# Az Európai Unió C 370/2019

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 370 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam2019. október 31. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 370

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

62. évfolyam2019. október 31.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 370/01 | A Bizottság Közleménye a 2014/23/EU, a 2014/24/EU, a 2014/25/EU és a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben megállapított értékhatároknak megfelelő értékekről (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2019/C 370/01

A Bizottság Közleménye a 2014/23/EU, a 2014/24/EU, a 2014/25/EU és a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben megállapított értékhatároknak megfelelő értékekről (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2019/C 370/02 | A Tanács Határozata (2019. október 24.) az Europol ügyvezetőigazgató-helyettesének kinevezéséről | 4 |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 370/03 | Euroátváltási árfolyamok — 2019. október 30. | 6 |
| 2019/C 370/04 | Az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata | 7 |
| | Európai Külügyi Szolgálat |
| 2019/C 370/05 | Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének határozata (2019. október 1.) a személyes adatoknak az Európai Külügyi Szolgálat általi védelmével kapcsolatos végrehajtási szabályokról, valamint az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásáról | 9 |
| 2019/C 370/06 | Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének határozata (2019. október1.) a személyes adatoknak az Európai Külügyi Szolgálat működése keretében történő kezelésével kapcsolatban az érintetteket megillető egyes jogok korlátozására vonatkozó belső szabályokról | 18 |
| | Európai adatvédelmi biztos |
| 2019/C 370/07 | Az európai adatvédelmi biztos véleményének összefoglalója a polgári és kereskedelmi ügyekben történő iratkézbesítésről és bizonyításfelvételről szóló uniós rendeletek felülvizsgálatáról
  (A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján: www.edps.europa.eu) | 24 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2019/C 370/08 | efta felügyeleti hatóság az EFTA Felügyeleti Hatóság közleménye az állami támogatások visszafizettetése esetén 2019. október 1-jétől az EFTA-államokban alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról (Közzétéve az állami támogatásokról szóló hatósági iránymutatás VII. részében meghatározott, referencia- és leszámítolási kamatlábakra vonatkozó szabályoknak és a 2004. július 14-i 195/04/COL sz. hatósági határozat 10. cikkének megfelelően) | 28 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2019/C 370/02

A Tanács Határozata (2019. október 24.) az Europol ügyvezetőigazgató-helyettesének kinevezéséről

4

Európai Bizottság

2019/C 370/03

Euroátváltási árfolyamok — 2019. október 30.

6

2019/C 370/04

Az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata

7

Európai Külügyi Szolgálat

2019/C 370/05

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének határozata (2019. október 1.) a személyes adatoknak az Európai Külügyi Szolgálat általi védelmével kapcsolatos végrehajtási szabályokról, valamint az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásáról

9

2019/C 370/06

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének határozata (2019. október1.) a személyes adatoknak az Európai Külügyi Szolgálat működése keretében történő kezelésével kapcsolatban az érintetteket megillető egyes jogok korlátozására vonatkozó belső szabályokról

18

Európai adatvédelmi biztos

2019/C 370/07

Az európai adatvédelmi biztos véleményének összefoglalója a polgári és kereskedelmi ügyekben történő iratkézbesítésről és bizonyításfelvételről szóló uniós rendeletek felülvizsgálatáról
  (A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján: www.edps.europa.eu)

(A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján: www.edps.europa.eu)

24

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2019/C 370/08

efta felügyeleti hatóság az EFTA Felügyeleti Hatóság közleménye az állami támogatások visszafizettetése esetén 2019. október 1-jétől az EFTA-államokban alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról (Közzétéve az állami támogatásokról szóló hatósági iránymutatás VII. részében meghatározott, referencia- és leszámítolási kamatlábakra vonatkozó szabályoknak és a 2004. július 14-i 195/04/COL sz. hatósági határozat 10. cikkének megfelelően)

10. cikkének megfelelően)

28

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 370/09 | Pályázati felhívás a közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó 2020. évi tájékoztatási intézkedések támogatására | 29 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 370/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9568 – Marcegaglia Plates/Evraz Palini Bertoli) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 30 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 370/11 | Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 32 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2019/C 370/09

Pályázati felhívás a közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó 2020. évi tájékoztatási intézkedések támogatására

29

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2019/C 370/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9568 – Marcegaglia Plates/Evraz Palini Bertoli) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

30

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2019/C 370/11

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 31.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 370/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 370/1

---

A Bizottság Közleménye

a 2014/23/EU, a 2014/24/EU, a 2014/25/EU és a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben megállapított értékhatároknak megfelelő értékekről

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 370/01)

A 2014/23/EU (1), a 2014/24/EU (2), a 2014/25/EU (3) és a 2009/81/EK (4) irányelvben megállapított értékhatároknak az eurótól eltérő nemzeti pénznemekben kifejezett értékei a következők:

| 80 000 EUR | BGN | Új bolgár leva | 156 464 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Cseh korona | 2 054 080 |
| | DKK | Dán korona | 596 408 |
| | GBP | Font sterling | 70 778 |
| | HRK | Horvát kuna | 594 576 |
| | HUF | Magyar forint | 25 484 800 |
| | PLN | Új lengyel złoty | 341 544 |
| | RON | Új román lej | 374 040 |
| | SEK | Svéd korona | 821 512 |

80 000 EUR

BGN

Új bolgár leva

156 464

CZK

Cseh korona

2 054 080

DKK

Dán korona

596 408

GBP

Font sterling

70 778

HRK

Horvát kuna

594 576

HUF

Magyar forint

25 484 800

PLN

Új lengyel złoty

341 544

RON

Új román lej

374 040

SEK

Svéd korona

821 512

| 139 000 EUR | BGN | Új bolgár leva | 271 856 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Cseh korona | 3 568 964 |
| | DKK | Dán korona | 1 036 259 |
| | GBP | Font sterling | 122 976 |
| | HRK | Horvát kuna | 1 033 076 |
| | HUF | Magyar forint | 44 279 840 |
| | PLN | Új lengyel złoty | 593 433 |
| | RON | Új román lej | 649 895 |
| | SEK | Svéd korona | 1 427 377 |

139 000 EUR

BGN

Új bolgár leva

271 856

CZK

Cseh korona

3 568 964

DKK

Dán korona

1 036 259

GBP

Font sterling

122 976

HRK

Horvát kuna

1 033 076

HUF

Magyar forint

44 279 840

PLN

Új lengyel złoty

593 433

RON

Új román lej

649 895

SEK

Svéd korona

1 427 377

| 214 000 EUR | BGN | Új bolgár leva | 418 541 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Cseh korona | 5 494 664 |
| | DKK | Dán korona | 1 595 391 |
| | GBP | Font sterling | 189 330 |
| | HRK | Horvát kuna | 1 590 491 |
| | HUF | Magyar forint | 68 171 840 |
| | PLN | Új lengyel złoty | 913 630 |
| | RON | Új román lej | 1 000 557 |
| | SEK | Svéd korona | 2 197 545 |

214 000 EUR

BGN

Új bolgár leva

418 541

CZK

Cseh korona

5 494 664

DKK

Dán korona

1 595 391

GBP

Font sterling

189 330

HRK

Horvát kuna

1 590 491

HUF

Magyar forint

68 171 840

PLN

Új lengyel złoty

913 630

RON

Új román lej

1 000 557

SEK

Svéd korona

2 197 545

| 428 000 EUR | BGN | Új bolgár leva | 837 082 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Cseh korona | 10 989 328 |
| | DKK | Dán korona | 3 190 783 |
| | GBP | Font sterling | 378 660 |
| | HRK | Horvát kuna | 3 180 982 |
| | HUF | Magyar forint | 136 343 680 |
| | PLN | Új lengyel złoty | 1 827 260 |
| | RON | Új román lej | 2 001 114 |
| | SEK | Svéd korona | 4 395 089 |

428 000 EUR

BGN

Új bolgár leva

837 082

CZK

Cseh korona

10 989 328

DKK

Dán korona

3 190 783

GBP

Font sterling

378 660

HRK

Horvát kuna

3 180 982

HUF

Magyar forint

136 343 680

PLN

Új lengyel złoty

1 827 260

RON

Új román lej

2 001 114

SEK

Svéd korona

4 395 089

| 750 000 EUR | BGN | Új bolgár leva | 1 466 850 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Cseh korona | 19 257 000 |
| | DKK | Dán korona | 5 591 325 |
| | GBP | Font sterling | 663 540 |
| | HRK | Horvát kuna | 5 574 150 |
| | HUF | Magyar forint | 238 920 000 |
| | PLN | Új lengyel złoty | 3 201 975 |
| | RON | Új román lej | 3 506 625 |
| | SEK | Svéd korona | 7 701 675 |

750 000 EUR

BGN

Új bolgár leva

1 466 850

CZK

Cseh korona

19 257 000

DKK

Dán korona

5 591 325

GBP

Font sterling

663 540

HRK

Horvát kuna

5 574 150

HUF

Magyar forint

238 920 000

PLN

Új lengyel złoty

3 201 975

RON

Új román lej

3 506 625

SEK

Svéd korona

7 701 675

| 1 000 000 EUR | BGN | Új bolgár leva | 1 955 800 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Cseh korona | 25 676 000 |
| | DKK | Dán korona | 7 455 100 |
| | GBP | Font sterling | 884 720 |
| | HRK | Horvát kuna | 7 432 200 |
| | HUF | Magyar forint | 318 560 000 |
| | PLN | Új lengyel złoty | 4 269 300 |
| | RON | Új román lej | 4 675 500 |
| | SEK | Svéd korona | 10 268 900 |

1 000 000 EUR

BGN

Új bolgár leva

1 955 800

CZK

Cseh korona

25 676 000

DKK

Dán korona

7 455 100

GBP

Font sterling

884 720

HRK

Horvát kuna

7 432 200

HUF

Magyar forint

318 560 000

PLN

Új lengyel złoty

4 269 300

RON

Új román lej

4 675 500

SEK

Svéd korona

10 268 900

| 5 350 000 EUR | BGN | Új bolgár leva | 10 463 530 |
| --- | --- | --- | --- |
| | CZK | Cseh korona | 137 366 600 |
| | DKK | Dán korona | 39 884 785 |
| | GBP | Font sterling | 4 733 252 |
| | HRK | Horvát kuna | 39 762 270 |
| | HUF | Magyar forint | 1 704 296 000 |
| | PLN | Új lengyel złoty | 22 840 755 |
| | RON | Új román lej | 25 013 925 |
| | SEK | Svéd korona | 54 938 615 |

5 350 000 EUR

BGN

Új bolgár leva

10 463 530

CZK

Cseh korona

137 366 600

DKK

Dán korona

39 884 785

GBP

Font sterling

4 733 252

HRK

Horvát kuna

39 762 270

HUF

Magyar forint

1 704 296 000

PLN

Új lengyel złoty

22 840 755

RON

Új román lej

25 013 925

SEK

Svéd korona

54 938 615

---

(1)  HL L 94., 2014.3.28., 1. o.

(2)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

(3)  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

(4)  HL L 216., 2009.8.20., 76. o..

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 31.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 370/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 370/4

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2019. október 24.)

az Europol ügyvezetőigazgató-helyettesének kinevezéséről

(2019/C 370/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 54. és 55. cikkére,

az Europol ügyvezető igazgatója és ügyvezetőigazgató-helyettesei kinevezésének jogkörével felruházott hatóságként eljárva,

mivel:

| (1) | Az Europol egyik jelenlegi ügyvezetőigazgató-helyettesének hivatali ideje 2019. október 31-én lejár. Következésképpen ki kell nevezni az Europol egy új ügyvezetőigazgató-helyettesét. |
| --- | --- |

(1)

Az Europol egyik jelenlegi ügyvezetőigazgató-helyettesének hivatali ideje 2019. október 31-én lejár. Következésképpen ki kell nevezni az Europol egy új ügyvezetőigazgató-helyettesét.

| (2) | Az Europol igazgatótanácsának 2017. május 1-jei határozata megállapítja az Europol ügyvezető igazgatójának és ügyvezetőigazgató-helyetteseinek a kiválasztására, hivatali idejük meghosszabbítására, valamint felmentésére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

Az Europol igazgatótanácsának 2017. május 1-jei határozata megállapítja az Europol ügyvezető igazgatójának és ügyvezetőigazgató-helyetteseinek a kiválasztására, hivatali idejük meghosszabbítására, valamint felmentésére vonatkozó szabályokat.

| (3) | Az Europol ügyvezetőigazgató-helyettesi posztjainak egyike 2019. január 31. óta, azaz a kilenc hónappal az Europol egyik jelenlegi ügyvezetőigazgató-helyettese hivatali idejének lejárta előtti időponttól megüresedettnek tekintendő, összhangban az Europol igazgatótanácsa 2017. május 1-jei határozatának 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjával. 2019. január 23-án az Europol egy ügyvezetőigazgató-helyettesi posztjára vonatkozó álláshirdetést tettek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). |
| --- | --- |

(3)

Az Europol ügyvezetőigazgató-helyettesi posztjainak egyike 2019. január 31. óta, azaz a kilenc hónappal az Europol egyik jelenlegi ügyvezetőigazgató-helyettese hivatali idejének lejárta előtti időponttól megüresedettnek tekintendő, összhangban az Europol igazgatótanácsa 2017. május 1-jei határozatának 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjával. 2019. január 23-án az Europol egy ügyvezetőigazgató-helyettesi posztjára vonatkozó álláshirdetést tettek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2).

| (4) | Az (EU) 2016/794 rendelet 54. cikkének (2) bekezdésével összhangban az igazgatótanács által létrehozott felvételi bizottság (a továbbiakban: a felvételi bizottság) összeállította az előválogatott jelöltek listáját. A felvételi bizottság 2019. május 8-án megfelelő indokolással ellátott jelentést készített. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2016/794 rendelet 54. cikkének (2) bekezdésével összhangban az igazgatótanács által létrehozott felvételi bizottság (a továbbiakban: a felvételi bizottság) összeállította az előválogatott jelöltek listáját. A felvételi bizottság 2019. május 8-án megfelelő indokolással ellátott jelentést készített.

| (5) | A felvételi bizottság jelentése alapján, valamint az (EU) 2016/794 rendelettel, illetve az igazgatótanács 2017. május 1-jei határozatával összhangban az igazgatótanács 2019. május 23-án indokolással ellátott véleményt adott ki az Europol ügyvezetőigazgató-helyettesének kinevezéséről, amelyben az állás betöltésére alkalmas három előválogatott jelöltet javasolt a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(5)

A felvételi bizottság jelentése alapján, valamint az (EU) 2016/794 rendelettel, illetve az igazgatótanács 2017. május 1-jei határozatával összhangban az igazgatótanács 2019. május 23-án indokolással ellátott véleményt adott ki az Europol ügyvezetőigazgató-helyettesének kinevezéséről, amelyben az állás betöltésére alkalmas három előválogatott jelöltet javasolt a Tanácsnak.

| (6) | A Tanács 2019. július 18-án Jürgen EBNER-t választotta az Europol következő ügyvezetőigazgató-helyettesének, és az (EU) 2016/794 rendelet 54. cikke (2) bekezdése negyedik albekezdésének értelmében tájékoztatta erről az Európai Parlament illetékes bizottságát. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács 2019. július 18-án Jürgen EBNER-t választotta az Europol következő ügyvezetőigazgató-helyettesének, és az (EU) 2016/794 rendelet 54. cikke (2) bekezdése negyedik albekezdésének értelmében tájékoztatta erről az Európai Parlament illetékes bizottságát.

| (7) | A kiválasztott jelölt 2019. szeptember 5-én megjelent az Európai Parlamentnek az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága (a továbbiakban: a LIBE bizottság) előtt, és a Tanácsot a LIBE bizottságnak az (EU) 2016/794 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésével összhangban elfogadott véleményéről egy 2019. október 18-án kelt levélben tájékoztatták, |
| --- | --- |

(7)

A kiválasztott jelölt 2019. szeptember 5-én megjelent az Európai Parlamentnek az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága (a továbbiakban: a LIBE bizottság) előtt, és a Tanácsot a LIBE bizottságnak az (EU) 2016/794 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésével összhangban elfogadott véleményéről egy 2019. október 18-án kelt levélben tájékoztatták,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács Jürgen EBNER-t nevezi ki az Europol ügyvezetőigazgató-helyettesévé a 2019. november 1. és 2023. október 31. közötti időszakra, AD 14 besorolási fokozatba.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2019. október 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

A.-K. PEKONEN

---

(1)  HL L 135., 2016.5.24., 53. o.

1

(2)  HL C 28. A., 2019.1.23., 1. o.

2

---

Európai Bizottság

| 31.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 370/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 370/6

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2019. október 30.

