# Официален вестник C 353/2019

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 353 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6218 октомври 2019 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 353

Издание на български език

Информация и известия

Година 6218 октомври 2019 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| 2019/C 353/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Блоковите вериги (Blockchain) и технологията на разпределения регистър (Distributed Ledger Technology – DLT) като идеална инфраструктура за социалната икономика  (становище по собствена инициатива) | 1 |
| | СТАНОВИЩА |
| 2019/C 353/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Насърчаване на единен пазар, благоприятстващ предприемачеството и иновациите – насърчаване на нови модели на икономическа дейност за справяне със социалните предизвикателства и преходите  (становище по собствена инициатива) | 6 |
| 2019/C 353/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Потребителите в кръговата икономика  (становище по собствена инициатива) | 11 |
| 2019/C 353/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Данъчното облагане в цифровизираната икономика  (становище по собствена инициатива) | 17 |
| 2019/C 353/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Към по-издръжлива на сътресения и устойчива европейска икономика  (становище по собствена инициатива) | 23 |
| 2019/C 353/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Нова визия за завършване на изграждането на Икономическия и паричен съюз  (становище по собствена инициатива) | 32 |
| 2019/C 353/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейският семестър и политиката на сближаване – Към нова европейска стратегия след 2020 г.  (становище по собствена инициатива) | 39 |
| 2019/C 353/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Новата роля на публичните служби по заетостта (ПСЗ) в контекста на прилагането на Европейския стълб на социалните права  (становище по собствена инициатива) | 46 |
| 2019/C 353/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Преподаване на знания за Европа в училищата – разработване на инструментариум  (становище по собствена инициатива) | 52 |
| 2019/C 353/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съгласуването на политиките в областта на климата и енергетиката от гледната точка на промишления сектор  (становище по собствена инициатива) | 59 |
| 2019/C 353/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Насърчаване на къси и алтернативни вериги за предлагане на храни в ЕС: ролята на агроекологията  (становище по собствена инициатива) | 65 |
| 2019/C 353/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Професията на земеделския стопанин и предизвикателството на рентабилността  (становище по собствена инициатива) | 72 |
| 2019/C 353/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Транспорт, енергетика и УОИ като фактори за устойчив растеж на ЕС посредством цифровата революция (становище по собствена инициатива) | 79 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

2019/C 353/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Блоковите вериги (Blockchain) и технологията на разпределения регистър (Distributed Ledger Technology – DLT) като идеална инфраструктура за социалната икономика  (становище по собствена инициатива)

1

СТАНОВИЩА

2019/C 353/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Насърчаване на единен пазар, благоприятстващ предприемачеството и иновациите – насърчаване на нови модели на икономическа дейност за справяне със социалните предизвикателства и преходите  (становище по собствена инициатива)

6

2019/C 353/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Потребителите в кръговата икономика  (становище по собствена инициатива)

11

2019/C 353/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Данъчното облагане в цифровизираната икономика  (становище по собствена инициатива)

17

2019/C 353/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Към по-издръжлива на сътресения и устойчива европейска икономика  (становище по собствена инициатива)

23

2019/C 353/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Нова визия за завършване на изграждането на Икономическия и паричен съюз  (становище по собствена инициатива)

32

2019/C 353/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейският семестър и политиката на сближаване – Към нова европейска стратегия след 2020 г.  (становище по собствена инициатива)

39

2019/C 353/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Новата роля на публичните служби по заетостта (ПСЗ) в контекста на прилагането на Европейския стълб на социалните права  (становище по собствена инициатива)

46

2019/C 353/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Преподаване на знания за Европа в училищата – разработване на инструментариум  (становище по собствена инициатива)

52

2019/C 353/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съгласуването на политиките в областта на климата и енергетиката от гледната точка на промишления сектор  (становище по собствена инициатива)

59

2019/C 353/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Насърчаване на къси и алтернативни вериги за предлагане на храни в ЕС: ролята на агроекологията  (становище по собствена инициатива)

65

2019/C 353/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Професията на земеделския стопанин и предизвикателството на рентабилността  (становище по собствена инициатива)

72

2019/C 353/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Транспорт, енергетика и УОИ като фактори за устойчив растеж на ЕС посредством цифровата революция (становище по собствена инициатива)

79

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| 2019/C 353/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет и Съвета — Към по-ефективен и демократичен процес на вземане на решения в данъчната политика на ЕС  (COM(2019) 8 final) | 90 |
| 2019/C 353/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка — Четвърти доклад относно състоянието на енергийния съюз  (COM(2019) 175 final) | 96 |
| 2019/C 353/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка за изпълнението на стратегическия план за действие в сектора на акумулаторните батерии: изграждане на стратегическа верига за създаване на стойност в сектора на батериите в Европа  (COM(2019) 176 final) | 102 |

III   Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

2019/C 353/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет и Съвета — Към по-ефективен и демократичен процес на вземане на решения в данъчната политика на ЕС  (COM(2019) 8 final)

(COM(2019) 8 final)

90

2019/C 353/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка — Четвърти доклад относно състоянието на енергийния съюз  (COM(2019) 175 final)

(COM(2019) 175 final)

96

2019/C 353/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка за изпълнението на стратегическия план за действие в сектора на акумулаторните батерии: изграждане на стратегическа верига за създаване на стойност в сектора на батериите в Европа  (COM(2019) 176 final)

(COM(2019) 176 final)

102

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Блоковите вериги (Blockchain) и технологията на разпределения регистър (Distributed Ledger Technology – DLT) като идеална инфраструктура за социалната икономика“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 353/01)

Докладчик: Giuseppe GUERINI

| Решение на пленарната асамблея | 13.12.2018 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 4.7.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 179/1/2 |

Решение на пленарната асамблея

13.12.2018 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

4.7.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

17.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

179/1/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК ще подкрепи предложените от Комисията дейности за развитие на европейското партньорство за блокови вериги като се започне от Обсерваторията и форума на ЕС за блоковата верига. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът насърчава институциите да подпомагат включването на организациите на гражданското общество в Обсерваторията и в партньорство на ЕС за блоковата верига, тъй като е очевидно, че едно положително развитие на блоковите вериги и новите цифрови инфраструктури е не само въпрос на информационни технологии, но и истински процес на революционни социални иновации. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че организациите на социалната икономика могат да допринесат за насърчаване на по-добро и осмислено познаване на потенциала на блоковите вериги именно във връзка със сближаването на културна и методологическа основа, фокусирана върху форми на открито управление, даващо възможност за участие, с цел поддържане на високо равнище на прозрачност и участие на всички граждани в развитието, до което тези нови технологии могат да доведат. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Действащите приложения на технологиите на блоковите вериги могат да подобрят значително ефективността на организациите на социалната икономика, което ще е от полза за тези организации, за техните членове и най-вече за крайните ползватели. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Предприемаческите проекти, основани на технологиите на разпределения регистър (DTL), се нуждаят от силни управленски структури, които да осигуряват яснота по отношение на ролите и отговорностите и да подкрепят сътрудничеството между различните заинтересовани страни. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комитетът призовава публичните власти да гарантират, че развитието на технологията на блоковите вериги се извършва при спазване на правилата за обработване на личните данни и за киберсигурността, като същевременно следят за рисковете от неправомерно придобиване или използване на данните на граждани и предприятия. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Във връзка с дълбоките промени, предизвикани от новите технологии, ЕИСК препоръчва гражданите и работниците да бъдат защитени по подходящ начин, включително чрез подходящо участие на социалните партньори, особено що се отнася до условията за изпълнение на техните задължения и във връзка с изготвянето на подходящи планове за обучение и актуализиране на знанията. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Комитетът счита, че е абсолютно необходимо организациите на социалната икономика и на гражданското общество да бъдат действително привлечени за участие, за да се гарантира, че големите възможности, предоставяни от новите технологии, са насочени към осигуряване на ползи, достъп, прозрачност и участие на всички, а не само на един нов „елит на цифровата икономика“. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Контекст и предмет на становището по собствена инициатива

| 2.1. | Настоящото становище по собствена инициатива се опира на заключенията на люксембургското председателство, в които се съдържа покана за проучване на иновационния потенциал на новите цифрови технологии в областта на социалната икономика. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Сред тези нови технологии се появява революционният иновационен потенциал на различните форми на „технологията на разпределения регистър“ (DLT), известни като блокови вериги (blockchain), които ще дадат възможност за разработването на много интересни приложения в различни сектори на икономическата и социалната дейност. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Поради някои характеристики на тези технологии блоковите вериги спадат към цифровата инфраструктура, която би могла да бъде използвана успешно от организациите на социалната икономика за по-пълно постигане на техните цели, като увеличи способността им за определяне на положителните социални въздействия и за популяризиране на социалните иновации. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Комитетът насърчава институциите да подпомагат включването на организациите на гражданското общество в Обсерваторията на ЕС за блоковата верига, тъй като едно положително развитие на блоковите вериги и на новите цифрови инфраструктури не може да зависи само от технологични или информационни решения, както и само от инженерството, а се усъвършенства единствено ако съумеем да превърнем тези средства в двигател на революционна социална иновация. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Полезно е да се припомни, че технологиите на разпределения регистър гарантират доверие между партньори, ориентирани към сътрудничество, и сертифицират предимно сделките, а не съдържанието или качеството на това, което е включено в блоковите вериги. Следователно, предвид факта, че някои оптимистични оценки на тази технология я определят като нов носител на доверие, е необходимо ясно да заявим, че технологията не може да замести лоялността и доверието между страните. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Кратко описание на блоковите веригите и на технологиите на разпределения регистър

| 3.1. | Технологията на блоковите вериги е компютърен протокол, конфигуриран през 90-те години на 20-и век. Използването ѝ в голям мащаб и големият ѝ успех обаче са свързани с разпространението на криптовалутите, най-известната от които е биткойнът (bitcoin). Би било погрешно, обаче, блоковите вериги да се разглеждат единствено като криптовалути. Всъщност благодарение на комбинирането с нарастващия капацитет на информационните системи за изчисляване и анализ на данните, на засилването на свързаността в Европа и на непрекъснатото развитие на системите с изкуствен интелект, експоненциално нарастват възможностите за използване на технологията на разпределения регистър за различни цели. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В същото време блоковата верига е код, т.е комуникационен протокол и публичен регистър, в който се „отбелязват“ в определена последователност, с висока степен на прозрачност и във форма, която не може да бъде променяна, всички сделки, извършвани между участниците в мрежата. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Този ред на регистриране се състои от съвкупност от „блокове“ (части от код), верижно свързани помежду си чрез криптографска функция, която проследява и прави непроменима всяка част от блоковете, които образуват веригата. Тези „верижно свързани блокове“ се регистрират едновременно във всяко от устройствата, чрез които се свързват участниците в блоковите вериги. Всеки участник е „брънка“ от веригата, която допринася за валидиране и архивиране на данните, които се обменят. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | По този начин сделките се извършват винаги хоризонтално и се валидират от множество участници, което прави невъзможни промените или унищожаванията на регистрации да се извършват от един единствен оператор. Това би трябвало да гарантира сигурността на обработката на данните и да създава благоприятни условия за укрепване на взаимното доверие между участниците в блоковите вериги, които играят роля в разпределения и децентрализиран процес на валидиране. Следователно блоковите вериги са интересен инструмент за ново прилагане на концепцията за сигурност на цифровите сделки. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Поради тази причина технологията на блоковите вериги функционираше преди всичко като инфраструктура за виртуалните валути, но поради същите причини тя може да придобие и социална, културна, политическа и икономическа стойност. При това, всяка друга употреба във физически и невиртуален икономически контекст изисква осведоменост, че технологията на разпределения регистър не гарантира качеството на съдържанието, за което се отнася. С други думи, възможно е да се удостовери, че даден продукт е следвал верига, безопасно проектирана чрез технологията на разпределения регистър, но не е възможно да се каже, че продуктът по своята същност е с добри качества. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Различните участници в дадена блокова верига упражняват пряк контрол върху част от цялата верига и по този начин блоковата верига се превръща в децентрализирана система, която е трудно да бъде „доминирана“ само от един участник. Това повишава сигурността спрямо атаки или саботажи, тъй като ако едно от звената на веригата е обект на атака или е повредено, другите звена на „разпределения регистър“ ще продължат да функционират. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Сделките, които се осъществяват в разпределения регистър благодарение на блоковите вериги, могат да се проследят и видят от всички участници, затова операциите се извършват прозрачно, без намесата на „централен орган“ или на „трета“ страна, която да изпълнява функцията на задължителен партньор или посредник. Все пак, развитието на квантовите компютри, както и теоретичната възможност за „контролиране“ на значителен брой възли в мрежата, не премахва напълно рисковете от концентрация или контрол на технологията на разпределения регистър, както и от събиране на данни без съгласието и/или знанието на лицата, които са ги генерирали, и от концентрация на данните. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Тези характеристики позволяват на технологията на блоковите вериги да разработва и истински договори за автоматично изпълнение, наричани „интелигентни договори“, които дават възможност дадена сделка да се персонализира и детайлизира бързо, сигурно и хоризонтално. По този начин сертифицираната основна информация се превръща в приложимо право, което би могло да окаже въздействие върху много социални, икономически и политически практики. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Пример за това е възможното развитие на цифровото управление във връзка с изборите и системите за гласуване, социалните и здравните услуги и управлението на обществените поръчки. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ключовите думи на технологията на блоковите вериги — децентрализация, прозрачност, участие сред равнопоставени партньори, надеждност и доверие – са в съзвучие с основните организационни форми, чрез които работят предприятията и организациите на социалната икономика. Това важи в още по-голяма степен, ако мрежите по технологията на разпределения регистър са разработени с висока способност за оперативна съвместимост, която да позволява на потребителите да използват тези технологии под формата на сътрудничество от различни устройства и инструменти. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Европейският съюз и блоковите вериги

| 4.1. | ЕИСК споделя и подкрепя дейностите, които Европейската комисия и много от държавите членки предприеха за развиване на европейско партньорство за блоковите вериги. От стратегическо значение е Европа да не изостава в настоящата международна конкуренция по отношение на развитието на всички цифрови технологии, като насърчава и подпомага сътрудничеството между различните публични и частни участници за създаването на европейска инфраструктура за блоковите вериги. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Европейският парламент също изрази мнението си по тези въпроси в своите резолюции 2017/2772 (RSP) и 2018/2085 (INI) и призова Комисията да насърчи извършването на оценка на социалното въздействие на технологията на разпределения регистър. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Също толкова важно беше активирането от 1 февруари 2018 г. на Обсерваторията и Форума на ЕС за блокови вериги (EU Blockchain Observatory and Forum), създадени от Европейската комисия, която вече публикува редица тематични доклади (1). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК е убеден, че за да се даде възможност за правилно нарастване на ползите от технологиите на блоковите вериги, е необходимо да се насърчава и подходяща регулаторна рамка, която да стимулира и поощрява сътрудничеството на публичния и частния сектор и на организираното гражданско общество, за да се постигне положително социално, културно и нормативно сближаване, необходимо за разкриването на всички възможности за подобряване на услуги и процеси както в публичния, така и в частния сектор. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Могат ли технологията на блоковите вериги и децентрализираният разпределен регистър да бъдат идеалните инфраструктури за социалната икономика?

