307 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/307

---

P8_TA(2018)0348

Yksilöiden suojelu unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaa liikkuvuus ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (COM(2017)0008 – C8-0008/2017 – 2017/0002(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 433/40)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0008),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 16 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0008/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 16 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0008/2017),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Tšekin edustajainhuoneen, Espanjan parlamentin ja Portugalin parlamentin laatimat kannanotot esitykseen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tšekin edustajainhuoneen, Espanjan parlamentin ja Portugalin parlamentin laatimat kannanotot esitykseen lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 7. kesäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 7. kesäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A8-0313/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2017)0002

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2018/1725.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

KOMISSION LAUSUMAT

Komissio pahoittelee sitä, että SEU-sopimuksen 42 artiklan 1 kohdassa, 43 artiklassa ja 44 artiklassa tarkoitetut tehtävät on jätetty asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, ja toteaa, että kyseisten tehtävien osalta ei näin ollen ole tietosuojasääntöjä. Komissio huomauttaa, että SEU-sopimuksen 39 artiklaan perustuvalla neuvoston päätöksellä voitaisiin ainoastaan vahvistaa tietosuojasäännöt henkilötietojen käsittelylle jäsenvaltioissa silloin, kun ne toteuttavat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvia toimia. Tällaiseen neuvoston päätökseen ei voisi sisältyä sääntöjä, joita sovelletaan EU:n toimielinten, elinten, toimistojen ja virastojen toimintaan. Tämän oikeudellisen tyhjiön täyttämiseksi mahdolliseen neuvoston päätökseen olisi siksi liitettävä SEUT-sopimuksen 16 artiklaan perustuva ylimääräinen täydentävä väline.

Komissio huomauttaa, että 9 artiklan 3 kohdalla (aiemmin neuvoston yleisnäkemyksen 70 a artikla) ei luoda unionin toimielimille ja elimille uutta velvoitetta henkilötietojen suojelun ja asiakirjojen julkisen saatavuuden välisen tasapainon suhteen.

---

| 23.12.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 433/310 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 433/310

---

P8_TA(2018)0349

Yhteinen digitaalinen palveluväylä ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. syyskuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietoja, menettelyjä sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja tarjoavan yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta (COM(2017)0256 – C8-0141/2017 – 2017/0086(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 433/41)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0256), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0256),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 21 artiklan 2 kohdan, 48 artiklan ja 114 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0141/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 21 artiklan 2 kohdan, 48 artiklan ja 114 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0141/2017),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 18. lokakuuta 2017 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. lokakuuta 2017 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. kesäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. kesäkuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 39 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 39 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön (A8-0054/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön (A8-0054/2018),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 88.

---

P8_TC1-COD(2017)0086

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. syyskuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi tietoja, menettelyjä sekä neuvonta- ja ongelmanratkaisupalveluja saataville tarjoavan yhteisen digitaalisen palveluväylän perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2018/1724.)

---