(2019/C 370/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1106 |
| JPY | Japán yen | 120,99 |
| DKK | Dán korona | 7,4709 |
| GBP | Angol font | 0,86200 |
| SEK | Svéd korona | 10,8010 |
| CHF | Svájci frank | 1,1032 |
| ISK | Izlandi korona | 138,10 |
| NOK | Norvég korona | 10,2488 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,512 |
| HUF | Magyar forint | 329,72 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2629 |
| RON | Román lej | 4,7577 |
| TRY | Török líra | 6,3615 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6199 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4534 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,7080 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7504 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5141 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 297,21 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,5609 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,8371 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4606 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 600,04 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6423 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,591 |
| RUB | Orosz rubel | 70,9556 |
| THB | Thaiföldi baht | 33,580 |
| BRL | Brazil real | 4,4611 |
| MXN | Mexikói peso | 21,2538 |
| INR | Indiai rúpia | 78,7705 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1106

JPY

Japán yen

120,99

DKK

Dán korona

7,4709

GBP

Angol font

0,86200

SEK

Svéd korona

10,8010

CHF

Svájci frank

1,1032

ISK

Izlandi korona

138,10

NOK

Norvég korona

10,2488

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,512

HUF

Magyar forint

329,72

PLN

Lengyel zloty

4,2629

RON

Román lej

4,7577

TRY

Török líra

6,3615

AUD

Ausztrál dollár

1,6199

CAD

Kanadai dollár

1,4534

HKD

Hongkongi dollár

8,7080

NZD

Új-zélandi dollár

1,7504

SGD

Szingapúri dollár

1,5141

KRW

Dél-Koreai won

1 297,21

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,5609

CNY

Kínai renminbi

7,8371

HRK

Horvát kuna

7,4606

IDR

Indonéz rúpia

15 600,04

MYR

Maláj ringgit

4,6423

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,591

RUB

Orosz rubel

70,9556

THB

Thaiföldi baht

33,580

BRL

Brazil real

4,4611

MXN

Mexikói peso

21,2538

INR

Indiai rúpia

78,7705

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 31.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 370/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 370/7

---

Az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata

(2019/C 370/04)

A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (1) 9. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata (2)a következőképpen módosul:

A 412. oldalon:

9503 00 70
  Más játék készletben

A negyedik bekezdésbe (a „kréta is találhatók,” szövegrész után) második franciabekezdésként a következő szöveg kerül beillesztésre:

„–gyermekeknek szánt kreatív mozaikkészítő készletek, amelyek előnyomott papírkarton lapokból/kártyákból és rájuk erősíthető öntapadós díszítőelemekből (például apró színes habszivacs lapocskákból és színes műanyag flitterekből) állnak. A készletek más apró árucikkeket, mint például egy kitámasztót is tartalmazhatnak. Gyermekek szórakoztatására és szín- és formaérzékelésük, valamint finommotoros képességeik fejlesztésére is szánták őket.

Példák a termékekre:

Image 1

Image 2 ”

---

(1)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

1

(2)  HL C 119., 2019.3.29., 1. o.

2

---

Európai Külügyi Szolgálat

| 31.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 370/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 370/9

---

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének határozata

(2019. október 1.)

a személyes adatoknak az Európai Külügyi Szolgálat általi védelmével kapcsolatos végrehajtási szabályokról, valamint az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásáról

(2019/C 370/05)

AZ UNIÓ KÜLÜGYI ÉS BIZTONSÁGPOLITIKAI FŐKÉPVISELŐJE,

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló, 2010. július 26-i 2010/427/EU tanácsi határozatra (1) (a továbbiakban: az EKSZ-ről szóló tanácsi határozat) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. október 23-i (EU) 2018/1725 rendeletre (2) (a továbbiakban: a rendelet) és különösen annak 43., 44. és 45. cikkére,

mivel:

| (1) | A rendeletben előírt, fokozott adatkezelői elszámoltathatóság szükségessé teszi az EKSZ adatvédelmi szabályairól szóló, 2011. december 8-i PROC HR (2011) 016 uniós külügyi és biztonságpolitikai főképviselői határozatot felváltó új végrehajtási határozat elfogadását. |
| --- | --- |

(1)

A rendeletben előírt, fokozott adatkezelői elszámoltathatóság szükségessé teszi az EKSZ adatvédelmi szabályairól szóló, 2011. december 8-i PROC HR (2011) 016 uniós külügyi és biztonságpolitikai főképviselői határozatot felváltó új végrehajtási határozat elfogadását.

| (2) | Egyértelműen meg kell határozni és a rendelet követelményeihez kell igazítani az adatvédelmi tisztviselő szerepét és az adatkezelő Európai Külügyi Szolgálaton belüli feladatait, |
| --- | --- |

(2)

Egyértelműen meg kell határozni és a rendelet követelményeihez kell igazítani az adatvédelmi tisztviselő szerepét és az adatkezelő Európai Külügyi Szolgálaton belüli feladatait,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   A rendelet 45. cikkének (3) bekezdésével összhangban, e határozat megállapítja az adatvédelmi tisztviselőnek az EKSZ-en belüli feladatait, kötelességeit és hatásköreit.

(2)   E határozat továbbá részletesebben meghatározza a belső eljárásokat, az adatkezelők és adatfeldolgozók feladatait, valamint az adatvédelmi koordinátorok és kapcsolattartók szerepét, feladatait és kötelességeit, különösen a rendelet 26. és 29. cikkének megfelelően.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában és a rendeletben meghatározott fogalmak sérelme nélkül:

| a) | „adatkezelő”: az EKSZ vagy annak szervezeti egységei, beleértve az Európai Unió küldöttségeit, amelyek egyedül vagy másokkal együtt meghatározzák a személyes adatok kezelésének céljait és eszközeit; |
| --- | --- |

a)

„adatkezelő”: az EKSZ vagy annak szervezeti egységei, beleértve az Európai Unió küldöttségeit, amelyek egyedül vagy másokkal együtt meghatározzák a személyes adatok kezelésének céljait és eszközeit;

| b) | „az adatkezelő képviselője”: az EKSZ vezetésének tagjai vagy szervezeti egységek vezetői, akik az a) pontban említett adatkezelőket felügyelik, és akik felelősek és elszámoltathatók a személyes adatok kezeléséért; |
| --- | --- |

b)

„az adatkezelő képviselője”: az EKSZ vezetésének tagjai vagy szervezeti egységek vezetői, akik az a) pontban említett adatkezelőket felügyelik, és akik felelősek és elszámoltathatók a személyes adatok kezeléséért;

| c) | „meghatalmazott adatkezelő”: az adatkezelő szervezeten belüli szolgálat vagy személyzet, amelynek feladata a személyesadat-kezelési tevékenység irányítása; |
| --- | --- |

c)

„meghatalmazott adatkezelő”: az adatkezelő szervezeten belüli szolgálat vagy személyzet, amelynek feladata a személyesadat-kezelési tevékenység irányítása;

| d) | „közös adatkezelők”: két vagy több szervezeti egység, amelyek együtt határozzák meg a személyes adatok kezelésének céljait és eszközeit, valamint az adatkezelők szerepét és feladatait, beleértve az érintett jogainak gyakorlásával kapcsolatos kötelezettségeiket, különösen akkor, ha az EKSZ más uniós intézményekkel, szervekkel és hivatalokkal vagy bármely más szervezettel közösen ellenőrzi az adatkezelést; |
| --- | --- |

d)

„közös adatkezelők”: két vagy több szervezeti egység, amelyek együtt határozzák meg a személyes adatok kezelésének céljait és eszközeit, valamint az adatkezelők szerepét és feladatait, beleértve az érintett jogainak gyakorlásával kapcsolatos kötelezettségeiket, különösen akkor, ha az EKSZ más uniós intézményekkel, szervekkel és hivatalokkal vagy bármely más szervezettel közösen ellenőrzi az adatkezelést;

| e) | „adatvédelmi tisztviselő”: az EKSZ-személyzet azon tagja, akit az EKSZ a rendelet 43. cikkének megfelelően kijelölt az adatkezelők támogatása, tájékoztatása és nekik történő tanácsadás céljából; |
| --- | --- |

e)

„adatvédelmi tisztviselő”: az EKSZ-személyzet azon tagja, akit az EKSZ a rendelet 43. cikkének megfelelően kijelölt az adatkezelők támogatása, tájékoztatása és nekik történő tanácsadás céljából;

| f) | „adatvédelmi koordinátor és kapcsolattartó”: a központban és az uniós küldöttségeken dolgozó, az adatkezelők adatvédelmi ügyekben történő támogatására kijelölt EKSZ-személyzet; |
| --- | --- |

f)

„adatvédelmi koordinátor és kapcsolattartó”: a központban és az uniós küldöttségeken dolgozó, az adatkezelők adatvédelmi ügyekben történő támogatására kijelölt EKSZ-személyzet;

| g) | „adatfeldolgozó”: az EKSZ-en belüli vagy kívüli olyan szervezet, amely az adatkezelő nevében személyes adatokat kezel. |
| --- | --- |

g)

„adatfeldolgozó”: az EKSZ-en belüli vagy kívüli olyan szervezet, amely az adatkezelő nevében személyes adatokat kezel.

| h) | „adatvédelmi értesítések”: értesítések, így például adatvédelmi nyilatkozatok, amelyekkel az adatkezelő a rendelet 15. és 16. cikkének megfelelően tájékoztatja az érintetteket. |
| --- | --- |

h)

„adatvédelmi értesítések”: értesítések, így például adatvédelmi nyilatkozatok, amelyekkel az adatkezelő a rendelet 15. és 16. cikkének megfelelően tájékoztatja az érintetteket.

| i) | „EKSZ-személyzet”: az EKSZ-ről szóló tanácsi határozat 6. cikk összhangban az EKSZ-nél dolgozó európai uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak, beleértve az uniós tagállamok diplomáciai szolgálatainak személyzetét, a kirendelt nemzeti szakértőket és a gyakornokokat. |
| --- | --- |

i)

„EKSZ-személyzet”: az EKSZ-ről szóló tanácsi határozat 6. cikk összhangban az EKSZ-nél dolgozó európai uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak, beleértve az uniós tagállamok diplomáciai szolgálatainak személyzetét, a kirendelt nemzeti szakértőket és a gyakornokokat.

2. SZAKASZ

AZ ADATVÉDELMI TISZTVISELŐ

AZ ADATVÉDELMI TISZTVISELŐ

3. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő kijelölése

(1)   Az EKSZ főtitkára a rendelet 43. cikkével összhangban kijelöli az adatvédelmi tisztviselőt, és regisztrálja őt az európai adatvédelmi biztosnál.

(2)   A rendelet 43. cikkének (3) bekezdésében található követelményeken túl az adatvédelmi tisztviselő kiválóan ismeri az EKSZ szervezeti egységeit, felépítését, információs rendszereit, igazgatási szabályait és eljárásait. A személyzeti szabályzat értelmében az adatvédelmi tisztviselő adatvédelmi szakismerettel és jó ítélőképességgel rendelkezik, továbbá képes pártatlan és tárgyilagos álláspontot képviselni.

(3)   Az adatvédelmi tisztviselő kijelölése öt évre szól, és megbízatása meghosszabbítható.

(4)   Az adatvédelmi tisztviselő kizárólag az Európai Adatvédelmi Biztos hozzájárulásával menthető fel megbízatásából, ha már nem felel meg a feladatának teljesítéséhez előírt feltételeknek.

(5)   Az adatvédelmi tisztviselő igazgatási szempontból a főtitkár alá tartozik.

(6)   Az adatvédelmi tisztviselő elérhetőségét közzé kell tenni az EKSZ intranetén és az EKSZ külső weboldalán, valamint közölni kell a európai adatvédelmi biztossal.

4. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő jogállása

(1)   Az adatvédelmi tisztviselő függetlenül, és az európai adatvédelmi biztossal együttműködve jár el. Az EKSZ nem ad utasításokat az adatvédelmi tisztviselőnek feladatai ellátásával kapcsolatban.

(2)   Az adatvédelmi tisztviselőt feladatainak ellátásával összefüggésben nem lehet felmenteni vagy szankcionálni.

(3)   Az adatvédelmi tisztviselőt tájékoztatni kell a rendelet és e határozat alkalmazásával kapcsolatos, külső felekkel való kapcsolatfelvételekről, különösen az európai adatvédelmi biztossal, valamint e az uniós intézményeken, szerveken és hivatalokon belüli adatvédelmi tisztviselői hálózat tagjaival való együttműködésről.

(4)   Az érintettek a személyes adataik kezelésével vagy a rendelet alapján őket megillető jogok gyakorlásával kapcsolatos bármely kérdésben felvethetik a kapcsolatot adatvédelmi tisztviselővel.

(5)   Az adatkezelő vagy képviselője, a személyzeti bizottság és a személyzet bármely tagja a rendelet értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos bármely kérdésben az adatvédelmi tisztviselőhöz fordulhat anélkül, hogy ehhez hivatalos csatornákat kellene igénybe vennie. Senki sem szenvedhet sérelmet amiatt, hogy felhívja az adatvédelmi tisztviselő figyelmét valamely kérdésre.

5. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő feladatai

Az adatvédelmi tisztviselő

| a) | véleményét kikérik a személyes adatok védelmével kapcsolatos valamennyi kérdésben; |
| --- | --- |

a)

véleményét kikérik a személyes adatok védelmével kapcsolatos valamennyi kérdésben;

| b) | iránymutatást nyújt és proaktívan tanácsot ad a személyesadat-kezelési tevékenységeket végző EKSZ-szervezetek és azok ilyen tevékenységet végző vállalkozói számára a rendelet és e határozat végrehajtásának módjáról, beleértve az adatvédelmi incidensek bejelentésével, a hatásvizsgálatokkal, és az európai adatvédelmi biztossal folytatott előzetes konzultáció szükségességével kapcsolatos konzultációt is; |
| --- | --- |

b)

iránymutatást nyújt és proaktívan tanácsot ad a személyesadat-kezelési tevékenységeket végző EKSZ-szervezetek és azok ilyen tevékenységet végző vállalkozói számára a rendelet és e határozat végrehajtásának módjáról, beleértve az adatvédelmi incidensek bejelentésével, a hatásvizsgálatokkal, és az európai adatvédelmi biztossal folytatott előzetes konzultáció szükségességével kapcsolatos konzultációt is;

| c) | rendszeresen kapcsolatot tart az adatkezelőkkel, hogy figyelemmel kísérje az adatvédelmi szabályoknak való megfelelést, és támogassa őket feladataik ellátása során, különösen hogy hozzájáruljon az adatvédelmi értesítések előkészítéséhez és közzétételéhez, valamint az érintettek kéréseinek megválaszolásához; |
| --- | --- |

c)

rendszeresen kapcsolatot tart az adatkezelőkkel, hogy figyelemmel kísérje az adatvédelmi szabályoknak való megfelelést, és támogassa őket feladataik ellátása során, különösen hogy hozzájáruljon az adatvédelmi értesítések előkészítéséhez és közzétételéhez, valamint az érintettek kéréseinek megválaszolásához;

| d) | rendszeres kapcsolatot tart fenn a EKSZ központjában és az uniós küldöttségeknél dolgozó adatvédelmi koordinátorokkal, és irányítja az EKSZ-en belül adatvédelmi koordinátori hálózatot; |
| --- | --- |

d)

rendszeres kapcsolatot tart fenn a EKSZ központjában és az uniós küldöttségeknél dolgozó adatvédelmi koordinátorokkal, és irányítja az EKSZ-en belül adatvédelmi koordinátori hálózatot;

| e) | fokozza az általános adatvédelmi tudatosságot, képzéseket és tájékoztatókat szervez; |
| --- | --- |

e)

fokozza az általános adatvédelmi tudatosságot, képzéseket és tájékoztatókat szervez;

| f) | együttműködik más uniós intézmények, szervek és hivatalok adatvédelmi tisztviselőivel, különösen a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok megosztása révén; |
| --- | --- |

f)

együttműködik más uniós intézmények, szervek és hivatalok adatvédelmi tisztviselőivel, különösen a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok megosztása révén;

| g) | a rendelet 31. cikkének megfelelően az adatkezelők által készített nyilvántartások alapján központi nyilvántartást vezet az EKSZ által végzett adatkezelési tevékenységekről, és nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a nyilvántartást; |
| --- | --- |

g)

a rendelet 31. cikkének megfelelően az adatkezelők által készített nyilvántartások alapján központi nyilvántartást vezet az EKSZ által végzett adatkezelési tevékenységekről, és nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a nyilvántartást;

| h) | az adatvédelemmel kapcsolatos valamennyi kérdésben közreműködik a főképviselő vagy az EKSZ nemzetközi szintű képviseletének ellátásában. |
| --- | --- |

h)

az adatvédelemmel kapcsolatos valamennyi kérdésben közreműködik a főképviselő vagy az EKSZ nemzetközi szintű képviseletének ellátásában.