| 5.1. | Ако технологията на блоковите вериги е полезен инструмент за преосмисляне на доверието в контекста на глобална цифрова икономика, то организациите на социалната икономика, чрез използването на тези технологии, могат да допринасят за повишаване на демократичността на икономиката, като благоприятстват разпространението на цифрова социална икономика. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Финансовите кризи отслабиха доверието на гражданите във финансовите институции. Доверието вече се превърна в рядък социален ресурс, а нарастващото безпокойство в обществото във връзка със сигурността на данните, събирани и съхранявани от някои големи икономически оператори, го правят още по-рядък. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Предприятията на социалната икономика, които се характеризират с това, че са широко разпространени и трайно установени в територии и местни общности, могат да играят важна роля за насочване и подкрепа на по-широко разпространение на възможностите сред европейските граждани. По тази причина те могат да дадат положителен принос за насърчаване на етичното и основано на ценности сближаване между социалната икономика и технологичните иновации, като се насочат към модел за развитие, който да отразява общите интереси. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Може да се очакват широки конкретни приложения на технологиите на блоковите вериги в организациите на социалната икономика. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Като начало, технология, която позволява да се повиши равнището на прозрачност и на доверие, може лесно да бъде използвана, за да се гарантират сигурността и проследимостта на даренията и набирането на средства, например като се даде възможност на дарител, който финансира дадена НПО, да проследи движението и разпределението на дарените от него средства. От друга страна, самата НПО би могла да разполага с механизъм, който да дава възможност за подробно отчитане на всеки разходен поток, като се гарантира, че инвестираните ресурси действително са използвани по предназначение. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Приемайки технологията на блоковите вериги, много организации на социалната икономика биха могли да подобрят чувствително операциите за управление на сдруженията (консултиране на членовете и процедури на гласуване) и да ги направят сигурни и проследими, като улеснят участието и включването дори когато съдружниците се намират на различни места в отдалечени територии или са толкова много на брой, че е трудно да се организират традиционни общи срещи. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Организациите на социалната икономика осъществяват множество дейности, свързани с културата и обучението по изкуствата. Сдружения и кооперации, които се занимават с образование и обучение, както и с представления и художествени или интелектуални продукции, ще могат да използват технологията за блоковите вериги както за проверка на дейностите, извършвани от разстояние, така и за тяхното приспособяване към нуждите на потребителите. Но най-вече, за да се направят по-ясни и сигурни правата върху интелектуалната собственост и авторските права, като се въведат „интелигентни договори“ при прехвърлянето на съдържание. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | В сектора на обучението и образованието блоковите вериги ще могат да се използват за сертифициране на уменията, защита на образователни нива и дипломи в цифров формат или издаване на цифрови сертификати, които актуализират автоматично биографичните справки на работници или учащи. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Много важни са приложенията, които може да се очакват в сектора на здравеопазването, грижите за хората и социалното подпомагане, както за сигурното архивиране на данни и информация, така и за достъпа и идентифицирането на подпомаганите лица. В тези области има много организации на социалната икономика, които извършват работа за подпомагане на най-нуждаещите се граждани, дори в отдалечените райони, където възможността за инсталиране на сигурни системи за телемедицина и дистанционно подпомагане може да окаже силно въздействие върху качеството на живота на хората. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Често тези технологии изискват умения и ресурси, с които не всички лица разполагат. Това важи още повече за най-уязвимите лица като възрастни, бедни, хора с увреждания, непълнолетни и маргинализирани семейства. За тези групи от населението, за които всички сме длъжни да мислим, организациите на социалната икономика могат да бъдат основно средство за достъп. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Много кооперации, които работят в селскостопанския сектор, мислят за новите технологии, за да направят своите продукти проследими и разпознаваеми по сигурен начин, като се предотвратяват измами и фалшифициране, които вредят на производители и потребители. Освен това технологията на блоковите вериги би могла да направи по-сигурни и прозрачни отношенията между дадена селскостопанска кооперация и нейните членове, като насърчава и намаляването на разходите за услуги, например услугата за застраховане срещу рисковете, свързани с природни бедствия. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Както е известно, първите приложения на блоковите вериги бяха възприети, за да се разработят системи за споделено криптиране и системи за плащане между физически лица (peer to peer). Това би могло да бъде полезно в сектора на социалната икономика, за да се управляват както операции на колективно финансиране, така и допълнителни платежни системи, които са полезни за микрокредитните операции, предназначени за неподходящи за банково финансиране лица, или още за управлението на мрежи за етично микроинвестиране в полза на вериги на икономиката на ЕС. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Природозащитни организации и социални предприятия също са водещи участници в намаляването на разхищенията, а също и в разделното събиране и обработването на отпадъците. И в този контекст възможностите на децентрализирания разпределен регистър могат да се използват за подобряване на услугите, извършвани в полза на гражданите. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Кооперациите за производство на енергия от възобновяеми източници, които в Европа са повече от 1 500 и привличат над 1 000 000 граждани към ефективно участие в енергийния преход, биха могли да оптимизират своята разпределителна мрежа и своя преход, като използват технологията на блоковите вериги. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Въпросът за енергията е много важен аспект за блоковите вериги, тъй като понастоящем едновременната регистрация на данните и на блоковите вериги, извършвана на няколко сървъра и децентрализирани устройства, води до много висок разход на енергия, поради което е необходимо да се оптимизира използването на енергията, за да се направи по-устойчиво използването на технологията на блоковите вериги. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | Като се има предвид, че технологията на блоковите вериги може да доведе до положителни промени, е важно вниманието да бъде насочено към невъзможността за промяна на данните, регистрирани чрез блокови вериги, и следователно е необходимо публичните нормативни уредби да могат да гарантират, че развитието на тази технология се извършва при спазване на правилата, които уреждат обработването на личните данни („ОРЗД“), с особено внимание към т.нар. „право да бъдеш забравен“. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Важно е, че действащите правила по тези въпроси непрекъснато се адаптират, пряко или по тълкувателен път, към извършващите се много бързо технологични промени. Само по този начин ще се избегне това, положителните развития, очаквани от технологията на блоковите вериги, да бъдат придружени от аналогични неблагоприятни развития и сериозни последици. |
| --- | --- |

5.17.

| 5.18. | Технологията на блоковите вериги ще окаже значително въздействие върху пазара на труда: някои професии ще изчезнат, други ще се променят съществено, а могат да възникнат и да се развият нови. ЕИСК счита, че е важно работниците да бъдат защитени по подходящ начин, по-специално чрез въвеждането на подходящи планове за обучение и активни политики на пазара на труда с участието на социалните партньори. |
| --- | --- |

5.18.

| 5.19. | Огромният потенциал на новите цифрови технологии и високите разходи за необходимите инвестиции излагат също така технологията на блоковите вериги на риск от концентрация на устройствата, които могат да я накарат на функционира. Следователно по отношение на потенциала за демократизация на мрежата не са изключени рисковете от спекулативно задържане на данни и технологични мрежи в ръцете на малко на брой участници или държави, които са в състояние да правят големи инвестиции. Поради това е важно да има публични интервенции, за да се подкрепи споделено и достъпно развитие на тези технологии. |
| --- | --- |

5.19.

Брюксел, 17 юли 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  „Иновации в сферата на блоковите вериги в Европа“ през юли 2018 г., „Блокови вериги и ОРЗД (Общ регламент относно защитата на данните)“ през октомври 2018 г., „Блокови вериги за управление и обществени услуги“ през декември 2018 г., „Възможности за разрастване, оперативна съвместимост и устойчивост на блоковите вериги“ през март 2019 г. и „Блокови вериги и цифрова идентичност“ през май 2019 г.

1

---

СТАНОВИЩА

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/6

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Насърчаване на единен пазар, благоприятстващ предприемачеството и иновациите – насърчаване на нови модели на икономическа дейност за справяне със социалните предизвикателства и преходите“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 353/02)

Докладчик: Giuseppe GUERINI

| Решение на пленарната асамблея | 24.1.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 4.7.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 185/0/6 |

Решение на пленарната асамблея

24.1.2019 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

4.7.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

17.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

185/0/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Вече се признава необходимостта от социална пазарна икономика, която чрез интелигентно прилагане на новите технологии да може да се справи с основните проблеми, свързани с устойчивостта, изменението на климата и намаляването на неравенствата. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че в това отношение освен публичните институции, активен и значителен принос може да даде и предприемачеството. По-специално всички онези предприятия от реалната икономика, които създават стойност и заетост, без да използват спекулативно финансовите лостове. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Като се има предвид голямото многообразие на моделите на икономическо развитие и на формите на предприятия, съществуващи на европейско равнище, е важно законодателните предложения относно предприятията, икономиката и вътрешния пазар да не бъдат унифицирани, като се отхвърля универсалният подход, а се утвърждава „биологичното разнообразие на предприятията“. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | От съществено значение е европейските институции да подкрепят развитието на изкуствения интелект и правилното използване на големите информационни масиви, като създават правила, подходящи за гарантиране на развитието на тези технологии при зачитане на правата на физическите лица, или като инвестират по координиран начин европейски и държавни публични средства, за да се гарантира конкурентоспособността на ЕС в световен мащаб. По-специално големите информационни масиви и техният потенциал трябва да бъдат достъпни за МСП. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Промените, които новите технологии, изкуственият интелект и големите информационни масиви предизвикват в производствените процеси и икономиката като цяло, ще променят коренно и пазара на труда. Важно е обаче тези процеси на промяна да се извършват в рамките на успешен социален диалог, при зачитане на правата и качеството на живота на работниците. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Мерките за улесняване на достъпа до кредитиране на МСП, като например планът „Юнкер“, програмата COSME или в бъдеще програмата InvestEU, би трябвало да продължат да подкрепят МСП и социалните предприятия, които често трудно постигат растеж поради проблеми с ликвидността и недостатъчен собствен капитал. Също така би трябвало активно да се насърчава развитието на европейски пазар на рисковия капитал. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Необходимостта от гарантиране на сближаване и социална справедливост за европейското население, което става все по-възрастно и по-малобройно, подчертава ролята, която социалните предприятия и тези на взаимоспомагателна основа ще могат да играят в бъдеще. Ето защо са нужни повече усилия, за да се повиши ролята на такива предприятия, които дават възможност на хората да се организират и да си сътрудничат, за да задоволяват непрестанно растящите социални потребности. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК отново потвърждава, че трябва да се признае и подкрепи ролята, която МСП, семейните предприятия и предприятията на социалната икономика, занаятчийските предприятия, дребните търговци и селскостопански производители играят за насърчаването и разпространяването на предприемачески дух, насочен към ролята на хората и на местните общности за изграждането на европейския модел на приобщаващ единен пазар. Освен това тези предприятия дават възможност на все повече лица да започнат икономическа и предприемаческа дейност, с което насърчават социалната икономика. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Контекст и предмет на становището по собствена инициатива

| 2.1. | Целта на настоящото становище по собствена инициатива е да даде принос за европейските институции, за да се насърчи, в рамките на действията за укрепване на единния пазар, създаването на подходящи условия за развитието на различни форми на предприятия, готови да се справят с предизвикателствата, пред които е изправено обществото. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Вече се признава, че е необходим стремеж към социална пазарна икономика, която чрез интелигентно прилагане на новите технологии да може да се справи с основните проблеми, свързани с устойчивостта, смекчаването на вредните последици от изменението на климата, намаляването на неравенствата, демографските напрежения, силния мигрантски натиск по външните граници на Съюза и енергийния преход. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК смята, че предприемачеството може да даде съществен принос, разбира се, наред с този на публичните институции. Големите трансформации, посочени в предходния параграф, всъщност могат да бъдат посрещнати и като се използва потенциалът за иновации на всяка предприемаческа дейност. Някои модели на икономическо развитие и някои форми на предприятия, обаче, показаха по-голяма готовност да поемат отговорността за социалните иновации, които изглеждат все по-необходими, за да може да се утвърди по-устойчива и приобщаваща икономика. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ЕИСК счита, че могат да се открият съществени допирни точки между един благоприятен за иновациите и новото предприемачество единен пазар и Програма 2030 на ООН за постигането на целите за устойчиво развитие, тъй като целите за растеж и иновации, необходими за да се гарантира поддържане на благосъстоянието в държавите на Европейския съюз, трябва да бъдат не само солидни, но и устойчиви. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | През последните години Комитетът прие множество конкретни становища, които се отнасят до следните основни теми:






  — | Търсенето на нови модели на икономическа дейност (1); |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

Търсенето на нови модели на икономическа дейност (1);

| — | Различните форми на предприемачество (2); |
| --- | --- |

—

Различните форми на предприемачество (2);

| — | Трансформациите на цифровата ера (3). |
| --- | --- |

—

Трансформациите на цифровата ера (3).

| 2.6. | ЕИСК счита, че има различни икономически „екосистеми“, които заслужават внимание от страна на европейския законодател, за да се насърчи ефективността на вътрешния пазар. Икономическата система на ЕС е диференцирана и включва мултинационални дружества, национални предприятия и голям брой местни предприятия. Често тези предприятия се организират в областни производствени вериги: метрополни области с гъстонаселени градски системи и селски и периферни райони, където невинаги е лесно да се гарантира благосъстоянието и социалното сближаване, ако не се полагат усилия технологичните иновации да станат достъпни и в отдалечените райони. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Във всички тези ситуации е необходимо да се съвместяват и интегрират различните форми на предприятия, но всяка от тези сфери заслужава специално внимание по отношение на законодателните мерки и публичните инвестиции. Ето защо е важно законодателните предложения и предложенията за икономическа регулация относно предприятията, икономиката и вътрешния пазар да не бъдат напълно унифицирани и да се отхвърли универсалният подход. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Към нова европейска технологична, устойчива и приобщаваща икономика

| 3.1. | Необходимо е да се разработят нови производствени модели за стоки и услуги посредством цифровата икономика и новите технологии, притежаващи потенциал да променят начините, по които се развиват дейностите на европейските предприятия. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Във връзка с това е от съществено значение европейските институции да подкрепят по подходящ начин развитието на изкуствения интелект било като създават правила, подходящи да се гарантира развитието на тази технология при зачитане на правата на физическите лица, било като инвестират по координиран начин публичните средства на ЕС и на държавите членки, за да да не се изостава по отношение на участници като САЩ и Китай. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Също така използването на големите информационни масиви и тяхното обработване ще бъдат от основно значение, за да се гарантира конкурентоспособността на европейския пазар, като се има предвид, че непрекъснато расте капацитетът за обработване на данни и възможността за практическо използване на тези данни в стратегии за икономическо развитие и услуги за хората. Ще бъде необходимо обаче да се направи така, че обработката и разработването на тези данни да се извършва при зачитане на правата на физическите лица, основните свободи и новата европейска правна уредба – Общия регламент относно защитата на данните. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Европейската предприемаческа и икономическа структура разполага с елементите, необходими за справяне с цифровата трансформация, и се структурира като положителна екосистема, състояща се множество разнообрази международни и местни предприятия, които са в състояние да имат световни амбиции. За да стане това, съществува спешна необходимост от обединена, свързана, сплотена и конкурентоспособна Европа. Положителен опит в това отношение са цифровите иновационни центрове, които се създават в множество местни икономически системи. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Големите промени, които новите технологии, изкуственият интелект и големите информационни масиви предизвикват в производствените процеси и икономиката като цяло, ще променят коренно и пазара на труда. Някои професии ще изчезнат, други ще възникнат, а трети ще претърпят дълбоки промени. Важно е тези процеси на промяна да се извършват в рамките на успешен социален диалог, при зачитане на правата и качеството на живота на работниците и да бъдат подкрепяни от мерки за закрила и учене през целия живот. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Друг съществен фактор за растежа е свързан с данъчните политики. По време на настоящия си мандат Европейската комисия извърши много работа по въпросите, свързани с данъчното облагане. ЕИСК счита, че ефективността на данъчните правила и разумното им равнище на хармонизиране са от съществено значение за укрепването на вътрешния пазар. Освен това данъчните политики, насърчавани на европейско равнище, би трябвало да подкрепят инструменти в полза на растежа на предприятията, като например инвестициите в НИРД и достъпа до капитали под формата на дялово участие. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Европейските МСП и предприятията на социалната икономика все още страдат поради структурни проблеми и поради липсата на благоприятни условия за тяхното развитие, въпреки многобройните усилия да бъдат подкрепени. Освен това МСП често развиват дейност в производството на средни и ниски технологии и в услуги с по-ниска степен на използване на знанието и им е трудно да разширяват дейността си на трансграничния пазар. Тези предприятия трябва да бъдат подкрепяни допълнително, тъй като, както ни припомня Комисията, те представляват 99 % от европейските предприятия и осигуряват 67 % от заетостта (4). Поради това, въпреки че се взема предвид необходимостта от спазване на принципите на свободния пазар и конкуренцията, тези предприятия трябва да бъдат подкрепени по подходящ начин с индустриални и данъчни политики, благоприятни за създаването на споделена стойност и за концентрацията на блага. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Във връзка с това мерките за подкрепа на достъпа на МСП до кредитиране, като например планът „Юнкер“ с неговата система за публични гаранции, програмата COSME или програмата InvestEU би трябвало и занапред да подкрепят МСП и социалните предприятия. В този смисъл участието на частни лица в стартиращи и малки и средни предприятия би трябвало да бъде подкрепяно в по-голяма степен чрез развитие на европейски пазар на рисковия и високорисковия капитал, чиито размери и до днес са съвсем различни от тези в САЩ. Освен това приемането на политики, които насърчава инвестирането на частни капитали в европейските предприятия, би трябвало да бъде съпроводено от конкретни действия, които да поощряват привличането на таланти и умения от страни извън ЕС. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | По данни на Световната банка Европейският съюз (5) заема средно 53-о място в световната класация на държавите според свободата за започване на предприемаческа дейност и на 29-о място в класацията по отношение на общата свобода за развиване на стопанска дейност. Съединените щати обаче са на 8-о място по отношение на свободата за развиване на стопанска дейност. Във връзка с това ЕИСК подчертава колко е важно да се подкрепят и насърчават предприемаческите дейности посредством мерки за административно опростяване в областта на дейностите за производство на стоки и услуги и по отношение на бюрократичната тежест върху европейските предприемачи. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Пазарът на обществените поръчки днес възлиза на около 16 % от европейския БВП, на стойност равна на близо 1,9 трилиона евро. С новите директиви от 2014 г. относно обществените поръчки (6) и концесиите (7) се целеше да се отчитат в по-голяма степен социалните и екологичните аспекти в процедурите за възлагане на обществени поръчки, които се управляват от националните администрации. Обаче, както признава самата Комисия, тази цел все още далеч не е постигната. ЕИСК препоръчва на Комисията да отчита по-ефективно социалните и екологичните аспекти в един сектор, който по традиция е жизненоважно значение за единния пазар. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Нарастващите предизвикателства на международно равнище, от една страна, и необходимостта от гарантиране на сближаване и социална справедливост, от друга, изтъкват ролята, която социалните предприятия могат да играят в настоящия контекст. Ето защо трябва да се работи повече, за да се признае съществуването и ролята на предприятията, в които се проявява напълно готовността на хората да организират собствената си дейност, за да задоволяват социалните потребности. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | В малките предприятия и в социалните предприятия инициативата за действие и мотивацията винаги започват от човека, а не от капитала, който се задвижва в търсене на „дейности“, които гарантират печалби. Създадени от хората, тези предприятия се установяват в местните общности и с тях създават трайни във времето връзки, като допринасят за благосъстоянието на местното население и за социалното сближаване. В това отношение значим пример са белгийската и шведската (8) системи с ваучери за помощ в домакинството. Тези системи предвиждат специфични данъчни отстъпки за потребителите и насърчават обявяването на недекларирания труд, което е в интерес от една страна на доставчиците на услуги, които се оказват по-добре защитени, и от друга страна на държавните бюджети. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Свързването с местните общности и с територията се превръща във фактор за конкурентоспособност, тъй като засилва мотивацията и създава добавена стойност в социален и междуличностен аспект. По този начин предприятията на социалната икономика дават възможност на повече хора да започнат предприемаческа дейност, като допринасят за приобщаващ модел на развитие. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Друга съществена полза, създавана от социалните предприятия, безспорно е приносът за икономическата демокрация, тъй като те гарантират на милиони хора възможността да започнат икономическа дейност и да си създадат самостоятелно работа въз основа на собствените си умения, способности и стремежи. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | С тази цел работят например кооперациите, взаимоспомагателните предприятия, икономическите структури, организирани от местните общности, и социалните предприятия. Признаването на тези предприятия нараства и в резултат на Инициативата за социалното предприемачество, стартирана от Европейската комисия през 2011 г., която може би трябва да бъде последвана от по-смела и всеобхватна инициатива. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Необходимо е да се обърне специално внимание на регионалните и местните банки, които представляват незаменима възможност за достъп до кредитиране за милиони хора. По отношение на тези банки подходът на европейската нормативна уредба все още изглежда твърде неблагоприятен и несъответстващ на принципа на пропорционалност, тъй като подчинява на едни и същи технически правила както глобалните банки, така и онези, които имат само местно измерение, следвайки универсалния подход. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Европейските предприятия в социалния и глобален макросценарий

| 4.1. | Необходимо е да се осъзнае, че глобалният сценарий ще се промени значително през следващите години, по-специално по отношение на демографските показатели, производствения капацитет и икономическата тежест на отделните нации и континенти. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | В тази промяна Европа със своите 500 милиона жители ще загуби централната си роля спрямо световното население, което ще се увеличи от 7,6 милиарда понастоящем до 9,8 милиарда през 2050 г., като растежът ще се концентрира в 9 държави (Индия, Нигерия, Конго, Пакистан, Етиопия, Танзания, САЩ, Уганда и Индонезия) (9). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | В същото време процентът на възрастните хора ще нарасне още повече и броят на лицата, които през 2050 г. ще бъдат на възраст над 80 години, ще се утрои, като от 137 милиона ще достигне 425 милиона души и ще се концентрира в Европа, където средната възраст днес е около 40 – 45 години, докато в „нововъзникващите икономики“ тя е 25 – 30 години. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК счита, че протичащите понастоящем големи промени налагат цялостен подход, чрез който да се координират европейските икономически и регулаторни политики с политиките за социално сближаване и защита на най-уязвимите групи, без да се забравят възрастните хора, лицата с увреждания, хората в неравностойно положение и най-слабите слоеве. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Освен в плановете за промишлено развитие и икономическите политики, предизвикателството за изграждането на пазар, благоприятен за иновациите и предприемачеството, се състои в укрепване на ролята на единственото, на което може да се разчита с голяма сигурност в този все по-несигурен свят: човешката личност. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | От укрепването на човешкия капитал ще може да извлече полза цялата икономическа система, което ще потвърди, че поведението на хора и предприятия в икономическата сфера не цели единствено постигане на максимална печалба. По този начин ще може да се утвърди идеята, че това, което движи икономическата дейност и желанието за предприемачество далеч надхвърля елементарната потребност от натрупване на капитали. Това не означава омаловажаване на значението на икономическия успех, а измерване на неговата стойност по друг начин. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | През последните десетилетия успехът на предприятията, по-специално на големите предприятия от цифровата икономика, се оценяваше и измерваше по-скоро във връзка с възможността за извличане на финансова стойност, отколкото за създаване на стойност и заетост чрез труда. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | И накрая, ЕИСК счита, че е необходимо да се инвестира в ученето през целия живот на европейските граждани, за да бъдат подготвени да се справят с постоянните промени в настоящия исторически момент. Ето защо е от съществено значение да се инвестира в програми за обучение, които да подкрепят готовността за започване на дейност и от ранна възраст да предоставят инструменти и умения за самоорганизиране, освен знания, които могат да насърчават инициативността, творчеството и смелостта да се рискува. В същото време политиките за обучение и подкрепа трябва да гарантират, че все по-възрастното и по-малобройно в световен план европейско население (по отношение на което се говори за „сребърна икономика“) ще може да се радва на добро качество на живота и ще дава активно своя принос. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Всеки човек следва да бъде разглеждан като приоритет, както показват успешните експерименти, осъществени от социални предприятия за трудова интеграция, които създадоха солидни и конкурентоспособни предприятия, наемайки уязвими или изключени от традиционния пазар на труда работници. |
| --- | --- |

4.9.

Брюксел, 17 юли 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 57; ОВ C 75,10.3.2017 г.,стр. 33; ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 1 и ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр. 28.

1

(2)  ОВ 288, 31.8.2017 г, стр. 20; ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр, 1; ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 8; ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 152; ОВ C 458, 19.12.2014 г., стр. 14 и ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 15.

2

(3)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 73; ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 102; ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 33; ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 70; ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 6 и ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 131.

3

(4)  https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/performance-review_bg

4

(5)  http://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/media/Annual-Reports/English/DB2019-report_print-version.pdf

5

(6)  ОВ L 94, 28.8.2014 г., стр. 65.

6

(7)  ОВ L 94, 28.8.2014 г., стр. 1.

7

(8)  http://impact-phs.eu/national-practices/sweden-rot-rut-avdrag/

8

(9)  ООН, Перспективи за световното население, преразглеждане от 2017 г.; https://population.un.org/wpp/Publications/Files/WPP2017_KeyFindings.pdf

9

---

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/11

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Потребителите в кръговата икономика“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 353/03)

Докладчик: Carlos TRIAS PINTÓ

| Решение на Пленарната асамблея | 24.1.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 4.7.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 200/4/9 |

Решение на Пленарната асамблея

24.1.2019 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

4.7.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

17.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

200/4/9

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК призовава за стратегическо преориентиране — на европейско, национално и местно равнище — което да даде силен тласък на нови модели на кръговост, като не само укрепи координацията между всички участници, но и постави потребителите в центъра на публичните политики. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Чрез въвеждането на кръговия модел в икономиката и намаляването на свръхпотреблението ще се достигнат необходимите интензивност и ефикасност, при условие че се засили ролята на потребителя за преодоляване на настоящия модел на производство и потребление, тъй като ежедневните потребителски решения са най-ефективният лост за промяна. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Необходимо е да се въведат системи за образование, обучение и самообучение през целия живот, както и да се предоставя по-обективна информация относно възможния избор на потребителите, с цел да бъдат насочени към кръгово поведение. Във връзка с това ЕИСК подчертава ролята на местните публични администрации и организациите на потребителите. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Изпълнението на действията ще се измерва с помощта на показателите за въздействието, изготвени въз основа на Цел No 12 на ООН за устойчиво развитие (ЦУР 12) (1), и свързаните с нея подцели, което ще доведе до нови процеси на стандартизация. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Предвид междусекторния характер на съзнателното потребление оценките на въздействието ще бъдат допълнени с останалите шестнадесет цели за устойчиво развитие и съответните им подцели, докато ЦУР No 17 „Партньорства“ ще оформи пространства за съвместно създаване и споделена отговорност, което ще улесни както мултиплициращия ефект, така и необходимите възможности за разрастване. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Измерването на социалния и екологичния отпечатък на продукта в различните вериги за създаване на стойност има голям потенциал да предостави на потребителите релевантна информация относно решенията им, свързани с потреблението, в контекста на цифровото общество. ЕИСК настоява за използването на надеждни, сравними и подлежащи на проверка показатели за въздействието, и по-специално подчертава, че е важно да се обърне внимание на показателите, свързани с химическите материали, включително по отношение на обработката им. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Действията трябва да се ръководят от концепцията, че всички трябва да имат изгода, и не бива да се унифицират: следва да се адаптират към специфичните условия на различните територии и сектори на дейност, като се използват методики „от долу нагоре“ с участието на съответните за случая заинтересовани страни. Тези инициативи следва да се впишат изцяло в развитието на местните икономики и да се направляват от институциите и овластените организации на потребителите. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Водещата роля на Европа в различните модели на кръговата икономика трябва да бъде съчетана със създаването на бизнес среда, благоприятстваща излизането на международния пазар на стоките и услугите на кръговата икономика, като се използва пионерският опит на държави като Южна Корея (2). Тези модели трябва да бъдат придружени от конкретни насоки за справедлив преход към екологично устойчиви икономики и общества (3) и освен това да гарантират еднакви условия на конкуренция по отношение на произвежданите при не толкова строги изисквания продукти от трети държави. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Рекламата и търговските практики играят ключова роля в решенията на потребителите. Политиките за корпоративна социална отговорност трябва задължително да допринасят за преодоляването на практиките на заблуждаващия „зелен“ (greenwashing) и „социален“ пиар (socialwashing). В това отношение от съществено значение е да се укрепи настоящата институционална рамка за мониторинг и акредитация на различните преходи към кръгова икономика. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Данъчното облагане и отговорните обществени поръчки са ефективни инструменти за въвеждане на модела на стимулиране на отговорно производство и потребление в контекста на постепенната стандартизация на продукти и услуги. В първия случай държавите членки следва да обмислят ефективни начини за прилагане на основан на възнаграждението подход, като преминат към постепенно сближаване на кръговото данъчно облагане, което допринася за европейския единен пазар, а във втория случай местните публични администрации трябва да изготвят съпътстващи планове за „устойчиви доставчици“, така че тяхното производство да отговаря по-лесно на поставените условия и да може да се разраства, а не да се допускат дефицити в отговор на настоящите изисквания. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК насърчава също доброволното етикетиране като преход към задължително етикетиране, при условие че се основава на доброволни, независими и проверени схеми за високи постижения в областта на околната среда. Популяризирането на екомаркировката на ЕС (4) и нейното разширяване с цел да бъдат обхванати повече продукти ще я превърне във водеща „марка“ за устойчив избор в Европа. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК отбелязва спешната необходимост от подобряване на екопроектирането чрез систематично проучване на изискванията по отношение на полезния живот, поправката, химическите компоненти и т.н., чрез наблюдение на социалните критерии, като се насърчават местните мрежи на потребление и практиките потребител – производител. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Въведение и контекст

| 2.1. | Устойчивите растеж и конкурентоспособност следва да отчитат и качествените фактори: това означава недопускане на експлоатация на работната ръка и околната среда, справедливи условия на живот, съответстващи на ресурсите на планетата, и в крайна сметка модел, в който е постигнат баланс между икономическия просперитет, въпросите в областта на околната среда и социалното приобщаване (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Кръговата икономика трябва да бъде модел на човешко поведение, което да е съвместимо със собствените правила на функциониране на природата и да запазва и възстановява природния капитал. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Досега са изготвени редица проучвания, предложения и становища относно прехода от линейна към кръгова икономика, в които се акцентира върху производството и почти не се застъпва ролята на потребителя, който е основен участник в посрещането на предизвикателствата, свързани с кръговата икономика. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Като отправна точка следва да се вземе предвид голямото несъответствие, което съществува между твърденията на потребителите, които са много чувствителни към социалните и екологичните предизвикателства (6), и моделите им на поведение, които се проявяват чрез явлението нискобюджетни продукти или услуги (low cost), което поставя ценовия фактор (без да се включват отрицателните външни въздействия) пред цялостното качество на продукта или услугата. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Цифрите обаче спадат, когато от терена на чувствата и очакванията се премине към този на действията и ангажиментите. В този момент възниква противоречието между достъпност и устойчивост, а информацията и обучението се очертават като ключови фактори за оптимизиране на участието на потребителите в процеса. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | В рамките на пакета за кръговата икономика бяха разгледани някои изрични препратки към поведението на потребителите, които бяха подкрепени от ЕИСК (7): |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В становището си относно „План за действие на ЕС за кръговата икономика“ (8), Европейският комитет на регионите акцентира върху поведението на потребителите и социалните тенденции, като подчертава основната роля на местните и регионалните власти за укрепване на мерките за образование, обучение и професионална квалификация, които подобряват разбирането за устойчивото потребление, опазването на ресурсите и предотвратяването на отпадъците, както и отговорността на производителите на етапите на проектиране и пускане на пазара. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Накрая, ЕИСК подчертава, че развитието на кръговата икономика може да бъде подпомогнато и от някои иновативни форми на потребление: споделяне на продукти или инфраструктура (икономика на споделянето), използване на услуги, а не на продукти, използване на ИТ или цифрови платформи и др. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Кръговата икономика в политиките на ЕС