6. cikk

Hatáskörök

Feladatainak ellátása során az adatvédelmi tisztviselő:

| a) | mindig hozzáféréssel rendelkezik az EKSZ szervezetei és vállalkozói által kezelt adatokhoz, továbbá valamennyi irodához, adatkezelési központhoz és adathordozóhoz; |
| --- | --- |

a)

mindig hozzáféréssel rendelkezik az EKSZ szervezetei és vállalkozói által kezelt adatokhoz, továbbá valamennyi irodához, adatkezelési központhoz és adathordozóhoz;

| b) | az adatvédelmi rendelkezések alkalmazásával kapcsolatos kérdésekben történő döntések meghozatala előtt véleményt nyilvánít a kinevezésre jogosult hatóság számára; |
| --- | --- |

b)

az adatvédelmi rendelkezések alkalmazásával kapcsolatos kérdésekben történő döntések meghozatala előtt véleményt nyilvánít a kinevezésre jogosult hatóság számára;

| c) | adminisztratív intézkedéseket javasolhat és általános ajánlásokat tehet a rendelet és e határozat megfelelő alkalmazására vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

adminisztratív intézkedéseket javasolhat és általános ajánlásokat tehet a rendelet és e határozat megfelelő alkalmazására vonatkozóan;

| d) | ajánlásokat tehet az adatvédelem gyakorlati javítására az EKSZ vezetése, személyzete és bármely érintett külső fél számára; |
| --- | --- |

d)

ajánlásokat tehet az adatvédelem gyakorlati javítására az EKSZ vezetése, személyzete és bármely érintett külső fél számára;

| e) | kivizsgálhatja az adatvédelmi kérdéseket, és a vizsgálatot kérő vagy a panaszt benyújtó személyen kívül az adatkezelőnek, és az EKSZ-vezetés bármely érintett tagjának beszámolhat a vizsgálat eredményéről; |
| --- | --- |

e)

kivizsgálhatja az adatvédelmi kérdéseket, és a vizsgálatot kérő vagy a panaszt benyújtó személyen kívül az adatkezelőnek, és az EKSZ-vezetés bármely érintett tagjának beszámolhat a vizsgálat eredményéről;

| f) | sablonokat és belső eljárásokat, utasításokat vagy szakpolitikákat dolgozhat ki annak érdekében, hogy iránymutatást adjon az adatkezelők és adatfeldolgozók számára; |
| --- | --- |

f)

sablonokat és belső eljárásokat, utasításokat vagy szakpolitikákat dolgozhat ki annak érdekében, hogy iránymutatást adjon az adatkezelők és adatfeldolgozók számára;

| g) | igénybe veheti külső szakértők – köztük informatikai szakemberek – szolgáltatásait; |
| --- | --- |

g)

igénybe veheti külső szakértők – köztük informatikai szakemberek – szolgáltatásait;

| h) | felhívhatja az EKSZ kinevezésre jogosult hatóságának figyelmét arra, hogy a személyzet valamely tagja elmulasztotta a rendelet és e határozat szerinti kötelezettségek teljesítését, és javasolhatja igazgatási vizsgálat megindítását; |
| --- | --- |

h)

felhívhatja az EKSZ kinevezésre jogosult hatóságának figyelmét arra, hogy a személyzet valamely tagja elmulasztotta a rendelet és e határozat szerinti kötelezettségek teljesítését, és javasolhatja igazgatási vizsgálat megindítását;

| i) | belső adatvédelmi iránymutatásokat (az adatvédelmi tisztviselő iránymutató feljegyzései) bocsáthat ki, amelyeket figyelembe kell venni a személyes adatok kezelése során. |
| --- | --- |

i)

belső adatvédelmi iránymutatásokat (az adatvédelmi tisztviselő iránymutató feljegyzései) bocsáthat ki, amelyeket figyelembe kell venni a személyes adatok kezelése során.

7. cikk

Források

(1)   Az adatvédelmi tisztviselő számára biztosítani kell az e határozat 5. cikkében említett feladatainak teljesítéséhez szükséges, megfelelő személyzetet és forrásokat.

(2)   Az EKSZ-személyzet minden tagja támogatja az adatvédelmi tisztviselőt az e határozat 5. cikkében említett feladatok végrehajtásában, mindenekelőtt az adatkezelők és adatfeldolgozók benyújtják az adatkezelési tevékenységekkel, a személyes adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatosan kért információkat, és választervezetket készítenek a hozzáférési, módosítási és törlési jogukkal élő érintettek azon kérdéseire, amelyek az adatvédelmi tisztviselőhöz érkeztek, azonban az adatkezelő felelősségi körébe tartozó adatkezelési tevékenységekre vonatkoznak.

(3)   Az adatvédelmi tisztviselőt szükség esetén helyettes vagy kisegítő adatvédelmi tisztviselő, valamint igazgatási személyzet és titkársági támogatás segítheti. Az adatvédelmi tisztviselő más EKSZ szervezeti egységeket vagy szerződéses szervezeteket és külső szakértőket is igénybe vehet.

(4)   Kijelölése esetén a helyettes vagy kisegítő adatvédelmi tisztviselő támogatja az adatvédelmi tisztviselőt feladatai ellátásában, és távolléte esetén képviselheti az adatvédelmi tisztviselőt. E határozat 4., 5. és 6. cikke a helyettes vagy kisegítő adatvédelmi tisztviselőre is vonatkozik.

(5)   Az adatvédelmi tisztviselő megfelelő helyiségekkel rendelkezik, ahol garantálni lehet az információk – köztük a személyes adatok – biztonságát és bizalmas kezelését, valamint biztosítani lehet az adatok és dokumentumok megfelelő tárolását és archiválását.

(6)   Az adatvédelmi tisztviselőnek olyan elektronikus eszköz áll a rendelkezésére, amely képes i. a rendelet 31. cikkének megfelelően kezelni a személyesadat-kezelési tevékenységek nyilvántartásait, és ii. tárolni az adatvédelmi értesítéseket, az adatvédelmi incidensekre vonatkozó bejelentéseket, az adatvédelmi hatásvizsgálatokat, az érintettek kéréseit és az adattovábbítások nyilvántartását.

(7)   Az EKSZ támogatja az adatvédelmi tisztviselőt szakértői tudásának fenntartásában és bővítésében azáltal, hogy elősegíti az intézményközi vagy külső képzéseken, az adatvédelemmel kapcsolatos konferenciákon vagy rendezvényeken, valamint az európai adatvédelmi biztos és az uniós intézmények, szervek és hivatalok adatvédelmi tisztviselői hálózata által szervezett találkozókon és képzéseken való részvételt.

3. SZAKASZ

AZ ADATVÉDELEMMEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOKBAN RÉSZT VEVŐ SZEREPLŐK

AZ ADATVÉDELEMMEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOKBAN RÉSZT VEVŐ SZEREPLŐK

8. cikk

Adatkezelők és adatfeldolgozók

(1)   A meghatalmazott adatkezelők, az adatkezelők és az adatfeldolgozók képviselői felelősek annak az adatkezelő nevében történő biztosításáért, hogy az ellenőrzésük alatt álló valamennyi adatfelkezelési tevékenység megfeleljen a rendeletnek, különösen annak 26. cikkének, valamint e határozat rendelkezéseinek. Szükség esetén a rendelet 29. cikkének megfelelően felhatalmazhatják a felelősségük alatt dolgozó EKSZ-személyzetet vagy szerződéses szervezeteket az adatkezelési feladatok ellátására.

(2)   Az adatkezelők különösképpen:

| a) | elszámoltathatók, biztosítják és igazolják, hogy az adatkezelésre a rendeletnek és e határozatnak megfelelően kerül sor; |
| --- | --- |

a)

elszámoltathatók, biztosítják és igazolják, hogy az adatkezelésre a rendeletnek és e határozatnak megfelelően kerül sor;

| b) | regisztrálják az adatkezelési tevékenységeket és a meglévő adatkezelési tevékenység bármely lényeges változását; |
| --- | --- |

b)

regisztrálják az adatkezelési tevékenységeket és a meglévő adatkezelési tevékenység bármely lényeges változását;

| c) | gondoskodnak arról, hogy – a rendelet 15. és 16. cikkével összhangban – tájékoztassák az érintetteket adataik kezeléséről azáltal, hogy rendelkezésre bocsátják adatvédelmi értesítéseket; |
| --- | --- |

c)

gondoskodnak arról, hogy – a rendelet 15. és 16. cikkével összhangban – tájékoztassák az érintetteket adataik kezeléséről azáltal, hogy rendelkezésre bocsátják adatvédelmi értesítéseket;

| d) | együttműködnek az adatvédelmi tisztviselővel és az európai adatvédelmi biztossal, különösen oly módon, hogy a kérelem keltétől számított 14 naptári napon belül válaszolnak a azok kéréseire; |
| --- | --- |

d)

együttműködnek az adatvédelmi tisztviselővel és az európai adatvédelmi biztossal, különösen oly módon, hogy a kérelem keltétől számított 14 naptári napon belül válaszolnak a azok kéréseire;

| e) | tájékoztatják az adatvédelmi tisztviselőt, ha az adatkezelő nevében vállalkozó a személyes adatok kezelését; |
| --- | --- |

e)

tájékoztatják az adatvédelmi tisztviselőt, ha az adatkezelő nevében vállalkozó a személyes adatok kezelését;

| f) | adatvédelmi koordinátort neveznek ki, aki támogatják őket feladataik ellátásában, és tájékoztatják az adatvédelmi tisztviselőt az adatvédelmi koordinátor személyében vagy funkciójában bekövetkezett változásokról; |
| --- | --- |

f)

adatvédelmi koordinátort neveznek ki, aki támogatják őket feladataik ellátásában, és tájékoztatják az adatvédelmi tisztviselőt az adatvédelmi koordinátor személyében vagy funkciójában bekövetkezett változásokról;

| g) | konzultációt folytatnak az adatvédelmi tisztviselővel arról, hogy az adatkezelési tevékenységek megfelelnek-e a rendeletnek és e határozatnak. Konzultációt folytathatnak az adatvédelmi tisztviselővel vagy más szakértőkkel az adatkezelési tevékenységek bizalmas jellegével, hozzáférhetőségével, sértetlenségével, és a rendelet 33. cikke szerinti biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos kérdésekben; |
| --- | --- |

g)

konzultációt folytatnak az adatvédelmi tisztviselővel arról, hogy az adatkezelési tevékenységek megfelelnek-e a rendeletnek és e határozatnak. Konzultációt folytathatnak az adatvédelmi tisztviselővel vagy más szakértőkkel az adatkezelési tevékenységek bizalmas jellegével, hozzáférhetőségével, sértetlenségével, és a rendelet 33. cikke szerinti biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos kérdésekben;

(3)   Az adatkezelők a rendelet rendelkezéseinek megfelelően az EKSZ más szervezeti egységeit vagy szerződéses szervezeteket alkalmazhatnak adatfeldolgozóként mindaddig, amíg nyilvántartásukban feltüntetik az adatfeldolgozók személyét, meghatározzák a rájuk ruházott feladatokat és a meghozott biztonsági intézkedéseket.

(4)   Az adatkezelő biztosítja, hogy az adatvédelmi tisztviselőt haladéktalanul tájékoztassák:

| a) | minden olyan kérdésről, amelynek adatvédelmi vonatkozásai vannak vagy lehetnek; |
| --- | --- |

a)

minden olyan kérdésről, amelynek adatvédelmi vonatkozásai vannak vagy lehetnek;

| b) | a rendelet alkalmazásával kapcsolatos EKSZ vezetői közleményekről és határozatokról, különösen az európai adatvédelmi biztossal való kapcsolattartásról. |
| --- | --- |

b)

a rendelet alkalmazásával kapcsolatos EKSZ vezetői közleményekről és határozatokról, különösen az európai adatvédelmi biztossal való kapcsolattartásról.

9. cikk

Adatvédelmi koordinátor és kapcsolattartó

(1)   Méretüktől és a kezelt személyes adatok típusától függően az EKSZ szervezeti egységei adatvédelmi koordinátorral rendelkeznek, aki adatvédelmi kapcsolattartási pontként jár el. Az EKSZ központ mindegyik ügyvezető igazgatósága és igazgatósága és minden uniós küldöttség adatvédelmi koordinátort vagy adatvédelmi kapcsolattartót jelöl ki. Minden olyan szervezeti egység, amely rendszeresen nagy mennyiségű és magas kockázatot jelentő személyes adatot, különleges kategóriájú adatot vagy érzékeny személyes adatot kezel, szintén saját adatvédelmi koordinátort jelöl ki. Az adatvédelmi koordinátori feladatkörrel olyan beosztású személyt bíznak meg, aki áttekintéssel rendelkezik a szervezet tevékenységeiről.

(2)   Az adatvédelmi koordinátor rendelkezik a szükséges készségekkel és ismeretekkel az adatvédelem terén. Az adatvédelmi koordinátorok adatvédelmi bevezető képzésben részesülnek, és részt vehetnek az adatvédelmi koordinátori hálózat tájékoztató ülésein.

(3)   Az adatvédelmi koordinátor:

| a) | az adatvédelmi tisztviselő feladatkörének sérelme nélkül segíti az adatkezelőket kötelezettségeik teljesítésében; |
| --- | --- |

a)

az adatvédelmi tisztviselő feladatkörének sérelme nélkül segíti az adatkezelőket kötelezettségeik teljesítésében;

| b) | elősegíti az adatvédelmi tisztviselő és az adatkezelők közötti kommunikációt. |
| --- | --- |

b)

elősegíti az adatvédelmi tisztviselő és az adatkezelők közötti kommunikációt.

| c) | adatvédelmi ügyekben kapcsolattartási pontként jár el a szervezeti egységén belül, és kapcsolatot tart fenn az adatvédelmi tisztviselővel; |
| --- | --- |

c)

adatvédelmi ügyekben kapcsolattartási pontként jár el a szervezeti egységén belül, és kapcsolatot tart fenn az adatvédelmi tisztviselővel;

| d) | tájékoztatja és támogatja kollégáit a személyes adatok kezelésével kapcsolatos kérdésekben; |
| --- | --- |

d)

tájékoztatja és támogatja kollégáit a személyes adatok kezelésével kapcsolatos kérdésekben;

| e) | továbbítja a személyzetnek a tudatosságerősítő rendezvényekkel és képzésekkel kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

e)

továbbítja a személyzetnek a tudatosságerősítő rendezvényekkel és képzésekkel kapcsolatos információkat;

| f) | együttműködik az adatvédelmi tisztviselővel a személyes adatok kezelésével kapcsolatos meglévő és új tevékenységek nyilvántartásának létrehozása és frissítése érdekében; |
| --- | --- |

f)

együttműködik az adatvédelmi tisztviselővel a személyes adatok kezelésével kapcsolatos meglévő és új tevékenységek nyilvántartásának létrehozása és frissítése érdekében;

| g) | kapcsolatot tart az adatvédelmi tisztviselővel és értesítést ad számára a szolgálatán belül kezelt személyes adatok tekintetében; |
| --- | --- |

g)

kapcsolatot tart az adatvédelmi tisztviselővel és értesítést ad számára a szolgálatán belül kezelt személyes adatok tekintetében;

| h) | közreműködik az érintett meghatalmazott adatkezelők és adatfeldolgozók azonosításában; |
| --- | --- |

h)

közreműködik az érintett meghatalmazott adatkezelők és adatfeldolgozók azonosításában;

| i) | nyilvántartásokat dolgoz ki a szakterületén; |
| --- | --- |

i)

nyilvántartásokat dolgoz ki a szakterületén;

| j) | támogatja az adatkezelőket a nyilvántartások létrehozásában és felülvizsgálatában, és az adatvédelmi értesítések elkészítésében; |
| --- | --- |

j)

támogatja az adatkezelőket a nyilvántartások létrehozásában és felülvizsgálatában, és az adatvédelmi értesítések elkészítésében;

| k) | hogy elősegítse a megfelelési ellenőrzéseket és hatásvizsgálatokat; |
| --- | --- |

k)

hogy elősegítse a megfelelési ellenőrzéseket és hatásvizsgálatokat;

| l) | gondoskodik a vonatkozó adatvédelmi értesítések közzétételéről és azoknak a szervezeti egysége általi helyes alkalmazásáról; |
| --- | --- |

l)

gondoskodik a vonatkozó adatvédelmi értesítések közzétételéről és azoknak a szervezeti egysége általi helyes alkalmazásáról;

| m) | értesíti az adatvédelmi tisztviselőt az esetleges adatvédelmi incidensekről; |
| --- | --- |

m)

értesíti az adatvédelmi tisztviselőt az esetleges adatvédelmi incidensekről;

| n) | az adatvédelmi tisztviselővel együttműködve elkészíti a jogaikat gyakorló érintettek kéréseire adott válaszokat, kezeli a szervezeti egységének adatkezelési tevékenységeivel kapcsolatos kérdésekkel összefüggő panaszokat és kérdéseket. |
| --- | --- |

n)

az adatvédelmi tisztviselővel együttműködve elkészíti a jogaikat gyakorló érintettek kéréseire adott válaszokat, kezeli a szervezeti egységének adatkezelési tevékenységeivel kapcsolatos kérdésekkel összefüggő panaszokat és kérdéseket.

(4)   Az adatvédelmi koordinátor jogosult megkapni a személyesadat-kezelési tevékenységek azonosításához szükséges információkat és szervezeti egysége nevében konzultációt folytatni az adatvédelmi tisztviselővel. Ez nem foglalja magában az adatkezelő felelőssége mellett kezelt személyes adatokhoz való hozzáférés jogát.

10. cikk

Kinevezésre jogosult hatóság

A kinevezésre jogosult hatóság konzultációt folytat az adatvédelmi tisztviselővel a személyzeti szabályzat 90. cikke szerinti, a rendelet alkalmazásával kapcsolatban bármely kérelemről vagy panaszról.