| 3.1. | Истинското предизвикателство пред политиките на ЕС в областта на кръговата икономика, освен регулаторните и производствените аспекти, е да се мобилизира човешкият капитал, който потребителите формират със своите навици и ежедневни решения по отношение на потреблението. Мултиплициращият ефект на индивидуалните действия предполага пълното участие на потребителите като ефикасен лост за промяна. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В съобщението „Затваряне на цикъла — план за действие на ЕС за кръговата икономика“ (9) се посочва, че „изборът, който правят милиони потребители, може да подпомогне или да възпрепятства кръговата икономика“. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕК счита, че „изправени пред изобилие от маркировки и твърдения за екологосъобразност, потребителите в ЕС често се затрудняват да направят разграничение между продуктите и да се доверят на предоставената информация. Твърденията за екологосъобразност невинаги отговарят на правните изисквания за надеждност, точност и яснота“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | „Цената е важен фактор, който предопределя решението за закупуване както по веригата за създаване на стойност, така и при крайните потребители. Поради тази причина държавите членки биват насърчавани да предоставят стимули и да използват икономически инструменти, като например данъчното облагане, за да направят така, че цената на продукта да отразява по-добре екологичните разходи. Аспектите, свързани с гаранциите, като например законоустановения гаранционен срок и обръщането на тежестта на доказване, могат да предпазват потребителите от дефектни продукти и да допринесат за издръжливостта и възможностите за поправка на продуктите, като по този начин предотвратят изхвърлянето им.“ |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Въпреки че обхващат много от ключовите параметри на устойчивостта, тези твърдения пренебрегват многообразието от взаимодействия, които възникват в различните вериги за създаване на стойност, като по този начин потребителят се свежда до ролята на второстепенен участник. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Напредъкът в политиките на ЕС

| 4.1. | Европа вече разполага с регулаторна рамка за насърчаване на отговорните обществени поръчки (10), чийто потенциал (11) ги превръща в един от двигателите на кръговата икономика. При все това съществуват много трудности пред ефективното прилагане, което налага да се изясни по-добре кои продукти и услуги се считат за кръгови. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Като се има предвид, че терминологията е динамична и че става въпрос за преход, който трябва да бъде захранван от най-добрите практики на различните вериги за създаване на стойност, следва да се разгледат процесите на стандартизиране на глобално равнище въз основа на нови параметри, тъй като една многостранна и глобализирана икономика изисква общ език. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Планът за действие на Европейската комисия за финансиране за устойчив растеж и рамката относно новата таксономия в областта на устойчивото развитие (12) ще въведат нов набор от показатели за социално и екологично въздействие, в пълно съответствие с насоките на ООН. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | С подкрепата на ресурсите на Европейската комисия, сега подсилени и обединени в рамките на InvestEU, се предвижда значително пренасочване на инвестициите към дейности, които допринасят за смекчаване на изменението на климата и предотвратяват изчерпването на природните ресурси; сред тези дейности се открояват санирането на жилищни сгради и използването на геотермална енергия (13), като и двете са свързани с преките решения на потребителите. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Новият търговски механизъм за потребителите със своите силни и слаби страни ще допринесе за повишаване на тяхното доверие (14). Според ЕИСК (15) подобряването на рамката за прилагане на законодателството за защита на потребителите е от съществено значение за балансираното развитие на сектора на кръговата икономика. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Следва да се подчертае съвместната инициатива на Европейската комисия и на ЕИСК, с която се постави началото на Европейска платформа на заинтересованите страни по въпросите на кръговата икономика (16), една „мрежа на мрежите“, която осигурява място за срещи, в рамките на които заинтересованите страни могат да разглеждат конкретни предизвикателства и да споделят най-добри практики и решения. Важна роля играят и Форумът на пазара на дребно (REAP) (17) и Платформата на ЕС по въпросите на загубата и разхищението на храни (18). |
| --- | --- |

4.6.

5.   Бъдещи ангажименти на Европейската комисия

| 5.1. | В работата си в областта на екопроектирането Комисията ще обърне специално внимание на някои искания по отношение на дълготрайността, информацията за използването и ремонта, както и за наличието на резервни части. Тя също така ще прецени дали е целесъобразно да се включи информация относно дълготрайността в енергийното етикетиране. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | В преразгледаните предложения относно отпадъците Комисията обмисля нови правила, чрез които ще се насърчат дейностите за повторно използване. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Комисията ще работи за по-доброто прилагане на гаранциите за материалните продукти, ще проучи възможностите за подобрения и ще се бори с неверните твърдения за екологосъобразност. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Комисията ще подготви в контекста на програмата „Хоризонт 2020“ програма за независими изпитвания, за да продължи напредъкът по въпросите, свързани с планираното остаряване (19). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Комисията ще засили използването на „зелени“ обществени поръчки, като постави акцент върху включването на кръговата икономика в новите или преразгледаните критерии. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Наистина ли се намираме в преход към кръгова икономика?

| 6.1. | „Устойчивостта е [...] процес [...], при който поведението, действията и решенията на правителствата, дружествата, работниците, гражданите и потребителите се ръководят от осъзнаването по отговорен начин на тяхното икономическо, екологично и социално влияние“ (20). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Според ЕИСК когато разглеждат кръговата икономика, институциите на ЕС акцентират върху екологичния и производствения аспект и отделят много малко внимание на социалния аспект и потребителите, което води до риск от преминаване към друга линейна икономика. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | От гледна точка на един цялостен подход проактивната роля на потребителя трябва да излезе извън обикновеното асиметрично участие, което го свежда до градски участник в рециклирането на домакински отпадъци. Потребителят трябва да участва в целия кръгов процес. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Добрата новина е, че разполагаме с подходящ инструментариум за кръговата икономика, като се започне със 17-те цели за устойчиво развитие (ЦУР) и свързаните с тях подцели, в съчетание със задължителните протоколи на 21-вата Конференция на страните (21) за смекчаване на последиците от изменението на климата, което ни предоставя универсална рамка с огромен потенциал. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | ЕИСК подчертава, че преходът ще бъде по-ефикасен и ще бъде съобразен в по-голяма степен с ЦУР 12 (отговорно производство и потребление), при положение че се получи по-добро припокриване между предлагането и търсенето, а кръговата икономика се обвърже с територията. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Предложения на ЕИСК за засилване на ролята на потребителите в моделите на кръговата икономика

| 7.1. | Отговорни научни изследвания и иновации (ОНИИ) в рамките на „Хоризонт Европа“: да се улесни балансираното участие на всички действащи лица, по-специално на потребителите и/или техните представители. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Екопроектиране и екоиновации: въз основа на критерий за съвместната екологична отговорност да се насърчи активното участие на потребителите чрез практики за създаване на споделена стойност, което може да бъде отличено чрез официално регламентиран знак за качество. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Потребителите да бъдат насърчавани да участват в планирането на политиките за корпоративна социална отговорност чрез участие в „опитни полета“ за пилотни продукти или услуги с цел предварителното им съвместно валидиране. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Да се събират добри практики по отношение на кръговата икономика, като се дава възможност на потребителите да изразят мнението си. Тези с най-голям мултиплициращ ефект да бъдат масово разпространявани. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Да се насърчава доброволното етикетиране с информация за намаляване на емисиите, опазване на биологичното разнообразие, ефективно използване на ресурсите или неизползване на компоненти с голямо въздействие върху околната среда с цел разширяване на неговото използване докато стане задължително. Да се въведе използването на етикет, на който да е посочена информация за продължителността на живот на продукта във връзка с възможността за получаване на резервни части и извършване за ремонт. Чрез използване на официални проучвания, данъчно облагане и обществени поръчки да се стимулира удължаването на гаранционния срок на продуктите, като се има предвид и натискът от страна на потребителите. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | В рамките на Новия търговски механизъм за потребителите да бъдат въведени механизми за правна защита за потребителите, закупили стоки и продукти — обект на практиките на планирано остаряване. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Да се упражнява контрол върху използването на много краткотрайни материали (като пластмасите за еднократна употреба) (22), както и върху опаковките на продуктите (23). Да бъде засилен и контролът върху химичните вещества с приемането на цялостен подход с цел предотвратяване на непродуктивни практики за рециклиране. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Информация за потребителите относно отпечатъка върху околната среда: достъпна, четлива и достоверна. Лошите практики, които включват твърдения без достатъчна доказателствена подкрепа, ще бъдат наблюдавани и, ако е необходимо, публично разгласявани. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Информационни кампании за потребителите — със специален акцент върху младите хора — във връзка с устойчивите икономически модели на производство и потребление, включващи различни стратегии за „побутване“ (nudging) и отчитането на културни и специфични фактори (24). |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Осигуряване на образователни програми (на постоянен принцип, още от детската градина), които да разглеждат в хоризонтален план методологията, свързана с жизнения цикъл на продукта (производство на части, модуларност, дълготрайност, възможност за поправка, повторна употреба и енергийна ефективност), с голяма практическа насоченост. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Разширяване на областите на заетост, свързани с дейностите по повторно използване, ремонт и рециклиране, с висока добавена стойност (свръхрециклиране), в рамките на стратегията за цифровия единен пазар (25). |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Гарантиране от страна на компетентните органи на съответните им равнища на компетентност на достатъчна инфраструктура и ресурси за разделно събиране във всеки сектор, който генерира отпадъци. |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Признаване на общините, образователните центрове, университетите и други институции, които включват протоколи за участие на потребителите в дейности, свързани с кръговата икономика, чрез модели „от долу нагоре“. |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Развитие и разширяване на опита в областта на новите модели на икономическа дейност, за предпочитане свързани с икономиката на споделянето и икономиката на функционалността в рамките на конкретна териториална област, по подобие на защитените наименования за произход, под наименованието „кръгови общини“. |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Засилване на ролята на асоциациите на потребителите в кръговата икономика чрез техническа помощ и специално заделени ресурси. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.16. | Публикуване и разпространение на най-добрите бизнес практики в кръговата икономика след прецизен преглед от страна на организациите на потребителите. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | Насърчаване на местните мрежи за потребление, потребителите производители и практиките „направи си сам“ или „произведи си сам“. |
| --- | --- |

7.17.

Брюксел, 17 юли 2019 г.

Председател

на Европейски икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  https://www.undp.org/content/undp/en/home/sustainable-development-goals/goal-12-responsible-consumption-and-production.html

1

(2)  Кръговата икономика беше основната тема на разговорите относно конвенциите на МОТ по време на Форума на гражданското общество в Сеул през април 2018 г. във връзка с търговското споразумение между ЕС и Южна Корея.

2

(3)  Насоки за справедлив преход към екологично устойчиви икономики и общества за всички, МОТ.

3

(4)  Съветът по екомаркировката на ЕС, в съответствие с методологията за жизнения цикъл на продукта, понастоящем въвежда нови критерии и показатели за кръгова икономика, свързани с използването и наличието на продукти.

4

(5)  Вж. становището на ЕИСК „Сибиу и след това“, ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 37.

5

(6)  Специално проучване на Евробарометър от септември — октомври 2017 г.: за 94 % от европейските граждани защитата на околната среда е много или доста важна, а сред основните им тревоги е нарастващият обем на отпадъците. 87 % считат, че могат да играят много голяма или достатъчно важна роля.

6

(7)  Вж. ОВ C 230, 14.7.2015 г., стр. 99; ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 98; ОВ C 389, 21.10.2016 г., стр. 80; ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 102; ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 61 и ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 97.

7

(8)  ОВ C 88, 21.3.2017 г., стр. 83.

8

(9)  COM(2015) 614 final.

9

(10)  Вж. директиви 2014/23/ЕС/, 2014/24/ЕС и 2014/25/ЕС.

10

(11)  Обществените поръчки в Европа представляват близо 15 % от БВП.

11

(12)  COM(2018) 353 final, приет през март 2019 г. от съзаконодателите.

12

(13)  През март 2019 г. съзаконодателите приеха таксономията на устойчивите дейности.

13

(14)  Разочароващото споразумение, което беше договорено през февруари 2018 г. в рамките на Комисията по вътрешния пазар и защита на потребителите (IMCO) на Европейския парламент относно дефектните продукти, беше последвано от друго, този път положително, в което се осигурява по-голяма защита при пазаруването онлайн и се засвидетелства воля за предприемане на санкции за справяне с проблема с разликите в качеството на храните (април 2018 г.).

14

(15)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 66.

15

(16)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/

16

(17)  http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/about.htm

17

(18)  https://webgate.ec.europa.eu/flwp/

18

(19)  В рамките на проекта „Prompt“ по линия на програмата „Хоризонт 2020“ се изпробва система за тестване на продуктите за преждевременно остаряване и ще бъдат формулирани предложения за подобряване на срока на годност на продукта, включително чрез ремонт. В консорциума участват организации на потребителите като Европейската асоциация за координация на представляването на интересите на потребителите в процеса на стандартизация (ANEC), Европейското бюро на съюзите на потребителите (BEUC), ICRT и Test Achats, Федералния съюз на потребителите Que Choisir, Организацията на потребителите и ползвателите (OCU), фондацията Warentest, Consumentenbond, научноизследователски институти (TU Delft; Fraunhofer IZM) и организации за ремонт (RUSZ, Ifixit).

19

(20)  Становище на ЕИСК „Вслушване в гражданите на Европа за устойчиво бъдеще (Сибиу и след това)“, ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 37.

20

(21)  https://unfccc.int/es/process-and-meetings/the-paris-agreement/el-acuerdo-de-paris

21

(22)  ОВ C 62, 15.2.2019, стр. 207.

22

(23)  Често са твърде големи и неподходящи, тъй като са повлияни от маркетингови стратегии.

23

(24)  В Южна Европа, например, не е прието да си вземеш от ресторант недоизядената храна за вкъщи.

24

(25)  Вж. заключителния доклад „ИКТ за работа: Уменията в областта на цифровите технологии на работното място“.

25

---

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/17

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Данъчното облагане в цифровизираната икономика“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 353/04)

Докладчик: Krister ANDERSSON

| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| --- | --- |
| Решение на пленарната асамблея | 15.2.2018 г. |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 2.7.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 167/7/7 |

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Решение на пленарната асамблея

15.2.2018 г.

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

2.7.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

17.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

167/7/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК смята, че цифровизацията на икономиката представлява отлична възможност, а Програмата на ЕС в областта на цифровите технологии е основна политика за ЕС. Тъй като цифровизацията продължава да бъде важен двигател на икономическия растеж в световен мащаб, ЕИСК счита, че свързаните с данъчното облагане в цифровизираната икономика политики следва да се стремят да насърчават, а не да възпират икономическия растеж и трансграничната търговия и инвестиции. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът подчертава необходимостта данъчните системи да вземат надлежно под внимание новите стопански модели. Принципите на справедливата данъчна система — последователност, предвидимост, неутралност — са не по-малко актуални и днес за публичните органи, предприятията и потребителите. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ето защо Комитетът споделя стремежа на Комисията да продължи усилията си за предотвратяване на агресивното данъчно планиране от страна на предприятията и непрозрачността в държавите членки, с цел да се гарантира еднакво третиране на фирмите и да се насърчава европейската конкурентоспособност. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК изразява твърдо убеждение, че в контекста на цифровизацията на икономиката всички промени на правилата за разпределяне на правата на облагане с данък на печалбите между държавите трябва да бъдат координирани на световно равнище, за да се извлекат ползите от глобализацията, като се прилагат подходящо управление и подходящи международни правила. Поради това ЕИСК приветства тясното сътрудничество между Комисията, държавите членки и ОИСР/Г20 в подкрепа на разработването на международно решение, което ще ограничи риска от международно двойно данъчно облагане. Ако обаче не може да се стигне до международно решение, ЕС трябва да обмисли самостоятелни действия. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК би искал да предложи на държавите членки, които създават специфични национални системи, да проучат внимателно най-ефективните решения, за да се избегнат допълнителни усложнения и разходи както за данъчните администрации, така и за дружествата. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комитетът насърчава Комисията и държавите членки да разгледат внимателно всички възможности за отстраняване на всяко недостатъчно облагане на цифровите услуги, независимо къде се намира дружеството, за продажбите, които приключват в държава членка. Услугите, предоставяни чрез използвани от европейски потребители платформи, следва да бъдат включени изцяло в системата на ДДС като основен компонент от намирането на решение на данъчните въпроси. Следва да се отбележи, че клиентите на платформите за цифрови комуникации като Facebook и др. ползват тези услуги привидно безплатно, което поражда въпроса на какво основание може да се начислява ДДС. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Коефициентът на разпределение, предложен за общата консолидирана основа за облагане с корпоративен данък (ОКООКД), със своите три фактора, би могъл да се използва и прилага като отправна точка за разпределянето на остатъчната печалба, ако това е договореният в рамките на ОИСР метод. ЕИСК подкрепя такъв подход. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК смята обаче, че изразходваните за НИРД ресурси са важни за разработването на нематериални активи и че държавата, в която са осъществени тези дейности, следва също да бъде възнаградена за тях. Поради това ЕИСК предлага за разпределението на остатъчната печалба да се използва формула с четири фактора, а не с трите фактора, включени във формулата за ОКООКД. ЕИСК изцяло признава сложността на изчисляването на международните права на данъчно облагане. В същото време е необходимо приемливо и справедливо разпределяне на данъчните права между държавите. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | С оглед на това, че в съществуващите рамки за трансферно ценообразуване не може да бъде получено преразпределение на международните права на данъчно облагане, ЕИСК подкрепя разпределянето на остатъчната печалба от пазарни нематериални активи да става с помощта на формула с четири фактора. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Предвид нарастващия размер на пазарите извън Европа, особено в държави като Китай, Индия и Бразилия, разпределянето на правата на данъчно облагане върху цялата основа за облагане с корпоративен данък, или дори върху цялата остатъчна печалба, би довело до съществени загуби на приходи в много държави членки и резултатът би могъл да бъде затруднения при постигането на социалните цели в европейските държави. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК счита за необходимо да се постигне разумен баланс между преразпределянето на данъците върху корпоративната печалба между държавите — нетни износителки, и държавите — нетни вносителки, за да не бъде застрашена възможността им за постигане на техните социални и екологични цели. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Договорените промени в международните правила за разпределение на данъчните права между държавите следва да бъдат от полза за всички държави членки и единния пазар. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Контекст

| 2.1. | Настоящите системи за корпоративно данъчно облагане в света и проектът за борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби (BEPS) се основават на начисляването на корпоративната печалба там, където икономическите дейности генерират печалби и се създава стойност. Цифровизацията на икономиките обаче повдигна въпроса къде се създават печалбите и как се разпределят. В широкия смисъл на определението си цифровите услуги могат да се доставят от разстояние без никакво физическо присъствие на мястото, където се осъществява потреблението. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В резултат на проекта за BEPS международната данъчна система вече търпи основна трансформация, която води до много промени в данъчното облагане на дружествата (1). Проектът за BEPS беше създаден с цел справяне с дейностите, свързани със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби, а не с цел промяна на действащите международни стандарти относно разпределянето на правата на данъчно облагане върху трансграничните доходи между държавите (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Действие 1 на BEPS се занимава с предизвикателствата на цифровата икономика (3). Тъй като не беше постигнат консенсус за това как да се облагат тези нови стопански модели, през 2018 г. последва междинен доклад по приобщаващата рамка за борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби на ОИСР/Г20 (4). В този доклад се определя договорената посока на работа на приобщаващата рамка относно цифровизацията и международните данъчни правила за периода до 2020 г. В него се описва как цифровизацията засяга и други сфери на данъчната система, като предоставя на данъчните органи нови инструменти, които водят до подобряване на обслужването на данъкоплатците, ефикасността на събирането на данъци и разкриването на избягване на данъчно облагане. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | На 13 февруари 2019 г. ОИСР публикува документа за обществена консултация „Преодоляване на предизвикателствата във връзка с данъчното облагане на цифровизацията на икономиката“ (5). В него се очертават преразгледаните правила за разпределяне на печалбата и свързаните правила, както и предложение за борба със свиването на данъчната основа в световен мащаб. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | През 2020 г. се очаква окончателен доклад от ОИСР/приобщаващата рамка. Финансовите министри на САЩ и Франция обаче заявиха, че желаят да ускорят разговорите в рамките на ОИСР с цел намиране на решение още през 2019 г. (6) САЩ представиха предложение, насочено към това да се позволи на пазарни юрисдикции да облагат печалбите от маркетингови нематериални активи, използвани в тази юрисдикция, дори когато инвестицията за разработването им е направена в друга държава. Освен това има и предложение на Германия и Франция за минимална ставка на корпоративния данък. Настоящото становище на ЕИСК може да се разглежда като принос към текущия дебат. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Още през 2014 г. Европейската комисия публикува доклад относно данъчното облагане на цифровата икономика (7). Експертната група на високо равнище по данъчното облагане на цифровата икономика стигна до заключението, че цифровите технологии предлагат големи възможности за Европа. Европа може да увеличи перспективите си за растеж и работни места, ако изгради цифровия единен пазар и използва цифровия потенциал на единния европейски пазар. Експертната група обсъди обстойно принципите, които следва да ръководят международното данъчно облагане. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Тези принципи са важни и за настоящото становище. Експертната група заключи, че за цифровите дружества не трябва да има специален данъчен режим. По-скоро следва да се прилагат или адаптират общите правила, така че „цифровите“ дружества да се третират по същия начин като останалите. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Със своето съобщение, озаглавено „Време е да установим стандарт за модерно, справедливо и ефикасно данъчно облагане на цифровата икономика“, публикувано на 21 март 2018 г., Комисията представи своя законодателен пакет за хармонизирана реформа на правилата на ЕС за корпоративно данъчно облагане на цифрови дейности. Пакетът съдържаше две директиви на Съвета, придружени от препоръка с незадължителен характер във връзка с корпоративното данъчно облагане на значително цифрово присъствие. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | През юли 2018 г. ЕИСК изготви становище относно предложенията на Комисията — „Данъчно облагане на печалбите на мултинационалните дружества в цифровата икономика“ (8). В становището на Комитета бяха изтъкнати отрицателните последици от данъците за оборота, както и необходимостта от международен консенсус. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК смята, че цифровизацията на икономиката представлява отлична възможност, а Програмата на ЕС в областта на цифровите технологии е основна политика за ЕС. Тъй като цифровизацията продължава да бъде важен двигател на икономическия растеж в световен мащаб, ЕИСК счита, че свързаните с данъчното облагане в цифровизираната икономика политики следва да се стремят да насърчават, а не да възпират икономическия растеж и трансграничната търговия и инвестиции. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Интернет дава възможност на дружествата да се разширяват на световните пазари без значително физическо присъствие — характеристика, която помага особено на малките предприятия да осъществяват износ в безпрецедентна степен. Цифровизацията често се придружава и от нарастващото значение на нематериалните активи, като например интелектуалната собственост и данните. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Комитетът подчертава необходимостта данъчните системи да вземат надлежно под внимание новите стопански модели. Принципите на справедливата данъчна система — последователност, предвидимост, неутралност — са не по-малко актуални и днес за публичните органи, предприятията и потребителите. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК счита, че осигуряването на еднакви условия на конкуренция за всички в областта на данъчното облагане на корпоративната печалба е изключително важно. През последните години беше установено, че отделни дружества са се възползвали от специфични данъчни правила в някои държави членки, за да намалят своите ефективни данъчни ставки почти до нула. Липсата на прозрачност е допринесла за този резултат. Някои от случаите са свързани с мултинационални дружества, осъществяващи активна дейност в областта на цифровите услуги. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ето защо Комитетът споделя стремежа на Комисията да продължи усилията си за предотвратяване на агресивното данъчно планиране от страна на дружествата, независимо дали става въпрос за традиционни или цифровизирани предприятия, както и непрозрачността в някои държави членки, с цел да се гарантира еднакво третиране на дружествата и да се насърчава европейската конкурентоспособност. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК изразява твърдо убеждение, че всички промени на правилата за разпределяне на правата на облагане с данък на печалбите между държавите трябва да бъдат на световно равнище, за да се извлекат ползите от глобализацията, като се прилагат подходящо управление и подходящи международни правила. Поради това ЕИСК приветства тясното сътрудничество между Комисията, държавите членки и ОИСР/Г20 в подкрепа на разработването на международно решение. Ако обаче не може да се стигне до международно решение, ЕС трябва да обмисли самостоятелни действия. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК би искал да предложи на държавите членки, които създават специфични национални системи, да проучат внимателно най-ефективните решения, за да се избегнат допълнителни усложнения и разходи както за данъчните администрации, така и за дружествата. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК отбелязва, че цифровите технологии имат и потенциал да революционизират работата по спазването и проучването. В своя доклад (9) от 2018 г. ОИСР показва как цифровизацията вече има тройно положително въздействие върху данъчната администрация: подобряване на ефективността на спазването на данъчното законодателство, подобряване на обслужването на данъкоплатците и намаляване на тежестта, свързана със спазването на данъчното законодателство. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | По-големите обеми от данни на трети страни на разположение на данъчните органи позволяват автоматизиране на докладването, като и на двете страни се спестяват време и средства, а може да се използват и за справяне с недостатъчното отчитане, избягването на данъци и измамите. Приетият от няколко данъчни администрации софтуер за записване на данните, който отбелязва данните за продажбите в момента на трансакцията, с възможност те да бъдат предавани директно на данъчните органи, вече увеличи значително приходите от ДДС на някои държави. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | При оценката на ефективното равнище на данъчно облагане на цифровия сектор ЕИСК подчертава необходимостта да бъдат отчетени промените в данъчните кодекси в бъдеще поради текущото прилагане на правилата за борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби, тъй като това всъщност може да доведе до облагането на повече приходи в ЕС. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Възможни бъдещи действия?

| 4.1. | Не всички държави по света имат данък върху добавената стойност. В ЕС обаче всички държави имат ДДС. По принцип потреблението на всички услуги и стоки следва да подлежи на облагане с ДДС, освен ако не е изрично изключено от данъчната основа. Приходите от ДДС представляват собствен ресурс в бюджета на ЕС и ЕИСК счита за важно цифровите услуги да бъдат включени в данъчната основа. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Комитетът насърчава Комисията и държавите членки да разгледат внимателно всички възможности за отстраняване на всяко недостатъчно облагане на цифровите услуги, независимо къде се намира дружеството, за продажбите, които приключват в държава членка. Услугите, предоставяни чрез използвани от европейски клиенти платформи, следва да бъдат включени изцяло в системата на ДДС. Следва да се отбележи, че клиентите на платформите за цифрови комуникации като Facebook и др. ползват тези услуги привидно безплатно, което поражда въпроса на какво основание може да се начислява ДДС. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК отбелязва, че настоящите системи за корпоративно данъчно облагане в света се основават на начисляването на корпоративната печалба, относима към всяка съответна юрисдикция. Данъчното облагане следва да се базира на това къде се създава стойността. Предвид колко е трудно да се определи къде във веригата за създаване на стойност се появява печалбата, е необходимо да бъдат намерени универсални принципи за начина за преценка на мястото, където се създава стойност. Подобни правила са създадени в рамките на цялостната работа на ОИСР, като с тях се формулират данъчни принципи и определения за начина на определяне на цената на стоки и услуги (правила за трансферно ценообразуване) за дружества в рамките на дадена група от предприятия. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК счита, че от време на време е необходимо международните данъчни правила да се преразглеждат, тъй като бизнес моделите се развиват. Съвсем наскоро действащите правила бяха преразгледани във връзка със споразумението относно борбата със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби (10). Понастоящем се прилагат новите правила и определения. Очаква се те значително да намалят възможността за агресивно данъчно планиране и свиване на данъчните основи. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Остатъчна печалба (или загуба) може по-специално да се появи, ако маркетингови или продуктови нематериални активи пораждат необичайни печалби. Например използването на списъци на клиенти или събрани данни може да породи остатъчна печалба. Концепцията в никакъв случай не е нова и би могла да се използва не само за разпределяне на печалбата между свързаните лица, но и за разпределяне на правата на данъчно облагане между държавите. Това обаче би изисквало известно иновативно мислене и проучване на възможността за разпределяне на правата на данъчно облагане в съответствие със създаването на стойност дори ако няма физическо място на стопанска дейност във въпросната държава. Това е част от разискванията в рамките на ОИСР. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК отбелязва, че дискусията относно данъчното облагане на т.нар. цифрови дружества не е свързана основно със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби от страна на дружествата, а с разпределението на правата на данъчно облагане между държавите. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Остатъчната печалба (или загуба) може да се опише като печалбата (или загубата), регистрирана, след като всяка страна е възнаградена за своите обичайни приноси по начин, който е в съответствие с принципа на сделката между несвързани лица (11). На първо място това ще включва надлежна пазарна оценка на срещнатите рискове, създадената стойност по производствени фактори и изпълняваните функции. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Обикновено продажбите не са решаващ фактор за разпределението на печалбите на дружествата, участващи в дадена трансакция. Ако обаче се използват действащите международни правила — разпределяне на печалбата на всяко дружество въз основа на насоките на ОИСР относно трансферното ценообразуване — тогава остатъчната печалба може да бъде разпределена на държавите, в които са изпълнени функциите. Една такава функция може да са „продажбите“. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Коефициентът на разпределение, предложен за общата консолидирана основа за облагане с корпоративен данък (ОКООКД), със своите три фактора (12), би могъл да се използва и прилага за разпределянето на остатъчната печалба (13). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Може да се твърди обаче, че изразходваните за НИРД ресурси са важни за разработването на нематериални активи и че държавата, в която са осъществени тези дейности, следва също да бъде възнаградена за това (14). Това би изисквало формула, състояща се от четири фактора, вместо трите, включени във формулата за ОКООКД. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | С оглед на това, че в съществуващите рамки за трансферно ценообразуване не може да бъде получено преразпределение на международните права на данъчно облагане, ЕИСК подкрепя разпределянето на остатъчната печалба от пазарни нематериални активи да става с помощта на формула с четири фактора. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Ако остатъчната печалба е 30 (от обща печалба за групата 100) и ако производството е разделено поравно по отношение на създаването на стойността в държави А и Б, тогава всяка от тези държави ще получи по 35 за данъчно облагане (15). Тъй като продуктът се продава в равно количество и в държава В, остатъчната печалба ще се раздели между А, Б и В. Държави А и Б ще получат допълнителна данъчна основа от 13 3/4, докато държава В ще има право да обложи 2 1/2 (16). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК изцяло признава сложността на изчисляването на международните права на данъчно облагане между държавите. То ще бъде свързано с изчисляване и договаряне между държавите на размера на остатъчната печалба. Ще е необходима и информация за размера на всеки от четирите фактора в коефициента на разпределение. Използването на изменена формула за ОКООКД може да се разглежда като стъпка към приемане на ОКООКД. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | С формулата за ОКООКД ще се разпределят права на корпоративно данъчно облагане на държави, в които не се осъществяват иновации, производство или рискове и функции. Следователно само фактът, че продажбите се осъществяват в дадена държава, без никаква друга дейност в тази държава, ще представлява данъчна основа. Това е голяма промяна на действащите правила. Въпреки това, ако формулата за ОКООКД се прилага само за остатъчната, а не за цялата печалба, законното право на държавите износителки да запазват част от правото на данъчно облагане ще бъде признато. Създадената от предприемачество и иновации стойност може да е получила данъчни отстъпки, когато са направени разходите за НИРД, а когато дружеството стане печелившо, същата държава ще получава данъчни приходи. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | В случай че не бъде постигнато споразумение на ОИСР, препоръчваме новата Комисия да представи ново предложение за данъчно облагане на тези предприятия в ЕС въз основа на вече налични данни, например общото рекламно време в рамките на периода от време, през който клиентите са свързани. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Предвид нарастващия размер на пазарите извън Европа, особено в държави като Китай, Индия и Бразилия, разпределянето на правата на данъчно облагане върху цялата основа за облагане с корпоративен данък, или дори върху цялата остатъчна печалба (17), би довело до съществени загуби на приходи в много държави членки и резултатът би могъл да бъде затруднения при постигането на социалните цели в европейските държави. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Според проучване на Copenhagen Economics държавите — нетни износителки, може да загубят значителни приходи от корпоративен данък, ако част от печалбата се облага там, където се продават услугите и стоките (18). Според консервативна оценка през 2017 г. 18—21 % от настоящата основа за облагане с корпоративен данък в скандинавските държави идва от чуждестранни остатъчни печалби. За Германия оценката за този дял е 17 %. Ако се въведе подходът на маркетинговите нематериални активи, по-голямата част от тези приходи от корпоративен данък ще се разпределя на други държави. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | ЕИСК счита за необходимо да се постигне разумен баланс между преразпределянето на корпоративните данъци между държавите — нетни износителки, и държавите — нетни вносителки. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Ако европейските дружества бъдат основно облагани с данък в държавата, в която продават продуктите си, те може да структурират стопанските си дейности по такъв начин, че разходите да се извършват в същата държава като продажбите. Този процес може да доведе до прехвърляне на инвестиции и работни места към държави с много потребители като Китай и Индия, предизвиквайки допълнителни загуби на приходи в държавите членки. Подобно развитие трябва да се избягва, като се гарантира европейската конкурентоспособност. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | ЕИСК подчертава необходимостта от глобално споразумение и прилагане за всеки нов режим или правила за разпределяне на правата на данъчно облагане между държавите. Липсата на тези условия ще доведе до двойно данъчно облагане и следователно до по-малко инвестиции и работни места. |
| --- | --- |