11. cikk

Az EKSZ-személyzet

(1)   A EKSZ-személyzet minden tagja alkalmazza a személyes adatok kezelésére a rendelet 33., 34. és 35. cikkében foglalt titoktartási és biztonsági szabályokat. Az EKSZ-személyzet egyetlen, személyes adatokhoz hozzáféréssel rendelkező tagja sem kezeli az adatokat az adatkezelőktől kapott utasításoktól eltérő módon.

(2)   Az EKSZ-személyzet minden tagja jelzi a közvetlen felettese számára, ha személyes adatokat kell kezelnie annak érdekében, hogy az adatkezelők dokumentálhassák az adatkezelést az adatvédelmi nyilvántartásaikban, és elkészíthessék a szükséges adatvédelmi értesítéseket.

(3)   Az EKSZ-személyzet bármely tagja benyújthat kérelmet vagy felvethet valamely – akár egy állítólagos adatvédelmi incidenssel kapcsolatos – aggályt az adatvédelmi tisztviselő számára, vagy panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztosnál a rendelet vagy e határozat állítólagos megsértésével kapcsolatban, anélkül, hogy erről a feletteseit tájékoztatni kellene.

(4)   Ha a személyzet bármely tagja úgy véli, hogy valamely harmadik ország, terület, vagy egy harmadik országon belüli terület, illetve egy vagy több meghatározott ágazat, vagy nemzetközi szervezet az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 45. cikkének (3) bekezdése, vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), 36. cikkének (3) bekezdése értelmében nem biztosít megfelelő szintű védelmet, értesíti erről az adatvédelmi tisztviselőt.

4. SZAKASZ

INTÉZKEDÉSEK ÉS ELJÁRÁSOK

INTÉZKEDÉSEK ÉS ELJÁRÁSOK

12. cikk

Biztonsági intézkedések, valamint beépített és alapértelmezett adatvédelem

(1)   Az adatvédelmi incidensek, az adatok kiszivárogtatásának vagy jogosulatlan közlésének elkerülésére irányuló biztosítékok, technikai és szervezési intézkedések kiterjednek a következőkre:

| a) | a szerepek, feladatok és eljárási lépések megfelelő meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a szerepek, feladatok és eljárási lépések megfelelő meghatározása;

| b) | biztonságos elektronikus környezet, amely az alkalmazott informatikai alkalmazásokban beépített biztonsági intézkedésekkel megakadályozza az elektronikus adatokhoz való jogosulatlan vagy véletlen hozzáférést vagy azok illetéktelen személyek számára történő továbbítását; |
| --- | --- |

b)

biztonságos elektronikus környezet, amely az alkalmazott informatikai alkalmazásokban beépített biztonsági intézkedésekkel megakadályozza az elektronikus adatokhoz való jogosulatlan vagy véletlen hozzáférést vagy azok illetéktelen személyek számára történő továbbítását;

| c) | a papíralapú dokumentumok biztonságos kezelése és tárolása; |
| --- | --- |

c)

a papíralapú dokumentumok biztonságos kezelése és tárolása;

| d) | elektronikus és fizikai hozzáférés kizárólag az egyénileg engedélyezendő hozzáférési jogosultságokkal rendelkező, felhatalmazott személyzet számára; |
| --- | --- |

d)

elektronikus és fizikai hozzáférés kizárólag az egyénileg engedélyezendő hozzáférési jogosultságokkal rendelkező, felhatalmazott személyzet számára;

(2)   Az adatkezelési tevékenységek kialakítása előtt az adatkezelők megvalósítják a rendelet 27. cikkében említett beépített és alapértelmezett adatvédelmet. A beépített és alapértelmezett adatvédelem megvalósítása érdekében az adatkezelő konzultációt folytathat az adatvédelmi tisztviselővel és más érintett szervezeti egységekkel, például az informatikai és informatikai biztonsági szolgálattal.

13. cikk

Az adatvédelmi incidensek bejelentése

Az adatkezelő vagy adatfeldolgozó bármely incidens, különösen a továbbított, tárolt vagy más módon kezelt személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítésével, elvesztésével, megváltoztatásával, jogosulatlan nyilvánosságra hozatalával vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáféréssel járó biztonsági sérelem (a továbbiakban: a személyes adatok megsértése) esetén azonnal értesíti az adatvédelmi tisztviselőt, 72 órán belül pedig az európai adatvédelmi biztost, és megfelelően dokumentálja az incidenst.

14. cikk

A kérelmeknek és panaszoknak az adatvédelmi tisztviselő általi kivizsgálása és kezelése

(1)   Az adatvédelmi tisztviselő hivatalból vagy kérelemre vizsgálatot indíthat a rendelet szerinti kötelezettségek állítólagos megsértésével kapcsolatosan. A kérelmet írásban kell az adatvédelmi tisztviselőhöz intézni.

(2)   Az adatvédelmi tisztviselő az ügyre vonatkozó írásbeli nyilatkozatot kérhet a vonatkozó adatkezelési tevékenységért felelős adatkezelőtől. Az adatkezelő az e kérelem beérkezésétől számított 14 naptári napon belül megküldi válaszát az adatvédelmi tisztviselőnek. Az adatvédelmi tisztviselő kiegészítő információkhoz, dokumentumokhoz, adathordozókhoz, adatközpontokhoz, helyiségekhez és rendszerekhez való hozzáférést kérhet az EKSZ egyéb szervezeti egységeitől, különösen az informatikai szervezeti egységtől, a biztonsági igazgatóságtól, valamint az igazgatási vizsgálatokkal és fegyelmi eljárásokkal foglalkozó főigazgatóságtól. Az adatvédelmi tisztviselő 14 naptári napon belül megkapja a tájékoztatást vagy véleményt.

(3)   Nyilvánvalóan megalapozatlan, visszaélésszerű és túlzott mértékű kérelmek esetében, különösen, ha ugyanaz az érintett ismétlődő kérelmeket nyújtott be, az adatvédelmi tisztviselő a rendelet 14. cikke alapján megtagadhatja az intézkedést. A kérelmezőt erről megfelelően tájékoztatni kell.

5. SZAKASZ

AZ ÉRINTETTEK JOGAINAK GYAKORIÁSÁVAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

AZ ÉRINTETTEK JOGAINAK GYAKORIÁSÁVAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

15. cikk

Általános rendelkezések

(1)   Az érintettek a rendelet 14–24. cikke szerinti jogaik gyakorlása céljából kapcsolatba léphetnek az adatkezelővel vagy az adatvédelmi tisztviselővel.

(2)   Az érintettek jogainak gyakorlására vonatkozó kérelmeket írásban kell benyújtani. Szükség esetén az adatvédelmi tisztviselő segít az érintettnek az érintett adatkezelő beazonosításában. Az adatvédelmi tisztviselő továbbítja a kapott kérelmeket az érintett adatkezelőhöz, aki konzultációt folytathat az adatvédelmi tisztviselővel.

(3)   Az adatkezelők kezelik a kérelmet, és közvetlenül válaszolnak az érintettnek.

16. cikk

Az érintett jogainak gyakorlására irányuló kérelmek kezelése

(1)   Az adatkezelők a kérelem alapján csak azt követően járnak el, hogy ellenőrizték a kérelmező személyazonosságát vagy – az érintett képviselőjének kérése esetén – benyújtották az érintett meghatalmazását.

(2)   Az adatkezelési tevékenységért felelős adatkezelő a kérelemnek az EKSZ általi kézhezvételét követő 14 naptári napon belül átvételi elismervényt küld a kérelmező részére. Ellenkező rendelkezés hiányában az adatkezelő a kérelem iktatásától számított 1 hónapon belül válaszol a kérelemre. Az adatkezelő kedvező választ ad a kérelemre, vagy írásban közli a teljes vagy részleges elutasítás okait. A rendelet 14. cikke (3) bekezdésének megfelelően, figyelembe véve a kérelem összetettségét és a kérelmek számát, a válaszadási határidő további 2 hónappal meghosszabbítható.

(3)   Az érdekelt kérelme elutasítható, ha

| a) | a kérelem nem indokolt; |
| --- | --- |

a)

a kérelem nem indokolt;

| b) | a rendeletben megállapított valamely kivétel alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

a rendeletben megállapított valamely kivétel alkalmazandó;

| c) | a rendelet 25. cikk alapján elfogadott belső szabályokkal (5) összhangban valamely korlátozás alkalmazandó. |
| --- | --- |

c)

a rendelet 25. cikk alapján elfogadott belső szabályokkal (5) összhangban valamely korlátozás alkalmazandó.

(4)   Nyilvánvalóan megalapozatlan, visszaélésszerű és túlzott mértékű kérelmek esetében, különösen, ha ugyanaz az érintett ismétlődő kérelmeket nyújtott be, az adatkezelő az adatvédelmi tisztviselővel folytatott konzultációt követően a rendelet 14. cikke alapján megtagadhatja az intézkedést. A kérelmezőt erről megfelelően tájékoztatni kell.

17. cikk

Kivételek és korlátozások

A rendelet 25. cikke alapján elfogadott belső szabályokkal összhangban álló korlátozások és a rendelet 15–19. és 21–24. cikkében megállapított kivételek kizárólag az adatvédelmi tisztviselővel folytatott konzultációt követően alkalmazhatók.

6. SZAKASZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

18. cikk

Az e határozattal kapcsolatos kommunikáció

(1)   A rendelet 41. cikkének megfelelően az európai adatvédelmi biztost tájékoztatni kell erről a határozatról.

(2)   Ezt a határozatot a megfelelő eszközök – különösen az EKSZ belső honlapján történő közzététel – révén az EKSZ-személyzet rendelkezésére kell bocsátani.

19. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az adatvédelemre vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 8-i PROC HR (2011) 016 uniós külügyi és biztonságpolitikai főképviselői határozatot hatályát veszti.

20. cikk

Hatály

Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 1-jén.

Federica MOGHERINI

főképviselő

---

(1)  HL L 201., 2010.8.3., 30. o.

1

(2)  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

4

(5)  Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének határozata a személyes adatoknak az Európai Külügyi Szolgálat működése keretében történő kezelésével kapcsolatban az érintetteket megillető egyes jogok korlátozására vonatkozó belső szabályokról (ADMIN(2019) 10).

5

---

| 31.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 370/18 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 370/18

---

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének határozata

(2019. október1.)

a személyes adatoknak az Európai Külügyi Szolgálat működése keretében történő kezelésével kapcsolatban az érintetteket megillető egyes jogok korlátozására vonatkozó belső szabályokról

(2019/C 370/06)

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai FŐKÉPVISELŐJE,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló, 2010. július 26-i 2010/427/EU tanácsi határozatra (1),

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. október 23-i (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban (EU) 2018/1725 rendelet) és különösen annak 25. cikkére,

tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az (EU) 2018/1725 rendelet 41. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2019. június 28-án adott véleményére,

mivel:

| (1) | Az Európai Külügyi Szolgálat (a továbbiakban: EKSZ) a 2010/427/EU határozatnak megfelelően végzi tevékenységét. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Külügyi Szolgálat (a továbbiakban: EKSZ) a 2010/427/EU határozatnak megfelelően végzi tevékenységét.

| (2) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Külügyi Szolgálat belső szabályai korlátozhatják a 14–21., a 35. és a 36. cikk alkalmazását, továbbá – a 14–21. cikkben meghatározott jogokat és kötelezettségeket illető rendelkezései tekintetében – az (EU) 2018/1725 4. cikkének alkalmazását, amennyiben nem a Szerződések alapján elfogadott jogi aktusokon alapulnak ezek a korlátozások. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Külügyi Szolgálat belső szabályai korlátozhatják a 14–21., a 35. és a 36. cikk alkalmazását, továbbá – a 14–21. cikkben meghatározott jogokat és kötelezettségeket illető rendelkezései tekintetében – az (EU) 2018/1725 4. cikkének alkalmazását, amennyiben nem a Szerződések alapján elfogadott jogi aktusokon alapulnak ezek a korlátozások.

| (3) | Ezek a belső szabályok – beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának vizsgálatára vonatkozó rendelkezéseket is – nem alkalmazhatók, amennyiben a Szerződések alapján elfogadott valamely jogi aktus korlátozza az érintettek jogait. |
| --- | --- |

(3)

Ezek a belső szabályok – beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának vizsgálatára vonatkozó rendelkezéseket is – nem alkalmazhatók, amennyiben a Szerződések alapján elfogadott valamely jogi aktus korlátozza az érintettek jogait.

| (4) | Amennyiben az EKSZ az érintettek (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogaira tekintettel végzi feladatait, vizsgálnia kell, hogy alkalmazandó-e az említett rendeletben meghatározott valamely mentesség. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben az EKSZ az érintettek (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogaira tekintettel végzi feladatait, vizsgálnia kell, hogy alkalmazandó-e az említett rendeletben meghatározott valamely mentesség.

| (5) | E korlátozások az érintettek különböző jogaira vonatkozhatnak, ideértve az érintettek tájékoztatását, a hozzáféréshez, helyesbítéshez, a törléshez, az adatkezelés korlátozásához, az adatvédelmi incidensnek vagy a hírközlés bizalmas jellegének az érintettel való közléséhez fűződő jogot. |
| --- | --- |

(5)

E korlátozások az érintettek különböző jogaira vonatkozhatnak, ideértve az érintettek tájékoztatását, a hozzáféréshez, helyesbítéshez, a törléshez, az adatkezelés korlátozásához, az adatvédelmi incidensnek vagy a hírközlés bizalmas jellegének az érintettel való közléséhez fűződő jogot.

| (6) | Az EKSZ a szervezeti és működési keretén belül olyan személyes adatokat érintő tevékenységeket végez, amelyek esetében egy demokratikus társadalomban szükséges és arányos lehet az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (1) bekezdése szerinti korlátozást alkalmazni a jogos érdek védelméhez, tiszteletben tartva ugyanakkor az érintettek alapvető jogainak és szabadságainak lényeges tartalmát. |
| --- | --- |

(6)

Az EKSZ a szervezeti és működési keretén belül olyan személyes adatokat érintő tevékenységeket végez, amelyek esetében egy demokratikus társadalomban szükséges és arányos lehet az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (1) bekezdése szerinti korlátozást alkalmazni a jogos érdek védelméhez, tiszteletben tartva ugyanakkor az érintettek alapvető jogainak és szabadságainak lényeges tartalmát.

| (7) | E korlátozások a személyes adatok különböző kategóriáira vonatkozhatnak, beleértve a tényszerű adatokat és az értékelési adatokat. |
| --- | --- |

(7)

E korlátozások a személyes adatok különböző kategóriáira vonatkozhatnak, beleértve a tényszerű adatokat és az értékelési adatokat.

| (8) | Az értékelések, észrevételek és vélemények az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének (1) bekezdése értelmében vett személyes adatoknak tekinthetők. E különleges adminisztratív eljárások keretében előirányozzák különösen a személyzeti kiválasztási és értékelési eljárások során, valamint az Orvosi Rendelő, a Közvetítői Szolgálat, és az uniós küldöttségek és irodák belső ellenőrzési és felügyeleti szolgálatainak tevékenységeivel összefüggésben tett ilyen értékelésekkel, észrevételekkel és véleményekkel kapcsolatos hozzáférés, helyesbítés és törlés korlátozását. |
| --- | --- |

(8)

Az értékelések, észrevételek és vélemények az (EU) 2018/1725 rendelet 3. cikkének (1) bekezdése értelmében vett személyes adatoknak tekinthetők. E különleges adminisztratív eljárások keretében előirányozzák különösen a személyzeti kiválasztási és értékelési eljárások során, valamint az Orvosi Rendelő, a Közvetítői Szolgálat, és az uniós küldöttségek és irodák belső ellenőrzési és felügyeleti szolgálatainak tevékenységeivel összefüggésben tett ilyen értékelésekkel, észrevételekkel és véleményekkel kapcsolatos hozzáférés, helyesbítés és törlés korlátozását.

| (9) | Az egyéb érintettek jogainak védelme, valamint az egyenlő bánásmód és a tanácskozások titkosságának tiszteletben tartása érdekében a kiválasztási és felvételi eljárások, a személyzeti értékelési és a közbeszerzési eljárások tekintetében a hozzáféréshez, a helyesbítéshez, a törléshez és a korlátozáshoz való jog a vonatkozó eljárásban előírt bizonyos időpontokban gyakorolható. |
| --- | --- |

(9)

Az egyéb érintettek jogainak védelme, valamint az egyenlő bánásmód és a tanácskozások titkosságának tiszteletben tartása érdekében a kiválasztási és felvételi eljárások, a személyzeti értékelési és a közbeszerzési eljárások tekintetében a hozzáféréshez, a helyesbítéshez, a törléshez és a korlátozáshoz való jog a vonatkozó eljárásban előírt bizonyos időpontokban gyakorolható.

| (10) | Az érintettek saját észrevételeiknek vagy általuk választott orvos jelentésének benyújtásával gyakorolhatják az EKSZ orvos tisztviselői és tanácsadói által adott értékelések vagy vélemények helyesbítéséhez való jogot. |
| --- | --- |

(10)

Az érintettek saját észrevételeiknek vagy általuk választott orvos jelentésének benyújtásával gyakorolhatják az EKSZ orvos tisztviselői és tanácsadói által adott értékelések vagy vélemények helyesbítéséhez való jogot.