4.20.

Брюксел, 17 юли 2019 година.

Председател на

Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОИСР. Окончателни доклади за 2015 г. относно свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби

1

(2)  Според данните на Комисията прехвърлянето на корпоративни печалби и свиването на данъчната основа от дружества в ЕС възлиза на 50—70 млрд. евро, което се равнява на по-малко от 0,4 % от БВП. SWD(2018) 81 final.

2

(3)  ОИСР. „Преодоляване на предизвикателствата във връзка с данъчното облагане на цифровата икономика“, BEPS, действие 1: резултат за 2014 г.

3

(4)  ОИСР. „Предизвикателства във връзка с данъчното облагане, произтичащи от цифровизацията“ — междинен доклад за 2018 г. — приобщаваща рамка за BEPS, проект на ОИСР/Г20 за BEPS (OECD Publishing, 16 март 2018 г.); ОИСР.

4

(5)  Документ за обществена консултация „Преодоляване на предизвикателствата във връзка с данъчното облагане на цифровизацията на икономиката“, ОИСР.

5

(6)  „US and France accelerate plans to make global tech groups pay tax. Finance ministers agree on need for international minimum corporation tax level“ („САЩ и Франция ускоряват плановете за принуждаване на световните технологични групи да плащат данък. Финансовите министри се договарят за необходимостта от международна минимална ставка на корпоративния данък“), Financial Times, 28 февруари 2019 г.

6

(7)  Експертна група на Комисията по данъчното облагане на цифровата икономика, 28.5.2014 г. с председател Vítor Gaspar, бивш министър на финансите на Португалия, в която участваха шестима експерти от цяла Европа с различен произход и експертни познания от значение за темата.

7

(8)  Вж. становището на ЕИСК относно „Данъчно облагане на печалбите на мултинационалните дружества в цифровата икономика“, ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 73.

8

(9)  Междинен доклад от 2018 г. на ОИСР — „Предизвикателства във връзка с данъчното облагане, произтичащи от цифровизацията“.

9

(10)  ОИСР, 2015 г.

10

(11)  За определението вж. Трансферно ценообразуване в контекста на ЕС

11

(12)  Директива на Съвета относно обща основа за облагане с корпоративен данък (СOM(2016) 0685 final — C8-0472/2016 — 2016/0337(CNS)). „Изборът на трите фактора произтича от нуждата да се отрази както състоянието на производството (от страната на предлагането, измерено с активи и/или разходи за труд), така и състоянието на търсенето (продажби до местоназначение), за да се опише правилно икономическата активност. Теглото на продажбите е една трета, на разходите за труд — една шеста, на броя на работниците и служителите — една шеста и на активите — една трета. Сумата от теглата е равна на едно, така че 100 % от ОКООКД се разпределя между държавите членки. След това държавите членки могат да приложат националните данъчни ставки за корпоративен данък към съответните си дялове от данъчните основи.“ SWD(2016) 341 final

12

(13)  Може да се отбележи, че предприятията със социални цели, например някои свързани с местната общност кооперации, разпределят стойността по по-пряк начин и коефициентът на разпределение може да не е непосредствено приложим за тях.

13

(14)  Ако държавите, които предоставят добра инфраструктура и достатъчно стимули за научноизследователска и развойна дейност, не получават своя справедлив дял от постъпленията от корпоративни данъци, техните стимули за създаване на благоприятна среда ще намалеят или дори ще изчезнат напълно.

14

(15)  „Обичайната“ печалба ще бъде 70.

15

(16)  След възнаграждението, образувано въз основа на принципа на сделката между несвързани лица, оставащата печалба е 30. След като се добави фактор за НИРД (R) към предложението за коефициента на ОКООКД, факторите в коефициента на разпределение ще бъдат капитал (K), труд (L), продажби (S) и (R). Те имат еднакви тегла (всеки по 1/4). При 3 държави компонентите за разглеждане са 12. Държава В обаче има само един компонент — продажби. Оставащите 11 компонента се разделят поравно между А и Б, т.е. по 5 1/2 на всяка държава (5,5/12 * 30) = 13 3/4. Данъчната основа за държава В е (1/12*30) = 2 1/2. За държави А и Б допълнителната данъчна основа от 13 3/4 се състои от 3 3/4 за K, 3 3/4 за L и 3 3/4 за R (общо 7 1/2 за K, 7 1/2 за L и 7 1/2 за R) и 2 1/2 за всяка за S. Общата сума, разпределена за S, също е 7 1/2.

16

(17)  Ако цялата данъчна основа се базира само на продажби, на държава В в горния пример ще бъде разпределена данъчна основа от 25. Ако ще се разпределя само остатъчната печалба въз основа на компонента „продажби“, съответната данъчна основа за държава В ще бъде 7,5.

17

(18)  „Future Taxation of Company profits – What to do with Intangibles?“ („Бъдещо данъчно облагане на печалбите на дружествата — какво да правим с нематериалните активи?“) от Sigurd Næss-Schmidt, Palle Sørensen, Benjamin Barner Christiansen, Vincenzo Zurzolo, Charlotta Zienau, Jonas Juul Henriksen и Joshua Brown, Copenhagen Economics, 19 февруари 2019 г.

18

---

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/23

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Към по-издръжлива на сътресения и устойчива европейска икономика“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 353/05)

Докладчик: Javier DOZ ORRIT

| Решение на Пленарната асамблея | 24.1.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 2.7.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 169/4/6 |

Решение на Пленарната асамблея

24.1.2019 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

2.7.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

17.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

169/4/6

Преамбюл

Настоящото становище е част от пакета от две становища на ЕИСК по собствена инициатива, изготвяни паралелно:„Към по-издръжлива на сътресения и устойчива европейска икономика“и„Нова визия за завършване на изграждането на Икономическия и паричен съюз“. Пакетът е замислен като непосредствен принос към икономическата програма на новия Европейски парламент и Европейска комисия, които встъпват в длъжност през 2019 г. Налице е очевидна необходимост от нова европейска икономическа стратегия: положителен дискурс за бъдещото развитие на икономиката на ЕС в по-широкия свят, който да спомогне за укрепването на издръжливостта на ЕС на икономически сътресения и на устойчивостта на неговия икономически модел в икономически, социален и екологичен план, възстановявайки доверието, стабилността и споделения просперитет за всички европейски граждани. Въз основа на напредъка, постигнат през последните години, тази стратегия би могла да положи основите за по-нататъшна икономическа, фискална, финансова, социална и политическа интеграция, каквато е необходима за постигане на целите на европейския Икономически и паричен съюз.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейската интеграция е на кръстопът. Една от поуките от последната продължителна икономическа криза и оставените от нея дълбоки социални белези в редица държави членки е, че липсата на икономическо и социално сближаване между държавите членки и регионите е заплаха за политическата устойчивост на европейския проект и за всички ползи, които той донесе на европейските граждани. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Предвид причиненото от човека изменение на климата и прекрачването на множество планетарни граници нашият модел на производство и потребление трябва да бъде преразгледан. В съответствие с Парижкото споразумение, прието на 21-вата сесия на РКООНИК, и целите на ООН за устойчиво развитие ЕС си постави за цел до 2050 г. да постигне неутрална по отношение на климата икономика. За да се постигне това, ще бъде необходима всеобхватна и последователна политическа рамка. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Укрепването на издръжливостта на икономиката и на пазара на труда, съчетана с икономическа, социална, екологична и институционална устойчивост, следва да бъде ръководен принцип за политиките, които ще насърчат сближаването във възходяща посока и справедливостта на прехода към неутрална по отношение на климата икономика (т.е. икономика, в която има баланс между емисиите на парникови газове и тяхното абсорбиране), като същевременно се преодолеят предизвикателствата на цифровизацията и демографските промени. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | За да може икономическите политики да повишат икономическата издръжливост, издръжливостта на пазара на труда и социалната издръжливост, следва да се запази и засили стремежът към укрепване на институционалната структура на ИПС. Създаването на фискален капацитет на равнището на еврозоната, реформата на настоящите фискални правила, с цел да се запазят публичните инвестиции по време на икономически спадове, създаването на сигурен общ актив и завършването на банковия съюз и на съюза на капиталовите пазари следва да продължат, макар и само поетапно. Освен това следва да се насърчават мерки за избягване на нелоялната данъчна конкуренция между държавите членки. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | За да се намали социалната уязвимост и по този начин да се повиши устойчивостта, трябва да се приемат ефективни европейски и национални мерки, за да се обърне настоящата тенденция на нарастващо неравенство на възможностите и резултатите. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | В стремежа за постигане на целта за въглеродно неутрална икономика на ЕС до 2050 г. трябва да се разработи и да се прилага концепцията за справедлив преход. Това означава да се гарантира, че последиците от политиките в областта на климата се поделят поравно, както и да се управляват далновидно преходите на пазара на труда с пълноправното участие на социалните партньори. Една устойчива икономика следва да обхваща и трите измерения на устойчивостта: икономическо, социално и екологично. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Държавите членки следва да предприемат инициативи за прилагане на Европейския стълб на социалните права чрез законодателни инициативи на национално равнище и осигуряване на подходящо финансиране. ЕС следва да допринесе за това финансово усилие в рамките на следващата многогодишна финансова рамка (МФР) за периода 2021—2027 г. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Засилването на конкурентоспособността на европейската икономика, т.е. на нейния капацитет за повишаване на производителността и жизнения стандарт по устойчив начин, и едновременно с това превръщането ѝ в неутрална по отношение на климата икономика, не на последно място чрез научни изследвания, развойна дейност и повече и по-добри умения на работната сила, следва да вървят ръка за ръка с тези инициативи. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | В споразумението относно размера и формата на предстоящата МФР следва да бъдат отразени задължителните изисквания за развиване на издръжливост и на устойчива икономика. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Предвид взаимосвързаността на различните аспекти на една издръжлива на сътресения и устойчива икономика участието на представителните организации на социалните партньори и гражданското общество в разработването на политиките и в циклите на изпълнение следва да придобие официален статут и при необходимост да бъде засилено на национално и европейско равнище. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Чрез европейския семестър, МФР за периода 2021—2027 г. и други законодателни инструменти и инструменти за управление европейските институции и държавите членки следва да създадат съгласувана програма за действие, за да се насърчат и укрепят ключовите фактори, стимулиращи икономическата издръжливост в целия ЕС и сближаването на държавите членки по отношение на тези фактори. |
| --- | --- |

1.11.

2.   По-издръжлива на сътресения и устойчива европейска икономика

| 2.1. | Развиването на по-голяма издръжливост на (икономически) сътресения е цел, която набира скорост в дебатите за (икономическата) политика в ЕС и по-специално в еврозоната. Не на последно място това се дължи на трайните икономически, социални и политически белези, които оставиха последните икономически и финансови кризи в редица държави – членки на ЕС, но и на прогнозите за силното отрицателно въздействие върху европейските икономики и общества, което се очаква да породи четвъртата индустриална революция, и неотложната необходимост да се намери решение на проблема с изменението на климата и да не се прекрачват границите на планетата, що се отнася до нейните ресурси. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | В контекста на Икономическия и паричен съюз (ИПС) предложеното от Европейската комисия определение за икономическа устойчивост е способността на една държава да устои на сътресение и бързо да възстанови потенциалния си [растеж], след като изпадне в рецесия (1). |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | В доклада на петимата председатели и в документа за размисъл на Комисията относно задълбочаването на Икономическия и паричен съюз се посочва, че държавите членки от еврозоната следва да се сближават в посока към по-устойчиви икономически и социални структури, което следва да „предотврати икономическите сътресения, оказващи значително и трайно въздействие върху равнищата на доходите и заетостта“, така че да могат да намалят икономическите колебания и по-специално дълбоките и продължителни рецесии. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Следва да се отбележи обаче, че въпреки че устойчивото възстановяване на дадена икономика означава избягване или ефективно справяне с продължителното разрушително въздействие на дадено сътресение, с оглед на цикличния и структурен характер на промените невинаги е необходимо икономиките да се връщат в състоянието отпреди сътресението (или пътя на растеж). Например настъпването на четвъртата индустриална революция и преходът към неутрална по отношение на климата икономика вероятно ще доведат до различни икономически модели. Важно е политическите институции и социалните участници да бъдат подготвени да предприемат действия във връзка с промените, като прогнозират техните последици и насочват процесите на трансформация. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Издръжливите на сътресения икономики могат да имат различни характеристики. Те могат да имат слаба уязвимост на някои видове сътресения (например макроикономически или финансови). Когато действително бъдат засегнати от сътресения, издръжливите икономики могат да смекчат тяхното въздействие, като сведат до минимум последиците от тях за равнищата на производство и заетост, и/или могат бързо да се възстановят от тях, като се адаптират. За повишаване на издръжливостта могат да се използват различни видове политически интервенции и различни комбинации от тях, а именно политики за подготовка, превенция, защита, насърчаване (на промени) и трансформация. Наличието на високи равнища на държавен дълг като дял от БВП може да създаде трудности по отношение на издръжливостта. От една страна, това може да бъде източник на уязвимост при сътресения; от друга, може да ограничи реакцията на държавите членки на неблагоприятни сътресения. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Икономическа издръжливост може да се постигне по начини, които оказват много различно въздействие върху благосъстоянието на различните групи в обществото. Благосъстоянието на работниците до голяма степен зависи от това колко стабилни, сигурни и равномерно разпределени са техните доходи и възможности за заетост. Ето защо следва да се отдава предпочитание на политики, които насърчават както икономическата издръжливост, така и тази на пазара на труда, като последната се определя като способността на даден пазар на труда да устои на икономическо сътресение с ограничени загуби за благосъстоянието на работниците. Нарастващият дял на несигурната нестандартна заетост в общия брой на създадените работни места обаче е ясен сигнал, че не е задължително икономическата издръжливост и издръжливостта на пазара на труда непременно да съвпадат. Качеството на заетостта е фактор за издръжливостта по отношение както на уязвимостта, така и на устойчивостта и възстановяването. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.2. | Създаването на по-устойчива европейска икономика е цел на политиката в ЕС. Съгласно дългосрочната стратегическа визия на Комисията „Юнкер“ за „просперираща, модерна, конкурентоспособна и неутрална по отношение на климата икономика на ЕС“ до 2050 г., съгласувана, наред с другото, с целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), устойчива икономика е тази, която интегрира и трите измерения на устойчивостта – икономическото, социалното и екологичното. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Общото определение за икономическа устойчивост е способността на дадена икономика да поддържа определено равнище на икономическо производство за неопределен период от време. Тя е свързана с избягването на големи макроикономически дисбаланси. Често обединявайки двете понятия „устойчива икономика“ и „икономическа устойчивост“, процесът на ЕС за координация на икономическата политика, и по-специално европейският семестър, в основата си е устроен да следва последното измерение, като не отразява напълно по-широкото понятие „устойчива икономика“. Например в документа за размисъл на Комисията „Към устойчива Европа до 2030 г.“ се посочва, че „солидните бюджети и модерните икономики са от основно значение. Напредъкът към стабилни фискални политики и структурни реформи доведе до намаляване на равнищата на дълга и стимулира създаването на работни места“ (2). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Кризата и нейното политическо управление доведоха до сериозно отстъпление в областта на социалното сближаване с отрицателни политически последици. Социалната устойчивост беше застрашена поради нарастващото неравенство на възможностите и резултатите, което може да се наблюдава в много европейски и други напреднали държави, но също и в световен мащаб. Части от обществото биват „изоставяни“. По-голямото неравенство означава и по-голяма уязвимост на сътресения, което противоречи на по-голямата издръжливост. Неравенството в разпределението на богатствата също противоречи на икономическата устойчивост, тъй като намалява производителността на реинвестирането на богатствата и ефективността на обществото. В много случаи неуспешното справяне с факторите за тези неравенства се свързва с наблюдаваната в много държави враждебна политическа реакция срещу традиционните политически партии и тяхната проевропейска програма. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Социалната устойчивост несъмнено ще бъде подложена на допълнителен натиск заради четвъртата индустриална революция и промените, които тя въвежда в областта на труда и социалните политики в Европа и на други места. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | С безразсъдното изчерпване на природните и екологичните ресурси настоящият модел на производство и потребление преминава няколко измерения на планетарните граници (изменение на климата, биологично разнообразие, океани, замърсяване и т.н.) и представлява заплаха за съществуването на бъдещите поколения. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Следователно в социален и екологичен план устойчивото развитие би означавало да се придържаме към „безопасното и справедливо пространство за човечеството“ (3), като предоставим подходяща социална основа на всички членове на обществото и същевременно не прекрачваме планетарните граници. За тази цел е необходимо фундаментално преразглеждане на настоящия модел на производство и потребление („модел на растеж“), което да се основава на „устойчивия растеж“ (4). Тази визия проправя пътя за структурна промяна на европейската икономика, насърчаваща устойчив растеж и заетост. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | С оглед на гореизложеното и в съответствие със становището на ЕИСК NAT/542 (5) устойчив растеж означава, че растежът следва да се основава не само на количеството, но и – всъщност дори в по-голяма степен – на качеството, което означава растеж, който i) се основава на чиста енергия и отговорно използване на материалите, без да се експлоатират околната среда и трудът, ii) се основава на затворен поток на доходи между домакинствата, предприятията, банките, правителството и търговията, с който да се преодолеят настоящите затруднения, породени от финансовата фрагментация, и който да функционира по социален и екологичен начин, iii) осигурява справедливи условия на живот, като задоволява потребностите на всички в рамките на възможностите на планетата, iv) взема под внимание и неплатения труд на лицата, полагащи грижи – основно жени, и v) гарантира, че икономическият растеж се измерва не само с годишния поток, но и с наличието на благосъстояние и неговото разпределение.
  По същество всички тези характеристики липсват в настоящия модел. |
| --- | --- |

2.2.6.

По същество всички тези характеристики липсват в настоящия модел.

| 2.3. | Устойчивата икономика има характеристики, които насърчават издръжливостта, доколкото икономическата устойчивост намалява рисковете, свързани с макроикономическите и финансовите дисбаланси. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Преходът към устойчива икономика, която включва икономическа, социална и екологична устойчивост, обаче несъмнено ще изисква широкообхватни промени, които може да се характеризират като силно и продължително, но в същото време предвидено сътресение. Издръжливостта спрямо този преход ще изисква мерки, които да улесняват и насърчават приспособимостта на икономиките, обществата и отделните хора към новия модел. В този смисъл демонстрирането на издръжливост ще улесни справедливия преход към устойчива икономика. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | В интегрираната и цялостна концепция и рамка на политиката за устойчивост следва също така да се вземат предвид други две мегатенденции, които ще оформят бъдещето на европейската икономика и пазар на труда: застаряващото общество и демографските промени, както и променящите се модели на глобализация, които освен че намаляват мултилатерализма, включват и засилени миграционни потоци. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Резултатите на европейските държави по време на последната криза се различаваха значително от гледна точка на концепцията за издръжливост. Икономическото и социалното въздействие на кризата се различаваха в отделните държави членки. Почти във всички държави членки се наблюдаваше значително намаляване на БВП; в няколко от тях рецесията доведе до значителни загуби на работни места за различни периоди. За да се извлекат съответните поуки от Голямата рецесия, които ще спомогнат за укрепването на издръжливостта и устойчивостта на европейската икономика и общества, е необходимо да се анализират структурните фактори за уязвимостта и капацитета за възстановяване, наред с приложените политики (на крайни ограничения от 2010 г. и на селективна гъвкавост от 2014 г.). При анализа трябва да се използват не само основните икономически променливи, но също и социални и екологични показатели. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Двата големи прехода

3.1.   
  Към екологосъобразна, неутрална по отношение на климата икономика

| 3.1.1. | Преходът към екологосъобразна и декарбонизирана икономика в Европа е съгласуван с две международни рамки: целите на Организацията на обединените нации за устойчиво развитие (ЦУР) и Парижкото споразумение, прието от 21-вата Конференция на страните по РКООНИК. ЦУР представляват всеобхватна глобална програма. Държавите – членки на ЕС, започнаха да превръщат международните ЦУР в национални стратегии и цели за устойчивост. По-специално ЦУР 7 (осигуряване на достъп до финансово достъпна, надеждна, устойчива и модерна енергетика за всички), ЦУР 12 (относно устойчивото потребление и производство), и ЦУР 13 (относно действия във връзка с климата) определят стратегически цели въз основа на принципа на споделена отговорност. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | В национално определените приноси (НОП) на страните, подписали Парижкото споразумение, бяха формулирани стратегическите цели на равнището на държавите. Първият глобален преглед, извършен на 24-тата конференция на страните по РКООНИК в Катовице, показа, че амбициите на политиката в областта на климата очевидно трябва да се повишат допълнително. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | През ноември 2018 г. Европейската комисия положи началото на своята дългосрочна визия „Чиста планета за всички – Европейска стратегическа дългосрочна визия за просперираща, модерна, конкурентоспособна и неутрална по отношение на климата икономика“. На тази основа до началото на 2020 г. ЕС ще приеме и представи своите ангажименти във връзка с политиката в областта на климата съгласно Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК), както се изисква съгласно Парижкото споразумение, и следва да вземе предвид следното. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | За екологизирането на икономиките е необходима съгласувана, специфична за всяка държава комбинация от макроикономически, промишлени, секторни и трудови политики. Целта е по цялата верига на доставки да се генерират достойни работни места, като се създадат възможности за заетост в широк мащаб. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Необходимо е устойчивото развитие да бъде разгледано по съгласуван начин във всички области на политика. За тази рамка на политиката е необходимо да се въведат институционални споразумения, за да се гарантира участието на всички съответни заинтересовани страни на всички равнища, отчасти въз основа на балансиран набор от форми на собственост (публична, частна, общностна и кооперативна). Необходима е и европейска координация на националните политики, които гарантират високи равнища на сближаване между държавите членки. Последиците за заетостта, които произтичат от промяната на икономическия модел, трябва да се преодолеят въз основа на справедлив преход, който да се осъществи чрез социален диалог и диалог с гражданското общество, свързващ националното и европейското равнище. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   
  Към цифрова икономика

| 3.2.1. | Цифровизацията и автоматизацията вероятно ще имат както положително, така и отрицателно въздействие върху икономиката и обществото. От една страна, те имат голям потенциал за повишаване на производителността, особено в секторите на услугите, където тя обикновено е ниска, и за децентрализиране на иновационните дейности към по-периферни региони. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | От друга страна, те биха могли да изместят работниците, особено в рутинни некогнитивни задачи. Въпреки че в миналото технологичните революции никога не са водели до трайна масова безработица, тъй като старите изместени работни места са били заменяни с нови, преходът едва ли ще бъде плавен или безболезнен без усилия за адаптиране. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Публичните политики в областта на образованието могат да реформират образователните системи, така че да предоставят на дипломиращите се умения, които повишават техния имунитет срещу евентуално технологично изместване и им позволяват да бъдат по-адаптивни по време на своето професионално развитие, за да участват успешно на трудовия пазар. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Освен това публичните политики могат да насочат технологичния напредък в посока, която свежда до минимум неговото неблагоприятно въздействие върху заетостта. |
| --- | --- |

3.2.4.

4.   Някои основни положения на издръжливия и устойчив икономически модел и политическа стратегия за неговото постигане

| 4.1. | За да се постигне икономическа издръжливост, която да е съвместима с издръжливостта на пазара на труда и със социалната издръжливост, ще е необходимо да разработим множество инструменти за подготовка, превенция, защита, насърчаване (на промени) и трансформация, които да се прилагат по съответен начин в зависимост от интензивността и продължителността на предизвикателствата, пред които са изправени икономиките. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | В случая на ИПС следва да се избягва натрупването на рискове, което при последната криза показа, че може да причини големи смущения. За тази цел „процедурата при макроикономически дисбаланси“ е стъпка в правилната посока. Тя обаче все още е свързана с асиметрии в начина, по който подхожда към различните дисбаланси (например дефицитите по текущата сметка спрямо излишъците) и не предоставя обвързващи препоръки за корекции, по-специално за държавите членки с прекомерно големи излишъци по текущите сметки. Затова тя трябва да бъде адаптирана. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Аналогично, следва да се избягват големите различия в равнищата на инфлацията и номиналните заплати. Полезно практическо правило за координация в рамките на еврозоната следва да бъде това, че номиналните заплати следва да се увеличават в съответствие със сумата от целевото равнище на инфлацията, определено от ЕЦБ, и темпа на растеж на производителността на секторно равнище. Промишлените политики следва да насърчават допълнителен растеж на производителността в по-бедните държави членки, за да се насърчи сближаването. Подобно развитие би могло да смекчи и номиналните различия между държавите членки от еврозоната, като по този начин се повиши ефективността на паричната политика. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | Икономическата издръжливост, съвместима с издръжливостта на труда, би изисквала – вместо цялата тежест на адаптирането към сътресенията да се прехвърля на пазара на труда – макроикономическите политики, по-специално фискалните, да могат да бъдат достатъчно активни, за да противодействат на въздействието на сътресенията, особено на рецесиите, които засягат някои държави членки повече от други. Създаването на фискален капацитет на равнището на еврозоната ще бъде най-ефективният начин да се постигне това, въпреки че предоставянето на повече възможности на националните фискални политики за тази цел също би могло да даде резултат. Фискалните политики с по-голям капацитет за стабилизиране на националните икономики на пълноценното им равнище на дейност също биха улеснили създаването на устойчиви фискални буфери. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Правилното функциониране на автоматичните стабилизатори и на системите за социална закрила са фактори, които укрепват икономическата устойчивост. За да бъде тяхното действие съвместимо с устойчивите публични финанси, данъчните системи на държавите членки трябва да предоставят достатъчно ресурси. Разумното данъчно облагане също е ключов фактор за устойчивостта. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Наличието на бизнес среда, благоприятстваща инвестициите и иновациите, правилното функциониране на финансовите пазари и по-голямата способност за споделяне на финансови рискове са фактори, които укрепват устойчивостта на икономиката. В съответствие с предходното си становище относно „Насърчаване на иновативни и бързо развиващи се дружества“ (6) ЕИСК счита, че трябва да се насърчават политики за стимулиране на тези фактори. Ето защо Комитетът подкрепи инициативите на Комисията относно банковия съюз и съюза на капиталовите пазари (СКП). Но ЕИСК е убеден, че концепцията за устойчивост следва да се вземе под внимание и в рамките на финансовата система, както беше посочено в неговото становище относно плана за действие на Комисията за финансиране за устойчив растеж (7). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Политиките, улесняващи прехода към цифрова икономика и неутрален по отношение на климата и устойчив модел, следва също така да гарантират, че тези преходи са справедливи. Справедливият преход не следва да бъде „добавка“ към политиките в областта на климата или цифровизацията – той трябва да бъде неразделна част от рамката на политиката за устойчиво развитие. Политиките за справедлив преход следва да бъдат насочени към коригиране на свързаните с разпределението неблагоприятни последици (които са дегресивни) от мерките на политиката в областта на климата (доколкото те представляват по-голяма относителна тежест за групите с по-ниски доходи) и към активно управление на преходите на пазара на труда, като същевременно следва да се справят с проблемите на регионалното развитие (например икономически уязвими региони, които зависят силно от енергоемки отрасли). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Справедливият преход има две основни измерения: по отношение на „резултатите“ (новата панорама на заетостта и новият социален пейзаж в една декарбонизирана икономика) и на „процеса“ (как се постига това). „Резултатът“ следва да бъде достоен труд за всички в едно приобщаващо общество и изкореняване на бедността. Процесът – начинът, по който се постига това – следва да се основава на управляван преход със съдържателен социален диалог на всички равнища, за да се гарантира, че разпределянето на тежестта е справедливо и никой не е пренебрегнат. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.7. | В основата на стратегиите за укрепване на издръжливостта на сътресения, която ще доведе до справедлива трансформация на нашия икономически модел с оглед на предстоящите предизвикателства, трябва да бъдат стратегии за инвестиции, включително публични инвестиции: в умения и в образователните системи, или по-общо казано – социални инвестиции, както и в технологии, които насърчават екологичната устойчивост. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | За да устоим на последиците от цифровизацията, ще е необходимо да развием умения и способности, които да позволяват на отделните хора да извършват нерутинни когнитивни задачи, както и способността да обновяват уменията си през целия си живот. Като се има предвид, че съществуващите (и нарастващи) неравенства доказано определят до голяма степен академичните постижения на студентите, е важно да се въведат стратегии за социални инвестиции, за да се гарантира, че никой няма да бъде пренебрегнат. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Както се отчита в съобщението на Комисията (COM(2018) 773 final), за да се постигнат актуализираните цели на ЕС за намаляване на емисиите до 2030 г., е необходимо да се увеличат публичните и частните инвестиции в бъдещата неутрална по отношение на климата икономика и да се осъществи радикална промяна, за да се постигнат нулеви нетни емисии до 2050 г. в съответствие с целите от Париж. През 2017 г. инвестициите в енергия от възобновяеми източници в ЕС-27 са били едва 50 % от постигнатото равнище през 2011 г., както и с 30 % по-малко отколкото през 2016 г. (8) Продължаващата слаба инвестиционна дейност в енергия от възобновяеми източници в Европа контрастира с високото равнище на все още съществуващите субсидии за изкопаеми горива в държавите членки. Проблемът не е свързан само с недостатъчните инвестиции: разпределянето на съществуващите ресурси също е нефункционално. Необходими са по-ясни цели на политиката и по-съгласувана политическа рамка, за да се обърнат тези отрицателни тенденции. Във всеки случай краят на ерата на изкопаемите горива в Европа трябва да бъде съпътстван от необходимите инвестиции, които да гарантират защитата на работниците, създаването на нови работни места и подпомагането на местното развитие. Процесите на преход трябва да бъдат договорени със социалните партньори и организациите на гражданското общество и да бъдат свързани с прозрачност и ефективни комуникационни политики. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.8. | Настоящото разбиране за конкурентоспособност се съсредоточава върху тълкуване, основаващо се на разходите, предимно тези за труд, но отчита като фактор и разходите за енергия. Запазването на конкурентоспособността обикновено е насочено към развитието на разходите за единица труд. Следва да се отреди по-голямо значение на качествените елементи на конкурентоспособността – производителността на труда, производителността на ресурсите и енергийната ефективност, които следва да бъдат взети предвид и от националните съвети по производителността. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Следователно важна цел би трябвало да бъде включването на европейския механизъм за макроикономическо управление във възприемането на всеобхватен и приобщаващ подход към понятието „устойчива икономика“, който да включи в процеса на семестъра социални и екологични показатели и по този начин да укрепи както издръжливостта, така и устойчивостта. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Инструменти за управление и икономическа политика – на равнището на ЕС и на държавите членки – за преминаване към по-издръжлива на сътресения и устойчива европейска икономика