| (11) | A kiválasztási és felvételi eljárás tekintetében nincs mód a vizsgabizottság véleményének vagy értékelésének módosítására. Ez a jog a vizsgabizottság határozatának megfellebbezésével gyakorolható. A vizsgabizottság egyes tagjainak értékelései és a vizsgabizottság belső megbeszélései a tanácskozások titkosságának hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(11)

A kiválasztási és felvételi eljárás tekintetében nincs mód a vizsgabizottság véleményének vagy értékelésének módosítására. Ez a jog a vizsgabizottság határozatának megfellebbezésével gyakorolható. A vizsgabizottság egyes tagjainak értékelései és a vizsgabizottság belső megbeszélései a tanácskozások titkosságának hatálya alá tartoznak.

| (12) | A személyzeti értékelések, így az értékelési eljárások tekintetében nincs mód az értékelési eljárásban részt vevő különböző szereplők véleményének vagy értékelésének módosítására. Az érintettek az észrevételeik benyújtásával vagy a személyzeti értékelési eljárásban előirányozottak szerinti fellebbezés révén gyakorolhatják a helyesbítéshez való jogot. |
| --- | --- |

(12)

A személyzeti értékelések, így az értékelési eljárások tekintetében nincs mód az értékelési eljárásban részt vevő különböző szereplők véleményének vagy értékelésének módosítására. Az érintettek az észrevételeik benyújtásával vagy a személyzeti értékelési eljárásban előirányozottak szerinti fellebbezés révén gyakorolhatják a helyesbítéshez való jogot.

| (13) | A személyes adatokkal kapcsolatos jogokra és kötelezettségekre vonatkozó korlátozásokat eseti alapon kell alkalmazni, és nem tarthatók fenn tovább a korlátozás céljának eléréséhez szükséges időnél. |
| --- | --- |

(13)

A személyes adatokkal kapcsolatos jogokra és kötelezettségekre vonatkozó korlátozásokat eseti alapon kell alkalmazni, és nem tarthatók fenn tovább a korlátozás céljának eléréséhez szükséges időnél.

| (14) | Az EKSZ elkötelezett amellett, hogy a lehető legnagyobb mértékben tiszteletben tartsa az érintettek alapvető jogait, különösen az (EU) 2018/1725 rendeletben meghatározott, tájékoztatáshoz, hozzáféréshez és helyesbítéshez, valamint törléshez való jogot, az adatkezelés korlátozásához való jogot, az adatvédelmi incidensnek vagy a hírközlés bizalmas jellegének az érintettel való közléséhez fűződő jogot. Az EKSZ azonban tevékenységének, valamint mások alapvető jogainak és szabadságainak védelme céljából kénytelen lehet korlátozni a jogokat és kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(14)

Az EKSZ elkötelezett amellett, hogy a lehető legnagyobb mértékben tiszteletben tartsa az érintettek alapvető jogait, különösen az (EU) 2018/1725 rendeletben meghatározott, tájékoztatáshoz, hozzáféréshez és helyesbítéshez, valamint törléshez való jogot, az adatkezelés korlátozásához való jogot, az adatvédelmi incidensnek vagy a hírközlés bizalmas jellegének az érintettel való közléséhez fűződő jogot. Az EKSZ azonban tevékenységének, valamint mások alapvető jogainak és szabadságainak védelme céljából kénytelen lehet korlátozni a jogokat és kötelezettségeket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Az (EU) 2018/1725 rendelet (a továbbiakban: a rendelet) 25. cikkével összhangban e határozat szabályokat állapít meg azon feltételek tekintetében, amelyek alapján az EKSZ a (2) bekezdésben említett tevékenységei keretében korlátozhatja a rendelet 14–21. cikke, 35. cikke és 36. cikke szerinti jogokat és kötelezettségeket, valamint a rendelet 4. cikkének alkalmazását, amennyiben annak rendelkezései érintik az említett 14–21. cikkben előírt jogokat és kötelezettségeket.

(2)   Ez a határozat az EKSZ alábbi tevékenységek céljából történő személyesadat-kezelésére vonatkozik:

| i. | belső vizsgálatok, ideértve a biztonsági ellenőrzéseket, igazgatási – többek között a zaklatásra vagy bejelentett szabálytalanságokra vonatkozó – vizsgálatokat, fegyelmi és felfüggesztési eljárások; |
| --- | --- |

i.

belső vizsgálatok, ideértve a biztonsági ellenőrzéseket, igazgatási – többek között a zaklatásra vagy bejelentett szabálytalanságokra vonatkozó – vizsgálatokat, fegyelmi és felfüggesztési eljárások;

| ii. | ügyek bejelentése a Bizottság Vizsgálati és Fegyelmi Hivatala (IDOC) és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) számára, és e hivatalok elé utalása; |
| --- | --- |

ii.

ügyek bejelentése a Bizottság Vizsgálati és Fegyelmi Hivatala (IDOC) és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) számára, és e hivatalok elé utalása;

| iii. | kiberbiztonsági incidensekkel vagy az informatikai rendszerekkel való visszaélésekkel kapcsolatos biztonsági elemzések, beleértve a CERT-EU külső bevonását is, a belső biztonság videokamerás megfigyeléssel, a hozzáférés ellenőrzésével és a vizsgálati célokkal történő biztosítását, a kommunikációs és információs rendszerek biztosítását és műszaki biztonsági ellenintézkedések végrehajtását; |
| --- | --- |

iii.

kiberbiztonsági incidensekkel vagy az informatikai rendszerekkel való visszaélésekkel kapcsolatos biztonsági elemzések, beleértve a CERT-EU külső bevonását is, a belső biztonság videokamerás megfigyeléssel, a hozzáférés ellenőrzésével és a vizsgálati célokkal történő biztosítását, a kommunikációs és információs rendszerek biztosítását és műszaki biztonsági ellenintézkedések végrehajtását;

| iv. | az EKSZ adatvédelmi tisztviselőjének feladataihoz közvetlenül kapcsolódó ügyek kivizsgálása; |
| --- | --- |

iv.

az EKSZ adatvédelmi tisztviselőjének feladataihoz közvetlenül kapcsolódó ügyek kivizsgálása;

| v. | belső ellenőrzések; |
| --- | --- |

v.

belső ellenőrzések;

| vi. | vizsgálatok az Európai Unió küldöttségeinél és hivatalainál; |
| --- | --- |

vi.

vizsgálatok az Európai Unió küldöttségeinél és hivatalainál;

| vii. | az Orvosi Rendelő és az EKSZ által alkalmazott orvosi tanácsadók tevékenysége; |
| --- | --- |

vii.

az Orvosi Rendelő és az EKSZ által alkalmazott orvosi tanácsadók tevékenysége;

| viii. | a Közvetítői Szolgálat tevékenysége; |
| --- | --- |

viii.

a Közvetítői Szolgálat tevékenysége;

| ix. | közbeszerzési eljárások; |
| --- | --- |

ix.

közbeszerzési eljárások;

| x. | a személyzet kiválasztási eljárásai és a személyzet értékelései; |
| --- | --- |

x.

a személyzet kiválasztási eljárásai és a személyzet értékelései;

| xi. | hírszerzési célú adatgyűjtés – ideértve a helyzetismeretet, az elhárítást, a korai előrejelzést és a hírszerzési elemzést – a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), a közös biztonság- és védelempolitika (KBFP), a terrorizmus és a hibrid típusú fenyegetések elleni küzdelem terén tevékenykedő különféle uniós döntéshozó szervek számára; |
| --- | --- |

xi.

hírszerzési célú adatgyűjtés – ideértve a helyzetismeretet, az elhárítást, a korai előrejelzést és a hírszerzési elemzést – a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), a közös biztonság- és védelempolitika (KBFP), a terrorizmus és a hibrid típusú fenyegetések elleni küzdelem terén tevékenykedő különféle uniós döntéshozó szervek számára;

| xii. | az Unió egyes kül- és biztonságpolitikai célkitűzéseinek elérését szolgáló korlátozó intézkedésekre (szankciókra) vonatkozó eljárások; |
| --- | --- |

xii.

az Unió egyes kül- és biztonságpolitikai célkitűzéseinek elérését szolgáló korlátozó intézkedésekre (szankciókra) vonatkozó eljárások;

| xiii. | az Unió vagy valamely tagállam más fontos közérdekű célkitűzéseinek, különösen a KKBP célkitűzéseinek védelmére irányuló tevékenységek. |
| --- | --- |

xiii.

az Unió vagy valamely tagállam más fontos közérdekű célkitűzéseinek, különösen a KKBP célkitűzéseinek védelmére irányuló tevékenységek.

E határozat alkalmazásában a fenti tevékenységek magukban foglalják az ugyanezen tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó előkészítő és nyomonkövetési intézkedéseket is.

(3)   A fenti tevékenységekkel kapcsolatosan kezelt személyes adatok kategóriái tényszerű adatokat és értékelési adatokat tartalmazhatnak A tényszerű adatok személyazonosság megállapítására szolgáló adatokat és más igazgatási adatokat, elektronikus hírközléssel kapcsolatos metaadatokat és forgalmi adatokat ölelnek fel. Az értékelési adatok magukban foglalják helyzetek és körülmények leírását és értékelését, véleményeket, az érintettekkel kapcsolatos észrevételeket, az érintettek magatartásának vagy teljesítményének értékelését, valamint az EKSZ adminisztratív működésével kapcsolatos egyedi határozatokat alátámasztó indokolást.

2. cikk

Az adatkezelőre vonatkozó előírások és a biztosítékok

(1)   Az EKSZ külön biztosítékokat vezet be, hogy megelőzze az adatvédelmi incidenseket, valamint a korlátozás alatt álló adatok kiszivárogtatását vagy jogosulatlan közlését, amelyek magukban foglalják az alábbiakat:

| a) | fokozott biztonsági intézkedések a személyes adatokat tartalmazó fizikai adathordozók tárolása tekintetében; |
| --- | --- |

a)

fokozott biztonsági intézkedések a személyes adatokat tartalmazó fizikai adathordozók tárolása tekintetében;

| b) | különleges biztonsági intézkedések az elektronikus adatbázisok és eszközök tekintetében; |
| --- | --- |

b)

különleges biztonsági intézkedések az elektronikus adatbázisok és eszközök tekintetében;

| c) | a hozzáférésre és a naplófájlokra vonatkozó korlátozások. |
| --- | --- |

c)

a hozzáférésre és a naplófájlokra vonatkozó korlátozások.

(2)   Az adatkezelési tevékenységek adatkezelője az Európai Külügyi Szolgálat. Az 1. cikk (1) bekezdésében említett jogokat és kötelezettségeket esetlegesen korlátozó szervezeti egységek az 1. cikk (2) bekezdésében leírt tevékenységekért felelős szervezeti egységek.

(3)   A személyes adatokkal kapcsolatos jogokra és kötelezettségekre vonatkozó korlátozások nem tarthatók fenn a korlátozás céljának eléréséhez szükséges időtartamon túl. A korlátozás alá tartozó személyes adatok megőrzési idejét az adatkezelés céljának figyelembevételével kell meghatározni, és annak tartalmaznia kell a közigazgatási és bírósági felülvizsgálathoz szükséges időtartamot.

3. cikk

Korlátozások

(1)   Az EKSZ az alábbiak megóvása céljából eseti alapon alkalmazhatja az e határozat szerinti korlátozásokat:

| a) | a tagállamok nemzetbiztonsága, közbiztonsága vagy honvédelme, többek között – de nem kizárólagosan – az adatok hírszerzési célú vagy az emberi élet védelme céljából történő felügyelete és kezelése, különösen természeti vagy ember okozta katasztrófákra és terrortámadásokra adott válaszként; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok nemzetbiztonsága, közbiztonsága vagy honvédelme, többek között – de nem kizárólagosan – az adatok hírszerzési célú vagy az emberi élet védelme céljából történő felügyelete és kezelése, különösen természeti vagy ember okozta katasztrófákra és terrortámadásokra adott válaszként;

| b) | bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása, illetve büntetőjogi szankciók végrehajtása, többek között – de nem kizárólagosan – a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése; az ilyen vizsgálatok magukban foglalhatnak közigazgatási vizsgálatokat, fegyelmi eljárásokat vagy OLAF-vizsgálatokat, amennyiben bűncselekmények megelőzéséhez vagy kivizsgálásához kapcsolódnak; |
| --- | --- |

b)

bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása, illetve büntetőjogi szankciók végrehajtása, többek között – de nem kizárólagosan – a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése; az ilyen vizsgálatok magukban foglalhatnak közigazgatási vizsgálatokat, fegyelmi eljárásokat vagy OLAF-vizsgálatokat, amennyiben bűncselekmények megelőzéséhez vagy kivizsgálásához kapcsolódnak;

| c) | az Unió vagy valamely tagállam más fontos közérdekű célkitűzései, különösen a KKBP célkitűzései vagy az Unió vagy valamely tagállam fontos gazdasági vagy pénzügyi érdekei, beleértve – de nem kizárólagosan – pénzügyi, költségvetési és adózási kérdéseket, a közegészségügy és szociális biztonság, valamint az Unió fontos közérdekű célját szolgáló közbeszerzési eljárások és vizsgálatok; |
| --- | --- |

c)

az Unió vagy valamely tagállam más fontos közérdekű célkitűzései, különösen a KKBP célkitűzései vagy az Unió vagy valamely tagállam fontos gazdasági vagy pénzügyi érdekei, beleértve – de nem kizárólagosan – pénzügyi, költségvetési és adózási kérdéseket, a közegészségügy és szociális biztonság, valamint az Unió fontos közérdekű célját szolgáló közbeszerzési eljárások és vizsgálatok;

| d) | az uniós intézmények és szervek belső biztonsága, beleértve – de nem kizárólagosan – az elektronikus kommunikációs és információs hálózatok biztonságát; |
| --- | --- |

d)

az uniós intézmények és szervek belső biztonsága, beleértve – de nem kizárólagosan – az elektronikus kommunikációs és információs hálózatok biztonságát;

| e) | a bírói függetlenség és a bírósági eljárás – így a jogi tanácsadás – védelme; |
| --- | --- |

e)

a bírói függetlenség és a bírósági eljárás – így a jogi tanácsadás – védelme;

| f) | a szabályozott foglalkozások esetében az etikai vétségek vagy a személyzeti szabályzatban (3) és a költségvetési rendeletben (4) foglalt kötelezettségek megsértésével kapcsolatos jogsértések – így a bűncselekményekhez nem kapcsolódó jogsértések – megelőzése, kivizsgálása, felderítése és az ezekkel kapcsolatos eljárások lefolytatása; |
| --- | --- |

f)

a szabályozott foglalkozások esetében az etikai vétségek vagy a személyzeti szabályzatban (3) és a költségvetési rendeletben (4) foglalt kötelezettségek megsértésével kapcsolatos jogsértések – így a bűncselekményekhez nem kapcsolódó jogsértések – megelőzése, kivizsgálása, felderítése és az ezekkel kapcsolatos eljárások lefolytatása;

| g) | az a)–c) pontban említett esetekben – akár alkalmanként – a közhatalmi feladatok ellátásához kapcsolódó ellenőrzési, vizsgálati vagy szabályozási tevékenység, beleértve – de nem kizárólagosan – a célzott ellenőrzést, felügyeletet vagy vizsgálatot; |
| --- | --- |

g)

az a)–c) pontban említett esetekben – akár alkalmanként – a közhatalmi feladatok ellátásához kapcsolódó ellenőrzési, vizsgálati vagy szabályozási tevékenység, beleértve – de nem kizárólagosan – a célzott ellenőrzést, felügyeletet vagy vizsgálatot;

| h) | az érintett vagy mások jogainak és szabadságainak védelme, beleértve – de nem kizárólagosan – a tanúk, a biztonsági vizsgálatok, igazgatási vizsgálatok, felügyeleti tevékenységek és ellenőrzések keretében meghallgatott személyek, a visszaélést bejelentő személyek és a zaklatás állítólagos áldozatainak védelmét; |
| --- | --- |

h)

az érintett vagy mások jogainak és szabadságainak védelme, beleértve – de nem kizárólagosan – a tanúk, a biztonsági vizsgálatok, igazgatási vizsgálatok, felügyeleti tevékenységek és ellenőrzések keretében meghallgatott személyek, a visszaélést bejelentő személyek és a zaklatás állítólagos áldozatainak védelmét;

| i) | polgári jogi követelések érvényesítése. |
| --- | --- |

i)

polgári jogi követelések érvényesítése.

(2)   A 4–8. cikktől függően, az EKSZ az alábbi esetekben korlátozhatja az 1. cikk (1) bekezdésében említett jogokat és kötelezettségeket a más uniós intézményektől, szervektől és hivataloktól, valamely tagállam vagy harmadik ország illetékes hatóságaitól, vagy nemzetközi szervezettől kapott személyes adatokkal kapcsolatban:

| a) | ha a szóban forgó jogok és kötelezettségek gyakorlását más uniós intézmények, szervek és hivatalok a rendelet IX. fejezetének 25. cikkével vagy létrehozó jogi aktusaikkal összhangban elfogadott releváns jogi aktusok alapján korlátozhatják; |
| --- | --- |

a)

ha a szóban forgó jogok és kötelezettségek gyakorlását más uniós intézmények, szervek és hivatalok a rendelet IX. fejezetének 25. cikkével vagy létrehozó jogi aktusaikkal összhangban elfogadott releváns jogi aktusok alapján korlátozhatják;

| b) | ha a szóban forgó jogok és kötelezettségek gyakorlását valamely tagállam illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 23. cikkével összhangban elfogadott jogi aktusok, vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 13. cikkének (3) bekezdését, 15. cikkének (3) bekezdését vagy 16. cikkének (3) bekezdését átültető nemzeti intézkedések alapján korlátozhatják; |
| --- | --- |

b)

ha a szóban forgó jogok és kötelezettségek gyakorlását valamely tagállam illetékes hatóságai az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 23. cikkével összhangban elfogadott jogi aktusok, vagy az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 13. cikkének (3) bekezdését, 15. cikkének (3) bekezdését vagy 16. cikkének (3) bekezdését átültető nemzeti intézkedések alapján korlátozhatják;

| c) | ha a szóban forgó jogok és kötelezettségek gyakorlása veszélyeztetheti az EKSZ tevékenységeinek végzése során harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködését, kivéve, ha az érintettek érdekei vagy alapvető jogai és szabadságai elsőbbséget élveznek az említett együttműködési szükséglethez képest. |
| --- | --- |

c)

ha a szóban forgó jogok és kötelezettségek gyakorlása veszélyeztetheti az EKSZ tevékenységeinek végzése során harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködését, kivéve, ha az érintettek érdekei vagy alapvető jogai és szabadságai elsőbbséget élveznek az említett együttműködési szükséglethez képest.

Az e bekezdés szerinti korlátozás alkalmazása előtt az EKSZ konzultációt folytat az érintett uniós intézménnyel, szervvel és hivatallal, nemzetközi szervezettel vagy az adott tagállam illetékes hatóságaival, kivéve, ha nyilvánvaló, hogy az e bekezdésben említett jogi aktus által előírt korlátozás vagy a szóban forgó konzultáció veszélyeztetné az EKSZ tevékenységét.

(3)   A korlátozás alkalmazása előtt az EKSZ mérlegeli, hogy a korlátozás szükséges és arányos-e egy demokratikus társadalomban, valamint hogy tiszteletben tartja-e az érintettek alapvető jogainak és szabadságainak lényeges tartalmát.

Az egyes esetek szükségességének és arányosságának értékelése során az EKSZ:

| i. | mérlegeli az érintett jogait és szabadságait érintő kockázatot a többi érintett jogait és szabadságait érintő kockázathoz viszonyítva. Az érintett jogait és szabadságait érintő kockázatok elsősorban az érintett magánéletével, jó hírnévével, valamint azzal az időponttal kapcsolatosak, amikor megkezdheti a védelemhez való jog gyakorlását; valamint |
| --- | --- |

i.

mérlegeli az érintett jogait és szabadságait érintő kockázatot a többi érintett jogait és szabadságait érintő kockázathoz viszonyítva. Az érintett jogait és szabadságait érintő kockázatok elsősorban az érintett magánéletével, jó hírnévével, valamint azzal az időponttal kapcsolatosak, amikor megkezdheti a védelemhez való jog gyakorlását; valamint

| ii. | fontolóra veszi az EKSZ 1. cikk (2) bekezdése szerinti célkitűzése megóvásának szükségességét, különös tekintettel a bizonyítékok megsemmisítésének vagy elrejtésének kockázatára. |
| --- | --- |

ii.

fontolóra veszi az EKSZ 1. cikk (2) bekezdése szerinti célkitűzése megóvásának szükségességét, különös tekintettel a bizonyítékok megsemmisítésének vagy elrejtésének kockázatára.

A szükségesség és arányosság említett értékelését, valamint a korlátozás okait dokumentálni kell. E célból minden korlátozást külön fel kell tüntetni az adatkezelő által vezetett nyilvántartásban, és a feljegyzésben szerepeltetni kell, hogy az 1. cikk (1) bekezdésében említett, korlátozott jogok és kötelezettségek gyakorlása milyen módon veszélyeztetné az 1. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek célját, vagy miként érintené hátrányosan mások jogait és szabadságait. A ténybeli és jogi elemeket alátámasztó dokumentumokat szintén rögzíteni kell. Ezeket a feljegyzéseket kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani.

A nyilvántartásban szereplő feljegyzésekhez – köztük az értékelő feljegyzéshez – való hozzáférést mindaddig korlátozni kell, amíg a (4) és (5) bekezdéssel összhangban az azt indokló korlátozás érvényben marad.

(4)   A korlátozást fel kell oldani, ha az azt indokoló okok már nem állnak fenn.

(5)   A korlátozás elfogadását követően megfelelő időközönként, és legalább hathavonta, de az 1. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységekkel összefüggő, releváns eljárás lezárásakor mindenképpen felül kell vizsgálni a korlátozás fenntartásának szükségességét.

4. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő által végzett felülvizsgálat

(1)   Minden szervezeti egység indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az adatvédelmi tisztviselőt, ha korlátozza az 1. cikk (1) bekezdésében említett jogok és kötelezettségek gyakorlását, ha felülvizsgálja a korlátozást, valamint ha meghosszabbítja vagy megszünteti a korlátozást. Az adatvédelmi tisztviselő hozzáféréssel rendelkezik a 3. cikk (3) bekezdésének megfelelően létrehozott feljegyzésekhez.

(2)   Az adatvédelmi tisztviselő írásban felkérheti az adatkezelőt a korlátozás alkalmazásának felülvizsgálatára. Az adatkezelő írásban tájékoztatja az adatvédelmi tisztviselőt a kért felülvizsgálat eredményéről.

(3)   Az e cikk szerinti dokumentumokat kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani.

5. cikk

Az érintettek tájékoztatása és a korlátozásokkal kapcsolatos tájékoztatás

(1)   Az EKSZ weboldalán vagy az intraneten közzéteszi azon adatvédelmi nyilatkozatait és adatvédelmi feljegyzéseket, amelyekben tájékoztatja az érintetteket a személyes adatok kezelésével járó tevékenységeiről, az érintettek jogairól és azok lehetséges korlátozásairól.

(2)   Az adatkezelő az 1. cikk (2) bekezdésének i), ii), iii), iv), v), vi), viii), xi), xii) és xiii). pontja szerinti tevékenységek tekintetében korlátozhatja a tájékoztatáshoz való jogot. A (4) bekezdés sérelme nélkül, az EKSZ – amennyiben ez arányos – egyenként, haladéktalanul és írásban tájékoztatja az érintetteket a korlátozás alkalmazásáról. Ha valamely érintett kérelmét korlátozás miatt elutasítják, az érintettet tájékoztatni kell a korlátozás fő okairól, valamint arról, hogy jogában áll panaszt benyújtani az európai adatvédelmi biztosnál.

(3)   Az e cikk szerinti korlátozást a 3. és 4. cikkel összhangban kell alkalmazni.

(4)   Az e határozat szerinti korlátozásról szóló tájékoztatást el lehet halasztani, el lehet hagyni vagy meg lehet tagadni, amennyiben az ellehetetlenítené a korlátozás hatását. A szóban forgó elhalasztást, mellőzést vagy megtagadást a 3. és a 4. cikk rendelkezéseivel összhangban kell alkalmazni.

6. cikk

Hozzáférési jog

(1)   Az adatkezelő az 1. cikk (2) bekezdésének i), ii), iii), iv), v), vi), vii), viii), x), xi), xii) és (xiii). pontja szerinti tevékenységek tekintetében korlátozhatja a rendelet 17. cikke szerinti hozzáférési jogot.

(2)   Ha az érintettek hozzáférést kérnek az 1. cikk (2) bekezdésében említett konkrét tevékenység keretében kezelt személyes adataikhoz, az EKSZ válaszát az adott tevékenység tekintetében kezelt személyes adatokra korlátozza.

(3)   Ha az EKSZ részben vagy egészben korlátozza az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet 17. cikkében említett, a személyes adataihoz való hozzáférési jogát, a hozzáférés iránti kérelemre adott írásbeli válaszában haladéktalanul tájékoztatja az érintettet az alkalmazott korlátozásról és annak fő okairól. A korlátozás okairól szóló tájékoztatás elhalasztható, mellőzhető vagy megtagadható, amennyiben meghiúsítaná a korlátozás célját.

(4)   Az Európai Külügyi Szolgálat eseti alapon korlátozhatja az érintettek pszichológiai vagy pszichiátriai jellegű orvosi adatokhoz való közvetlen hozzáférését, amennyiben az ilyen adatokhoz való hozzáférés valószínűleg kockázatot jelent az érintett egészségére. E korlátozás arányos azzal, amely az érintett védelméhez feltétlenül szükséges. Ilyen esetekben az információhoz való hozzáférést az érintett választása szerinti orvosnak kell biztosítani.

(5)   Az e cikk szerinti korlátozást a 3., 4. és 5. cikkel összhangban kell alkalmazni.

7. cikk

A helyesbítéshez, a törléshez és az adatkezelés korlátozásához való jog

(1)   Az adatkezelő az 1. cikk (2) bekezdésének i), ii), iii), iv), v), vi), vii), viii), ix), x), xi), xii) és (xiii). pontja szerinti tevékenységek tekintetében korlátozhatja a rendelet 18. cikke, 19. cikkének (1) bekezdése és 20. cikkének (1) bekezdése szerinti, a helyesbítéshez, a törléshez és az adatkezelés korlátozásához való jogot.

(2)   Az orvosi adatok tekintetében az érintettek saját észrevételeik vagy általuk választott orvos jelentésének benyújtásával gyakorolhatják az EKSZ orvos tisztviselői és tanácsadói által adott értékelések vagy vélemények helyesbítéséhez való jogot.

(3)   Az e cikk szerinti korlátozást a 3., 4. és 5. cikkel összhangban kell alkalmazni.

8. cikk

Az érintett tájékoztatása az adatvédelmi incidensről

(1)   Az adatkezelő az 1. cikk (2) bekezdésének i), ii), iii), iv), v), vi), viii), xi), xii) és (xiii). pontja szerinti tevékenységek tekintetében korlátozhatja a rendelet 35. cikke szerinti, az érintett adatvédelmi incidensről történő tájékoztatásához való jogot.

(2)   Az e cikk szerinti korlátozást a 3., 4. és 5. cikkel összhangban kell alkalmazni.

9. cikk

Az elektronikus hírközlés bizalmas jellege

(1)   Az elektronikus hírközlés bizalmas jellegének biztosítására vonatkozó kötelezettség kizárólag az alábbi kivételes esetekben korlátozható az 1. cikk (2) bekezdésének i), ii), iii), iv), xi), xii) és xiii) pontja szerinti tevékenységek tekintetében:

| a) | ha a hívóvonal-azonosítás bizalmas jellegének biztosítására vonatkozó kötelezettség korlátozása a zaklató hívások beazonosításához szükséges; |
| --- | --- |

a)

ha a hívóvonal-azonosítás bizalmas jellegének biztosítására vonatkozó kötelezettség korlátozása a zaklató hívások beazonosításához szükséges;

| b) | ha a hívóvonal-azonosítás és a helymeghatározó adatok bizalmas jellegének biztosítására vonatkozó kötelezettség korlátozása szükséges ahhoz, hogy a segélyhívó szolgálatok hatékonyan végezhessék el feladataikat; |
| --- | --- |

b)

ha a hívóvonal-azonosítás és a helymeghatározó adatok bizalmas jellegének biztosítására vonatkozó kötelezettség korlátozása szükséges ahhoz, hogy a segélyhívó szolgálatok hatékonyan végezhessék el feladataikat;

| c) | ha a kommunikáció, a forgalmi adatok és a helymeghatározó adatok bizalmas jellegének biztosítására vonatkozó kötelezettség korlátozása a tagállamok nemzetbiztonsága, közbiztonsága vagy honvédelme, az uniós intézmények és szervek belső biztonsága, a bűncselekmények, a személyzeti szabályzat és a költségvetési rendelet megsértése vagy az elektronikus hírközlési rendszerek nem engedélyezett használatának megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása érdekében szükséges, a rendelet 25. cikk említettek szerint. |
| --- | --- |

c)

ha a kommunikáció, a forgalmi adatok és a helymeghatározó adatok bizalmas jellegének biztosítására vonatkozó kötelezettség korlátozása a tagállamok nemzetbiztonsága, közbiztonsága vagy honvédelme, az uniós intézmények és szervek belső biztonsága, a bűncselekmények, a személyzeti szabályzat és a költségvetési rendelet megsértése vagy az elektronikus hírközlési rendszerek nem engedélyezett használatának megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása érdekében szükséges, a rendelet 25. cikk említettek szerint.

(2)   Az e cikk szerinti korlátozást a 3., 4. és 5. cikkel összhangban kell alkalmazni.

10. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 1-jén

Federica MOGHERINI

a főképviselő

---

(1)  HL L 201., 2010.8.3., 30. o.

1

(2)  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

2

(3)  A Tanács 259/68/EGK, Euratom, ESZA határozata (1968. február 29.) az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatának és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeknek a meghatározásáról (HL 45., 1962.6.14., 1385. o., egységes szerkezetbe foglalt szöveg).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet, továbbá az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).

6

---

Európai adatvédelmi biztos

| 31.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 370/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 370/24

---

Az európai adatvédelmi biztos véleményének összefoglalója a polgári és kereskedelmi ügyekben történő iratkézbesítésről és bizonyításfelvételről szóló uniós rendeletek felülvizsgálatáról

(A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján: www.edps.europa.eu)

(2019/C 370/07)

2018. május 31-én az Európai Bizottság egy-egy javaslatot adott ki, egyrészről a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködésről szóló, 2001. május 28-i 1206/2001/EK tanácsi rendeletet (1) módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre, másrészről a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 2007. november 13-i 1393/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) módosító rendeletre vonatkozóan. A javaslatok célja elsősorban az e területeken folytatott igazságügyi együttműködés zökkenőmentes működésének biztosítása, többek között a dokumentumok és a bizonyításfelvétel iránti kérelmek decentralizált informatikai rendszeren keresztül történő továbbításának előírásával.

Az európai adatvédelmi biztos elismeri, hogy a személyes adatok cseréje a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásának szükséges eleme. Ezért üdvözli a javaslatok átfogó célkitűzéseit, azaz a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel és az iratkézbesítés tekintetében folytatott igazságügyi együttműködés hatékonyságának javítását, különösen a digitalizáció és az informatikai technológiák használata révén. Osztja azt a nézetet, hogy a javasolt jogszabályok valódi hatással lehetnek az uniós polgárok mindennapi életére.

A jelen vélemény három fő ajánlást fogalmaz meg annak érdekében, hogy konstruktívan segítse a jogalkotókat e rendkívül fontos célkitűzés elérésében, miközben biztosítja a Chartának és az általános adatvédelmi rendeletnek való megfelelést:

| — | Egyértelmű jogalapot kell biztosítani azon informatikai rendszerhez, amelyet e rendeletek alkalmazásában a dokumentumok, kérelmek és közlemények továbbítására használnának. Amennyiben az informatikai rendszer egy uniós intézmény, szerv, ügynökség vagy hivatal bevonását vonná maga után, ennek jogalapjáról elvben egy uniós jogalkotási aktusban kell rendelkezni. Még abban az esetben is, ha a személyes adatok feldolgozására egy meglévő informatikai rendszer keretében kerülne sor, az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy e rendszer alkalmazását magában a jogalkotási aktusban írják elő. Az alkalmazásra szánt meglévő rendszert azonban egy uniós szinten elfogadott jogi aktus alapján kell létrehozni, ami jelenleg nem áll fenn az e-CODEX esetében. Amennyiben az uniós jogalkotó az e-CODEX megoldást választja, a rendszert létrehozó és szabályozó uniós szintű jogi eszköz hiányát haladéktalanul orvosolni kell. |
| --- | --- |

—

Egyértelmű jogalapot kell biztosítani azon informatikai rendszerhez, amelyet e rendeletek alkalmazásában a dokumentumok, kérelmek és közlemények továbbítására használnának. Amennyiben az informatikai rendszer egy uniós intézmény, szerv, ügynökség vagy hivatal bevonását vonná maga után, ennek jogalapjáról elvben egy uniós jogalkotási aktusban kell rendelkezni. Még abban az esetben is, ha a személyes adatok feldolgozására egy meglévő informatikai rendszer keretében kerülne sor, az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy e rendszer alkalmazását magában a jogalkotási aktusban írják elő. Az alkalmazásra szánt meglévő rendszert azonban egy uniós szinten elfogadott jogi aktus alapján kell létrehozni, ami jelenleg nem áll fenn az e-CODEX esetében. Amennyiben az uniós jogalkotó az e-CODEX megoldást választja, a rendszert létrehozó és szabályozó uniós szintű jogi eszköz hiányát haladéktalanul orvosolni kell.

| — | A jogalkotási aktusokban részletesen le kell írni az informatikai rendszer olyan szempontjait, mint az adatvédelmi felelősség vagy az alkalmazandó biztosítékok, amelyeket a végrehajtási jogi aktusokban még tovább kell pontosítani. Amennyiben a Bizottság vagy egy másik uniós intézmény, szerv, ügynökség vagy hivatal érintett lenne az új rendszer működtetésében, a jogi aktusnak ideális esetben meg kell határoznia a (közös) adatkezelőként vagy -feldolgozóként ellátandó feladatait. |
| --- | --- |

—

A jogalkotási aktusokban részletesen le kell írni az informatikai rendszer olyan szempontjait, mint az adatvédelmi felelősség vagy az alkalmazandó biztosítékok, amelyeket a végrehajtási jogi aktusokban még tovább kell pontosítani. Amennyiben a Bizottság vagy egy másik uniós intézmény, szerv, ügynökség vagy hivatal érintett lenne az új rendszer működtetésében, a jogi aktusnak ideális esetben meg kell határoznia a (közös) adatkezelőként vagy -feldolgozóként ellátandó feladatait.

| — | Az adatvédelemre vonatkozó hatásvizsgálatot kell végezni a végrehajtási jogi aktusok előkészítése során. |
| --- | --- |

—

Az adatvédelemre vonatkozó hatásvizsgálatot kell végezni a végrehajtási jogi aktusok előkészítése során.

Az európai adatvédelmi biztos a jelen véleményben további részletes ajánlásokat fogalmaz meg.

Az európai adatvédelmi biztos tanácsaival továbbra is az intézmények rendelkezésére áll a jogalkotási folyamat és az elfogadott rendeletek végrehajtása során.

1.   Bevezetés és háttér

| 1. | 2018. május 31-én a Bizottság két javaslatot (3) fogadott el európai parlamenti és tanácsi rendeletekre vonatkozóan, amelyek az alábbiakat módosítanák:






  — | a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködésről szóló, 2001. május 28-i 1206/2001/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban a „bizonyításfelvételről szóló rendelet”); |
| --- | --- | --- |

1.

—

a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködésről szóló, 2001. május 28-i 1206/2001/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban a „bizonyításfelvételről szóló rendelet”);

| — | a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 1393/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (a továbbiakban az „iratkézbesítésről szóló rendelet”). |
| --- | --- |

—

a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 1393/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (a továbbiakban az „iratkézbesítésről szóló rendelet”).

| 2. | A 2004 óta alkalmazandó bizonyításfelvételről szóló rendelet a tagállamok közötti bizonyításfelvétel kétféle módját határozza meg: bizonyításfelvétel a megkeresett bíróság előtt és a megkereső bíróság által végzett közvetlen bizonyításfelvétel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A 2008 óta alkalmazandó iratkézbesítésről szóló rendelet különböző módokat (áttevő és átvevő intézmények útján, illetve konzuli vagy diplomáciai úton) biztosít a dokumentumok egyik tagállamból a másikba történő továbbítására az utóbbiban történő kézbesítés céljából. Emellett egységes feltételeket határoz meg a postai szolgáltatás útján történő, határokon átnyúló közvetlen kézbesítésre vonatkozóan, és lehetővé teszi az átvevő tagállam illetékes személyén keresztüli közvetlen kézbesítést, amennyiben azt az adott tagállam joga megengedi. A rendelet bizonyos, a védelemhez való jogok védelmére vonatkozó minimumszabályokat foglal magában. A rendelet alkalmazása „nem korlátozódik a polgári bíróságok előtti eljárásokra, mivel annak hatálya a „bíróságon kívüli” iratokra is kiterjed, amelyek kézbesítése különféle peren kívüli eljárásokban (pl. közjegyző előtti öröklési ügyekben vagy közigazgatási szerv előtti családjogi ügyekben), vagy akár bármely bírósági alapeljárás hiányában merülhet fel” (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | A javaslatok a jogérvényesülés és az alapvető jogok kölcsönös bizalmon alapuló térsége REFIT-kezdeményezései alatt szerepelnek a Bizottság 2018. évi munkaprogramjában (5). A javaslatokat hatásvizsgálat kíséri (6). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mindkét javaslat rendelkezik a dokumentumok, kérelmek és közlemények nemzeti informatikai rendszerek közötti biztonságos és megbízható határokon átnyúló információcserét lehetővé tevő kommunikációs infrastruktúrával összekapcsolt nemzeti informatikai rendszerekből álló, kötelező decentralizált informatikai rendszeren keresztül történő továbbításáról. Továbbá a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról szóló 910/2014/EU rendelet alkalmazását is előírják (7). |
| --- | --- |

5.

| 6. | 2019. február 13-án az Európai Parlament első olvasatban mindkét javaslatról jogalkotási állásfoglalást fogadott el (8), többek között jóváhagyta egy decentralizált informatikai rendszer létrehozását azzal a feltétellel, hogy a rendszer az e-CODEX-en alapul, és a rendszer végrehajtását felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján biztosítják. |
| --- | --- |

6.

| 7. | 2019. június 6-án a Tanácsban politikai vitára került sor. Az elnökség megállapította, hogy „a Tanács megerősítette, hogy a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés tekintetében korszerűsíteni kell folyamatainkat. Az elnökség tudomásul vette egy decentralizált és biztonságos informatikai rendszer iránt kifejezett preferenciát. Hozzátette, hogy a miniszterek csak bizonyos feltételek – azaz egy hosszabb átmeneti időszak és a Bizottság által szolgáltatott háttér referenciarendszer biztosítása mellett – fogadták el a rendszer kötelező használatát. A szükséges kivételek listáját is meg kell fontolni. Végezetül az elnökség megjegyezte, hogy az e-CODEX lehetne az e célra használandó szoftvermegoldás. Technikai szinten további munkára van szükség” (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | 2019. április 23-án a Bizottság konzultáció iránti kérelmet nyújtott be az európai adatvédelmi biztoshoz annak megvitatása érdekében, hogy a két javaslat megfelel-e az általános adatvédelmi rendeletnek. Az európai adatvédelmi biztos örömmel tekint a Bizottsággal folytatott konzultáció elé. |
| --- | --- |

8.

3.   Következtetések

| 24. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslatok átfogó célkitűzéseit, azaz a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel és az iratkézbesítés tekintetében folytatott igazságügyi együttműködés hatékonyságának különösen a digitalizálás és az informatikai technológiák alkalmazása révén történő javítását. Ennélfogva a jelen véleménynek az a célja, hogy konstruktív és objektív tanácsokat adjon az uniós intézményeknek. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a rendszer magas szintű architektúrájának a jogalkotási aktusban való meghatározását, a megbízható információcserére vonatkozó kötelezettséget, valamint a 910/2014/EU rendeletben meghatározott bizalmi szolgáltatások igénybevételének szükségességét. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Az európai adatvédelmi biztos három jelentősebb ajánlást tesz annak érdekében, hogy biztosítható legyen a Chartának és az általános adatvédelmi rendeletnek való megfelelés:






  — | Egyértelmű jogalapot kell biztosítani azon informatikai rendszerhez, amelyet e rendeletek alkalmazásában a dokumentumok, kérelmek és közlemények továbbítására használnának. Amennyiben az informatikai rendszer egy uniós intézmény, szerv, ügynökség vagy hivatal bevonását vonná maga után, ennek jogalapjáról elvben egy uniós jogalkotási aktusban kell rendelkezni. Még abban az esetben is, ha a személyes adatok feldolgozására egy meglévő informatikai rendszer keretében kerülne sor, az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy e rendszer alkalmazását magában a jogalkotási aktusban írják elő. Az alkalmazásra szánt meglévő rendszert azonban egy uniós szinten elfogadott jogi aktus alapján kell létrehozni, ami jelenleg nem áll fenn az e-CODEX esetében. Amennyiben az uniós jogalkotó az e-CODEX megoldást választja, a rendszert létrehozó és szabályozó uniós szintű jogi eszköz hiányát haladéktalanul orvosolni kell. |
| --- | --- | --- |

26.

—

Egyértelmű jogalapot kell biztosítani azon informatikai rendszerhez, amelyet e rendeletek alkalmazásában a dokumentumok, kérelmek és közlemények továbbítására használnának. Amennyiben az informatikai rendszer egy uniós intézmény, szerv, ügynökség vagy hivatal bevonását vonná maga után, ennek jogalapjáról elvben egy uniós jogalkotási aktusban kell rendelkezni. Még abban az esetben is, ha a személyes adatok feldolgozására egy meglévő informatikai rendszer keretében kerülne sor, az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy e rendszer alkalmazását magában a jogalkotási aktusban írják elő. Az alkalmazásra szánt meglévő rendszert azonban egy uniós szinten elfogadott jogi aktus alapján kell létrehozni, ami jelenleg nem áll fenn az e-CODEX esetében. Amennyiben az uniós jogalkotó az e-CODEX megoldást választja, a rendszert létrehozó és szabályozó uniós szintű jogi eszköz hiányát haladéktalanul orvosolni kell.

| — | A jogalkotási aktusokban részletesen le kell írni az informatikai rendszer olyan szempontjait, mint az adatvédelmi felelősség vagy az alkalmazandó biztosítékok, amelyeket a végrehajtási jogi aktusokban még tovább kell pontosítani. Amennyiben a Bizottság vagy egy másik uniós intézmény, szerv, ügynökség vagy hivatal érintett lenne az új rendszer működtetésében, a jogi aktusnak ideális esetben meg kell határoznia a (közös) adatkezelőként vagy -feldolgozóként ellátandó feladatait. |
| --- | --- |

—

A jogalkotási aktusokban részletesen le kell írni az informatikai rendszer olyan szempontjait, mint az adatvédelmi felelősség vagy az alkalmazandó biztosítékok, amelyeket a végrehajtási jogi aktusokban még tovább kell pontosítani. Amennyiben a Bizottság vagy egy másik uniós intézmény, szerv, ügynökség vagy hivatal érintett lenne az új rendszer működtetésében, a jogi aktusnak ideális esetben meg kell határoznia a (közös) adatkezelőként vagy -feldolgozóként ellátandó feladatait.

| — | Az adatvédelemre vonatkozóan hatásvizsgálatot kell végezni a végrehajtási jogi aktusok előkészítése során. |
| --- | --- |

—

Az adatvédelemre vonatkozóan hatásvizsgálatot kell végezni a végrehajtási jogi aktusok előkészítése során.

| 27. | Az európai adatvédelmi biztos az alábbi javaslatokat is teszi:






  — | Mindkét jogalkotási aktusban rendelkezni kell egy, az informatikai rendszert tovább részletező végrehajtási jogi aktusról, amelynek ki kell terjednie az elektronikus kézbesítésre és a videokonferencia útján történő közvetlen bizonyításfelvételre vonatkozó új rendelkezésekre, hogy e kezelési műveletek tekintetében is tartalmazzon konkrét biztosítékokat. |
| --- | --- | --- |

27.

—

Mindkét jogalkotási aktusban rendelkezni kell egy, az informatikai rendszert tovább részletező végrehajtási jogi aktusról, amelynek ki kell terjednie az elektronikus kézbesítésre és a videokonferencia útján történő közvetlen bizonyításfelvételre vonatkozó új rendelkezésekre, hogy e kezelési műveletek tekintetében is tartalmazzon konkrét biztosítékokat.

| — | Közös adatkezelés esetén a végrehajtási aktusokban meg kell határozni a közös adatkezelők közötti kapcsolatot és a köztük lévő kötelező megállapodások tartalmát. |
| --- | --- |

—

Közös adatkezelés esetén a végrehajtási aktusokban meg kell határozni a közös adatkezelők közötti kapcsolatot és a köztük lévő kötelező megállapodások tartalmát.

| — | A végrehajtási aktusokban olyan biztosítékokat kell meghatározni, amelyek korlátozott számú, engedéllyel rendelkező felhasználó számára biztosítják a hozzáférést. |
| --- | --- |

—

A végrehajtási aktusokban olyan biztosítékokat kell meghatározni, amelyek korlátozott számú, engedéllyel rendelkező felhasználó számára biztosítják a hozzáférést.

| — | A végrehajtási aktusokban a lehető legpontosabban meg kell határozni az összegyűjtendő statisztikai elemeket. |
| --- | --- |

—

A végrehajtási aktusokban a lehető legpontosabban meg kell határozni az összegyűjtendő statisztikai elemeket.

| 28. | Az európai adatvédelmi biztos továbbra is a Bizottság, a Tanács és az Európai Parlament rendelkezésére áll, hogy tanácsokat adjon e folyamat további szakaszaiban. A jelen véleményben megfogalmazott ajánlások nem érintik az európai adatvédelmi biztos által az esetlegesen felmerülő további kérdések vonatkozásában tett észrevételeket. Emlékeztet arra, hogy az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság köteles konzultálni az európai adatvédelmi biztossal a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének jogainak és szabadságainak védelmére hatást gyakorló végrehajtási jogi aktusok vagy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése során. Az európai adatvédelmi biztos ezért arra számít, hogy később konzultálnak vele a végrehajtási jogi aktusok vagy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tervezetéről e tekintetben. |
| --- | --- |

28.

Brüsszel, 2019. szeptember 13.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL L 174., 2001.6.27., 1. o.

1

(2)  HL L 324., 2007.12.10., 79. o.

2

(3)  COM(2018) 378 végleges javaslat (a továbbiakban a „bizonyításfelvételre vonatkozó javaslat”) és COM(2018) 379 végleges javaslat (a továbbiakban: az „iratkézbesítésre vonatkozó javaslat”).

3

(4)  Indokolás, 2. o.

4

(5)  A Bizottság 2018. évi munkaprogramja: egy egységesebb, erősebb és demokratikusabb Európa menetrendje (COM(2017) 650 végleges, 2017.10.24.), II. melléklet, 10. és 11. pont.

5

(6)  A Bizottság SWD(2018) 285 és SWD(2018) 287 számú munkadokumentumai.

6

(7)  A bizonyításfelvételre vonatkozó javaslat indokolásának 3. oldala és az iratkézbesítésre vonatkozó javaslat indokolásának 4. oldala: „[b]ár elvben semmi sem gátolja a tagállamokat abban, hogy digitálisan kommunikáljanak, a múltbeli tapasztalatok és az uniós intézkedés hiányában bekövetkező fejleményekre vonatkozó előrejelzések azt mutatják, hogy az előrehaladás még ebben az esetben is rendkívül lassú volna, és a működési átjárhatóság akkor sem biztosítható az uniós jog szerinti keret hiányában, ha a tagállamok intézkedéseket hoznának. A javaslat célkitűzését a tagállamok önállóan nem tudják megfelelően megvalósítani, és az csak uniós szinten érhető el”.

7

„[b]ár elvben semmi sem gátolja a tagállamokat abban, hogy digitálisan kommunikáljanak, a múltbeli tapasztalatok és az uniós intézkedés hiányában bekövetkező fejleményekre vonatkozó előrejelzések azt mutatják, hogy az előrehaladás még ebben az esetben is rendkívül lassú volna, és a működési átjárhatóság akkor sem biztosítható az uniós jog szerinti keret hiányában, ha a tagállamok intézkedéseket hoznának. A javaslat célkitűzését a tagállamok önállóan nem tudják megfelelően megvalósítani, és az csak uniós szinten érhető el

(8)  P8_TA(2019)0103 és P8_TA(2019)0104.

8

(9)  A Tanács ülésén elhangzott megállapítások (9970/19), 7. o., ideiglenes változat: https://www.consilium.europa.eu/media/39709/st09970-en19.pdf

9

Az elnökségi munkadokumentum (9566/19) 8. és 13. cikke értelmében „A két javaslatot kísérő bizottsági hatásvizsgálatban azonban az e-CODEX-et említik a legmegfelelőbb – és egyben az egyetlen e célra bármikor igénybe vehető – informatikai rendszerként. Egy új decentralizált rendszer kifejlesztése során ismét kezelni kellene azokat a kihívásokat, amelyeket az e-CODEX kifejlesztői már megválaszoltak”. „Az egyik, már létező megoldás az e-CODEX, egy több tagállamból álló konzorcium által uniós pénzügyi támogatással, mintegy tíz év alatt kifejlesztett rendszer. Az e-CODEX jelenleg a következők céljára szolgál: az üzleti nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer (BRIS); nemzeti fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolása; az elektronikus bizonyítékok digitális cseréjére szolgáló rendszer. Az önkéntes jellegű együttműködés céljára való használat eseteit illetően azonban megállapítható, hogy az e-CODEX-et még nem minden tagállam vezette be, illetve használja ilyen célra. Ezzel összefüggésben a munkacsoport megbeszélésein a Bizottság azon tagállamokra vonatkozóan, amelyek jelenleg nem rendelkeznek az elektronikus eljárásokat támogató informatikai rendszerrel, megvizsgálhatná egy referenciaként használható végrehajtási megoldás kidolgozásának a lehetőségét a nemzeti szintű háttérrendszerhez, feltéve, hogy a delegációk eléggé erőteljesen és széles körűen támogatják a kötelező elektronikus kommunikációt. Műszaki szempontból biztosítani kellene az összes rendszer interoperabilitását és egységes műszaki előírásoknak (protokollok, standardok, XML-sémák és munkafolyamatok) való megfelelését.”

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 31.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 370/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 370/28

---

efta felügyeleti hatóság az EFTA Felügyeleti Hatóság közleménye az állami támogatások visszafizettetése esetén 2019. október 1-jétől az EFTA-államokban alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról

(Közzétéve az állami támogatásokról szóló hatósági iránymutatás VII. részében meghatározott, referencia- és leszámítolási kamatlábakra vonatkozó szabályoknak és a 2004. július 14-i 195/04/COL sz. hatósági határozat (1)
  10. cikkének megfelelően)

(2019/C 370/08)

Az alapkamatlábakat a 2008. december 17-i 788/08/COL sz. hatósági határozattal módosított, az állami támogatásokról szóló hatósági iránymutatásnak a referencia- és leszámítolási kamatlábak megállapítási módszeréről szóló fejezetével összhangban számítják ki. Az alkalmazandó referencia-kamatlábak kiszámításához az állami támogatásokról szóló iránymutatással összhangban az alapkamatlábhoz megfelelő kamatfelárakat kell hozzáadni.

Az alapkamatlábakat a következőképpen határozták meg:

| | Izland | Liechtenstein | Norvégia |
| --- | --- | --- | --- |
| 2019.10.1. – | 4,93 | –0,66 | 1,72 |

Izland

Liechtenstein

Norvégia

2019.10.1. –

4,93

–0,66

1,72

---

(1)  HL L 139., 2006.5.25., 37. o. és a 26. sz. EGT-kiegészítés, 2006.5.25., 1. o.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 31.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 370/29 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 370/29

---

Pályázati felhívás a közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó 2020. évi tájékoztatási intézkedések támogatására

(2019/C 370/09)

Ezúton értesítjük az érdeklődőket a közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó 2020. évi tájékoztatási intézkedésekre irányuló pályázati felhívásról.

A következő felhívás keretében várunk pályázatokat: IMCAP – A közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó 2020. évi tájékoztatási intézkedések támogatása

A pályázati felhívás az egyes tevékenységekre vonatkozó határidőkkel és költségvetési keretekkel együtt megtekinthető a Bizottság „Finanszírozási lehetőségek és pályázatok” honlapján (https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/home). Ugyanitt lehet tájékozódni a kapcsolódó tevékenységekről, valamint a pályázatok benyújtásának módjáról is. Mindezeket az információkat a Bizottság naprakészen fogja tartani az említett portálon.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 31.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 370/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 370/30

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9568 – Marcegaglia Plates/Evraz Palini Bertoli)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 370/10)

1.

2019. október 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Marcegaglia Plates S.p.A. (a továbbiakban: Marcegaglia Plates, Olaszország). A Marcegaglia Plates a Marcegaglia csoport (Olaszország) százszázalékos tulajdonban lévő leányvállalata, |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Plates S.p.A. (a továbbiakban: Marcegaglia Plates, Olaszország). A Marcegaglia Plates a Marcegaglia csoport (Olaszország) százszázalékos tulajdonban lévő leányvállalata,

| — | Evraz Palini & Bertoli S.r.l. (a továbbiakban: Evraz Palini, Olaszország). |
| --- | --- |

—

Evraz Palini & Bertoli S.r.l. (a továbbiakban: Evraz Palini, Olaszország).

A Marcegaglia Plates az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást szerez az Evraz Palini egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a Marcegaglia Plates esetében: nehéz kvartólemezek hengerelése; |
| --- | --- |

—

a Marcegaglia Plates esetében: nehéz kvartólemezek hengerelése;

| — | a Margegaglia csoport esetében: acélgyártás (2); |
| --- | --- |

—

a Margegaglia csoport esetében: acélgyártás (2);

| — | az Evraz Palini esetében: nehéz kvartólemezek hengerelése. |
| --- | --- |

—

az Evraz Palini esetében: nehéz kvartólemezek hengerelése.

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (3) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

3

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

Ügyszám: M.9568 – Marcegaglia Plates/Evraz Palini Bertoli

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  A Marcegaglia csoport Európa legnagyobb nem integrált acélgyártója, amely főként szénacélt állít elő, de hengerműveiben és acélmegmunkáló üzemeiben rozsdamentes acélt is gyárt.

2

(3)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

3

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 31.10.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 370/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 370/32

---

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2019/C 370/11)

Ez az értesítés az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

Pauillac

PDO-FR-A0713-AM03

Az értesítés időpontja: 2019. augusztus 9.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A termékleírás I. fejezetének IV. szakasza 2. pontjának második franciabekezdése kiegészül a 2018. szeptember 6-i dátummal.

2.   Földrajzi terület

A termékleírás IV. szakaszának 1. pontjában:

| — | a szöveg az „érlelése” szó után a következőkkel egészül ki: „a 2018. április 27-i hivatalos földrajzi kódjegyzék alapján”, |
| --- | --- |

—

a szöveg az „érlelése” szó után a következőkkel egészül ki: „a 2018. április 27-i hivatalos földrajzi kódjegyzék alapján”,

| — | „Cissac-Médoc” települést törölni kell. |
| --- | --- |

—

„Cissac-Médoc” települést törölni kell.

Ez a módosítás azokat a körülhatárolással kapcsolatos intézkedéseket követi, amelyek során megállapítást nyert, hogy a Cissac-Médoc területén elhelyezkedő parcellák vonatkozásában nem jelentettek be igényt eredetmegjelölésre, ami miatt ez a település kikerült a földrajzi területről.

Az egységes dokumentum földrajzi területre vonatkozó 1.6. pontja ennek megfelelően módosul.

3.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A termékleírás X. szakasza 1. pontjának a) alpontjában a „Cissac-Médoc” név törlésre kerül.

A módosításra a földrajzi terület módosítása nyomán kerül sor.

Ez a módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

4.   A Pauillac településen kívüli parcellák

A Pauillac településen kívül elhelyezkedő és a Pauillac megjelölés igénylésére jogosult parcellák jegyzékét megállapító mellékletet a körülhatárolás vonatkozásában megtett lépések nyomán aktualizálták.

Ez a módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A TERMÉK ELNEVEZÉSE

Pauillac

2.   A FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐ TÍPUSA

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A SZŐLŐBŐL KÉSZÜLT TERMÉKEK KATEGÓRIÁI

1. Bor

4.   A BOR(OK) LEÍRÁSA

A „Pauillac” eredetmegjelölés csendes vörösborok számára van fenntartva.

E borok jellemzői a következők:

| — | a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 11 %, |
| --- | --- |

—

a térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 11 %,

| — | az alkoholtartalom-növelés utáni, térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom 13,5 %, |
| --- | --- |

—

az alkoholtartalom-növelés utáni, térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom 13,5 %,

| — | az almasavtartalom legfeljebb 0,30 g/l, |
| --- | --- |

—

az almasavtartalom legfeljebb 0,30 g/l,

| — | az erjeszthetőcukor-tartalom legfeljebb 2 g/l, |
| --- | --- |

—

az erjeszthetőcukor-tartalom legfeljebb 2 g/l,

| — | az ömlesztve forgalmazott borok illósavtartalma a szüretelést követő év július 31-éig legfeljebb 13,26 meq/l, ezt az időpontot követően pedig legfeljebb 16,33 meq/l. |
| --- | --- |

—

az ömlesztve forgalmazott borok illósavtartalma a szüretelést követő év július 31-éig legfeljebb 13,26 meq/l, ezt az időpontot követően pedig legfeljebb 16,33 meq/l.

A „Pauillac” borok színe nagyon mély. Ezek a borok erőteljesek és testesek, köszönhetően a házasításnak, amelyben különösen a cabernet sauvignon N dominál. Ebből fakadó tanninos struktúrájuk miatt ezek a borok kiválóan alkalmasak az érlelésre. Ugyanakkor a merlot N is jelen van, amely lekerekített zamatokat és gyümölcsös aromákat kölcsönöz a bornak. A borok struktúráját és összetettségét erősíti a cabernet franc N, illetve – ritkábban – a petit verdot N. Hosszú érlelést követően ezeknek a boroknak rendkívül összetett bukéja alakul ki.

Az egyéb kritériumok megfelelnek a hatályos szabályozásnak.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/l) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/l)

5.   BORKÉSZÍTÉSI ELJÁRÁSOK

a)   Alapvető borászati eljárások

Konkrét borászati eljárás

| — | A kivonáson alapuló alkoholtartalom-növelési technikák (techniques soustractives d’enrichissement, TSE) alkalmazása 15 %-os koncentrációs mértékig engedélyezett. |
| --- | --- |

—

A kivonáson alapuló alkoholtartalom-növelési technikák (techniques soustractives d’enrichissement, TSE) alkalmazása 15 %-os koncentrációs mértékig engedélyezett.

| — | A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13,5 %-ot. |
| --- | --- |

—

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13,5 %-ot.

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 7000 tőke.

A sorok közötti távolság legfeljebb 1,50 méter lehet, míg az ugyanazon a soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 0,80 méternek kell lennie.

A metszést legkésőbb az első levelek kifejlődésének szakaszában (a Lorenz-féle felosztás szerinti 9. szakasz) kell elvégezni.

A szőlőtőkék metszése a következő technikák alkalmazásával történik, tőkénként legfeljebb 12 rügyet hagyva meg:

| — | az úgynevezett „médoc-i” szálvesszős metszés vagy a rövidcsapos és szálvesszős metszés, a tőkén két szálvesszővel, szálvesszőnként legfeljebb négy rüggyel a cot N, a cabernet-sauvignon N, a merlot N és a petit verdot N fajtánál, illetve szálvesszőnként legfeljebb öt rüggyel a cabernet franc N és a carmenère N fajta esetében. Az ugarcsapokat két rügyre metszik, |
| --- | --- |

—

az úgynevezett „médoc-i” szálvesszős metszés vagy a rövidcsapos és szálvesszős metszés, a tőkén két szálvesszővel, szálvesszőnként legfeljebb négy rüggyel a cot N, a cabernet-sauvignon N, a merlot N és a petit verdot N fajtánál, illetve szálvesszőnként legfeljebb öt rüggyel a cabernet franc N és a carmenère N fajta esetében. Az ugarcsapokat két rügyre metszik,

| — | rövidcsapos metszés kétkarú kordon alkalmazásával vagy négyvesszős legyezőművelés. |
| --- | --- |

—

rövidcsapos metszés kétkarú kordon alkalmazásával vagy négyvesszős legyezőművelés.

A szőlőnövény vegetációs időszakában az öntözés a mezőgazdasági és tengeri halászati törvénykönyv D. 645-5. cikkének rendelkezései szerint engedélyezhető.

b)   Maximális hozamok

63 hektoliter hektáronként.

6.   KÖRÜLHATÁROLT FÖLDRAJZI TERÜLET

A szőlő szüretelését, a borok erjesztését, készítését és érlelését Gironde megye Pauillac településének területén, valamint az alábbi települések esetében a termékleírás mellékletében megjelölt parcellákon biztosítják: Saint-Estèphe, Saint-Julien-Beychevelle és Saint-Sauveur.

7.   FONTOSABB BORSZŐLŐFAJTÁK

Petit Verdot N

Cabernet franc N

Merlot N

Carmenère N

Cot N – Malbec N

Cabernet-Sauvignon N

8.   A KAPCSOLAT(OK) LEÍRÁSA

A „Pauillac” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok előállítási területe Gironde megyében, a Médoc-félsziget középső részén, Bordeaux-tól 50 kilométerre északra, a torkolatöböl bal partján található, és megfelel Pauillac település területének, valamint Saint-Estèphe, Saint-Julien-Beychevelle és Saint-Sauveur települések területe egy részének.

A mérsékelt óceáni éghajlat jellemezte környezet összefüggésében az eredetmegjelölés számára előnyös éghajlati tényezők, így az Atlanti-óceán és a Gironde víztömegeiből adódó hőszabályozó hatás, kedveznek a nagy szőlőültetvények kialakításának. Az óceáni éghajlat, amelyet egyes években alacsony légnyomású, esős őszi időszakok, vagy épp ellenkezőleg, meleg és rendkívül napos őszutók kísérnek, igen jelentős mértékben kihat az évjáratokra. A régió legfontosabb jellemzői azonban mindenekelőtt az üledékes medence jellegzetes geológiai adottságaihoz, a talaj eredeti geológiai történetéhez, a domborzathoz és a topográfiához, valamint a szőlőterületek jelenlegi talajtani összetételéhez kapcsolódnak.

A parcellákra osztott termelési terület azokat a parcellákat határolja körül, amelyek talaja kavicsos vagy homokos-kavicsos jellegű, amennyiben azok – általában futóhomokból eredő – finomhomok-tartalma kellően alacsony és a talaj vízáteresztő képessége megfelelő. Pauillac talaja a cabernet sauvignon N által kedvelt vidékek közé tartozik, de a merlot N is jól kibontakozik rajta. Ezzel szemben az újkori allúviumokon, jelentős mértékben futóhomokos területeken található vagy nem vízáteresztő altalajon elhelyezkedő és ezért rossz vízelvezetésű parcellák nem tartoznak a parcellákra osztott termelési területhez. Ugyanígy nem tartoznak bele a művivé tett, beépített vagy kavicsbányaként hasznosított parcellák. A szőlő művelése nagymértékben szelektív, ahol a sorok közötti távolság korlátozott, és a parcella, valamint a szőlőtőke maximális terhelése szabályozva van.

A „Pauillac” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok minősége és jellegzetessége a talajok jellegéből és a topográfiai elhelyezkedéséből ered, amely a torkolatöböl közelsége miatt védi a szőlőültetvényeket az éghajlati szélsőségektől.

A XVII. század vége óta készített különféle birtokosztályozások Pauillac település dűlőit még annál is nagyobb mértékben elismerték, mint a Médoc-félsziget többi borágazati elnevezését. A település napjainkban 18 minősített dűlővel rendelkezik (amelyek közül az első a Lafite-Rothschild és a Latour volt 1855-ben, illetve a Mouton-Rothschild 1973-ban), így ezen a településen található a legtöbb minősített dűlő.

A „Pauillac” borok színe nagyon mély. Ezek a borok erőteljesek és testesek, köszönhetően a házasításnak, amelyben különösen a cabernet sauvignon N dominál. Ebből fakadó tanninos struktúrájuk miatt ezek a borok kiválóan alkalmasak az érlelésre. Ugyanakkor a merlot N is jelen van, amely lekerekített zamatokat és gyümölcsös aromákat kölcsönöz a bornak. A borok struktúráját és összetettségét erősíti a cabernet franc N, illetve – ritkábban – a petit verdot N. Hosszú érlelést követően ezeknek a boroknak rendkívül komplex bukéja alakul ki.

A szőlő művelési módja az eredetmegjelölés termékleírásában előírt hektáronkénti 7000 tőkén jóval túlmutató tényleges sűrűség miatt – a szabályozott hozamoknak köszönhetően – nagyon érett, egészséges és nagyon koncentrált szőlő termesztését teszi lehetővé. Ezáltal az érleléshez szükséges struktúra eléréséhez lehetővé válik a nagyon hosszú áztatás és a jelentős extrakció. Ennek megfelelően az előírások szerinti legalább hat hónapos érlelés elengedhetetlen ahhoz, hogy kialakulhassanak a szín stabilizálódásához és a tanninok lekerekítéséhez szükséges tannin-antocián kombinációk, amelyek révén a tanninok elveszítik keménységüket.

9.   TOVÁBBI ALAPVETŐ FELTÉTELEK (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

| | Uniós jogszabályok |
| --- | --- |

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

| | A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés |
| --- | --- |

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

| | A borok erjesztése, készítése és érlelése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlenül szomszédos terület Gironde megye következő településeinek területét foglalja magában a mellékletben említett parcellákon kívül: Cissac-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne és Vertheuil. |
| --- | --- |

A borok erjesztése, készítése és érlelése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlenül szomszédos terület Gironde megye következő településeinek területét foglalja magában a mellékletben említett parcellákon kívül: Cissac-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne és Vertheuil.

Jogi keret:

| | Nemzeti jogszabályok |
| --- | --- |

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

| | A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések |
| --- | --- |

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

| | A címkén „Bordeaux – Médoc”, „Vin de Bordeaux – Médoc” vagy „Grand Vin de Bordeaux – Médoc” jelöléssel feltüntethető a nagyobb földrajzi egység. |
| --- | --- |

A címkén „Bordeaux – Médoc”, „Vin de Bordeaux – Médoc” vagy „Grand Vin de Bordeaux – Médoc” jelöléssel feltüntethető a nagyobb földrajzi egység.

| | Az e megnevezés feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét feltüntető karakterek méretének kétharmadát. |
| --- | --- |

Az e megnevezés feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét feltüntető karakterek méretének kétharmadát.

A TERMÉKLEÍRÁSHOZ VEZETŐ LINK

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6d2525a4-0869-49f7-97bf-4a489bee5499

---

(1)  A Bizottság (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. október 17.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a borágazati eredetmegjelölésekre, földrajzi jelzésekre és hagyományos kifejezésekre vonatkozó oltalom iránti kérelmek, a kifogásolási eljárás, a használatra vonatkozó korlátozások, a termékleírások módosítása, az oltalom törlése, valamint a címkézés és a kiszerelés tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 9., 2019.1.11., 2. o.).

---