| 5.1. | Предвид значението на инвестициите, по-специално на публичните, за стимулиране на усилията за адаптиране към предстоящите процеси на преход, както и това на фискалните политики за насърчаване на поемането на сътресения, е наложително да се създаде пространство за фискалните политики на равнището на ЕС и на национално равнище. ЕС следва да си постави за цел за кратък период от време да достигне равнището на инвестиции от преди кризата. Това ще означава да се преодолее недостигът на инвестиции и следователно инвестициите да се увеличат с два до три процентни пункта от БВП, или около 300 милиарда евро годишно за ЕС-28 (9). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | За да се увеличи приходната част и да се осигурят достатъчно фискални ресурси в ЕС и в държавите членки, е необходимо да се активизират усилията за борба с данъчните измами, избягването на данъци, изпирането на пари, данъчните убежища и нелоялната данъчна конкуренция между държавите членки. Без да се засяга подпомагането на иновациите, държавите членки следва да се договорят за координирани действия на равнището на ЕС с цел да накарат цифровите гиганти да плащат своя справедлив дял данъци на всяка от държавите членки, в които реализират печалби. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Системата на ЕС за икономическо управление, включително структурата на ИПС, трябва да се подобри, за да се избегне блокирането на икономическия растеж и обременяването на националните фискални политики със задачи, с които те не могат и не би трябвало да се налага да се справят. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Най-желаният вариант, който обаче за момента изглежда в застой, би било създаването на достатъчно голям фискален капацитет на равнището на еврозоната, за да се осигури стабилизиране в случай на сътресения. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Запазването на възможностите за защита на публичните инвестиции на национално равнище, особено по време на рецесии, също следва да бъде сред най-важните приоритети. Без да се засяга запазването на устойчивостта на публичните финанси, настоящите фискални правила в ЕС биха могли да се променят или да се тълкуват по начин, който изключва публичните инвестиции при изчисляването на дефицитите, по-специално социалните инвестиции и инвестициите в екологични проекти (10). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Банковият съюз трябва да бъде завършен със създаването на европейска схема за застраховане на депозитите и общ фискален механизъм за подкрепа за Единния механизъм за преструктуриране. ЕИСК отново изразява загриженост относно пречките, издигани от няколко правителства пред завършването на тези два проекта, които са от съществено значение за гарантирането на финансовата стабилност и в крайна сметка на частните инвестиции в еврозоната и които са тясно свързани с повишаването на издръжливостта. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Следва да се създаде общ сигурен актив, да се намали финансовата разпокъсаност чрез насърчаване на съюза на капиталовите пазари, да се подкрепи потенциалът на паричната политика и да се ограничи връзката между банките и държавата чрез замяна на националните държавни облигации в счетоводните баланси на банките. Това би проправило пътя и за необходимите, но до момента трудни от политическа гледна точка реформи, които значително ще задълбочат ИПС. Държавите, които не принадлежат към еврозоната, могат да участват в програма за общ сигурен актив. Органите, отговарящи за паричната политика и лицата, отговорни за европейската икономическа политика, следва да вземат предвид тяхното положение, за да гарантират издръжливостта на цялата европейска финансова система. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Укрепването на издръжливостта следва да стане органична и по-ясно изразена част от европейския семестър с оглед на сближаването във възходяща посока и устойчивостта на всички етапи – от годишния обзор на растежа (който би могъл да се превърне в годишен обзор на растежа и устойчивостта) до националните програми за реформи и специфичните за всяка държава препоръки. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Има много фактори, които засягат икономическата издръжливост и са от основно значение за функционирането на ИПС. Чрез европейския семестър, МФР за периода 2021—2027 г. и други законодателни инструменти и инструменти за управление европейските институции и държавите членки следва да създадат съгласувана програма за действие, за да се насърчат и укрепят ключовите фактори, стимулиращи икономическата устойчивост в целия ЕС и сближаването на държавите членки по отношение на тези фактори. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | В заключение ЕИСК счита, че една програма за действие следва да включва следните елементи като ключови фактори за издръжливост:






  а. | укрепване на финансовата стабилност: повишаване на финансовия капацитет на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), насърчаване на европейска данъчна политика, която да включва фискална хармонизация, улесняване на фискалната самостоятелност на държавите членки и създаване на ефективни механизми за борба с данъчните измами; |
| --- | --- | --- |

5.10.

а.

укрепване на финансовата стабилност: повишаване на финансовия капацитет на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), насърчаване на европейска данъчна политика, която да включва фискална хармонизация, улесняване на фискалната самостоятелност на държавите членки и създаване на ефективни механизми за борба с данъчните измами;

| б. | завършване на паричния съюз чрез разширяване на целите на ЕЦБ, създаване на единна европейска хазна с капацитет за емитиране на дългови ценни книжа, подобряване на управлението на еврозоната и увеличаване на нейната демократичност; |
| --- | --- |

б.

завършване на паричния съюз чрез разширяване на целите на ЕЦБ, създаване на единна европейска хазна с капацитет за емитиране на дългови ценни книжа, подобряване на управлението на еврозоната и увеличаване на нейната демократичност;

| в. | повишаване на производителността на европейските икономики чрез съсредоточаване върху ключови фактори като инвестициите (публични и частни), научните изследвания, развойната дейност, образованието и професионалното обучение, подобряването на корпоративното управление и участието на работниците; |
| --- | --- |

в.

повишаване на производителността на европейските икономики чрез съсредоточаване върху ключови фактори като инвестициите (публични и частни), научните изследвания, развойната дейност, образованието и професионалното обучение, подобряването на корпоративното управление и участието на работниците;

| г. | пазари на труда и качество на заетостта: укрепване на колективното договаряне и социалния диалог, гарантиране на ефективното функциониране на автоматичните стабилизатори и разработване на повече и по-добри политики за активна заетост. Създаването на европейска осигуровка за безработица (която да допълва националните схеми) би могло да служи като инструмент за общоевропейска икономическа издръжливост, който също така би засилил политическото сближаване на Съюза. Отправяме искане към европейските институции да проучат осъществимостта на нейното финансиране в рамките на многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

г.

пазари на труда и качество на заетостта: укрепване на колективното договаряне и социалния диалог, гарантиране на ефективното функциониране на автоматичните стабилизатори и разработване на повече и по-добри политики за активна заетост. Създаването на европейска осигуровка за безработица (която да допълва националните схеми) би могло да служи като инструмент за общоевропейска икономическа издръжливост, който също така би засилил политическото сближаване на Съюза. Отправяме искане към европейските институции да проучат осъществимостта на нейното финансиране в рамките на многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г.;

| д. | насърчаване на социалното сближаване и напредъка към по-приобщаващо общество чрез прилагане на Европейския стълб на социалните права с подходящо финансиране; и |
| --- | --- |

д.

насърчаване на социалното сближаване и напредъка към по-приобщаващо общество чрез прилагане на Европейския стълб на социалните права с подходящо финансиране; и

| е. | насърчаване на създаването на благоприятна среда за бизнес инвестиции и подобряване на финансирането на предприятията, завършване в спешен порядък на съюза на капиталовите пазари (СКП) и на банковия съюз, включително европейската схема за застраховане на депозитите (ЕСЗД). |
| --- | --- |

е.

насърчаване на създаването на благоприятна среда за бизнес инвестиции и подобряване на финансирането на предприятията, завършване в спешен порядък на съюза на капиталовите пазари (СКП) и на банковия съюз, включително европейската схема за застраховане на депозитите (ЕСЗД).

| 5.11. | Вероятно ще се наложи ЕЦБ, наред с повечето големи централни банки в света, да продължи своите „неконвенционални“ парични политики, докато очакваната инфлация остава под целевата стойност. Тя също така следва да обмисли прякото финансиране на инвестиции в „зелени“ проекти и проекти за цифров преход. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Предстоящата многогодишна финансова рамка (МФР) следва да отразява амбицията за развитие на издръжлива на сътресения и устойчива икономика. Предложението на Комисията за МФР за периода 2021—2027 г. няма да позволи да се отпуснат достатъчно ресурси за укрепване на следните фактори за устойчивост: инвестициите и новата функция за стабилизиране на инвестициите; политиките за сближаване, които благоприятстват икономическото и социалното сближаване между държавите членки; вътрешните политики за социално сближаване, предвидени в Европейския стълб на социалните права; и препоръчания в настоящото становище справедлив преход. ЕИСК отново отправя искането, съдържащо се в неговото становище относно „Многогодишната финансова рамка за периода след 2020 г.“ (11) – предоставените финансови средства в следващата МФР да достигнат 1,3 % от БНД на ЕС-27. Предложеното намаляване на финансирането на политиките за сближаване – с 10 % в сравнение с текущата МФР в предложението на Комисията за МФР – изглежда особено неприемливо предвид необходимостта от укрепване на ключовите политики за насърчаване на издръжливостта и устойчивостта. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.12.1. | Следва да се заделят специални финансови ресурси за улесняване на прехода към устойчива икономика (например „фонд за справедлив преход“) в съответствие с предложението на Европейския парламент от 2018 г. за създаване на такъв фонд със средства в размер на 4,8 милиарда евро. |
| --- | --- |

5.12.1.

| 5.12.2. | Структурната политика и политиката на сближаване на ЕС следва да бъдат интегрирани съгласно парадигмата за „устойчива икономика“. Въпреки че смекчаването на последиците от изменението на климата (и адаптирането към тях) съществува като приоритет на финансирането по европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ), тази цел се подкрепя основно с подпомагане за енергия от възобновяеми източници и енергийна ефективност. Тя все още не е напълно интегрирана в смисъл на подпомагане на прехода към неутрална по отношение на климата икономика и няма специално определени приоритети във връзка със справедливия преход. |
| --- | --- |

5.12.2.

| 5.12.3. | ЕИСК изразява загриженост поради факта, че средствата за финансиране на проекти за енергия от изкопаеми горива чрез ЕИБ и Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) са по-големи от тези за чиста енергия. Въпреки че финансирането на газопреносна инфраструктура е предназначено за „междинна енергия“, е необходимо да се прилагат по-строги цели по отношение на емисиите. |
| --- | --- |

5.12.3.

| 5.12.4. | Политиките на ЕС и държавите членки за субсидиране трябва да съответстват на целта за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г. Всички субсидии за икономически дейности, които засягат постигането на тази цел или които вредят на околната среда по друг начин, следва да бъдат премахнати възможно най-бързо. |
| --- | --- |

5.12.4.

| 5.13. | Предвид вида на мерките и мащаба на необходимите усилия за изграждане на по-издръжлива на сътресения и устойчива икономика, активното участие на социалните партньори и други представителни организации на гражданското общество в определянето на начините за постигане на справедлив преход и пътищата за постигане на устойчивост ще бъде от решаващо значение. Засилването на участието на работниците и демокрацията на работното място биха могли да допринесат за по-голяма приспособимост и издръжливост на равнището на промишлеността. Това е фактор за издръжливост, който на свой ред засилва други фактори, с които е в положителна взаимовръзка при функционирането на дружествата и икономиката: производителност, капацитет за иновации, качество на заетостта и др. Работническите кооперации също могат да бъдат вдъхновяващ пример за демокрация в предприятието, основан на общ интерес и солидарност и дълбоко свързан със съответната територия. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.13.1. | От друга страна, участието на работниците е от съществено значение за успешното осъществяване на екологосъобразния и цифровия преход. Трябва да се използват съществуващите инструменти за участие на работниците и демокрация в предприятията. Социалните партньори и европейските институции трябва да следят за наличието на такива инструменти във всички страни от ЕС, както и за обвързването им с процедурите за социален диалог с цел насърчаване на справедлив преход. В насоките на Международната организация на труда (МОТ) от 2015 г. за справедлив преход (12) се съдържа набор от практически инструменти за правителствата и социалните партньори при управлението на тези процеси на трансформация. |
| --- | --- |

5.13.1.

Брюксел, 17 юли 2019 година.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Европейска комисия, Бележка до Еврогрупата: Икономическа устойчивост в ИПС, 13.9.2017 г.

1

(2)  Документ за размисъл „Към устойчива Европа до 2030 г.“, Европейска комисия (2019 г.).

2

(3)  Raworth (2017 г.).

3

(4)  ОВ С 228, 5.7.2019 г, стр. 37.

4

(5)  ОВ С 143, 22.5.2012 г, стр. 39.

5

(6)  ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 6.

6

(7)  ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 73.

7

(8)  Frankfurt School-UNEP-BNEF (2018 г.).

8

(9)  How to close the European investment gap? („Как да преодолеем недостига на инвестиции в Европа?“), Michael Dauderstädt, Friedrich Ebert Stiftung.

9

(10)  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 28 и становище на ЕИСК относно „Икономическа политика на еврозоната (2019 г.)“, ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 49.

10

Икономическа политика на еврозоната (2019 г.)

(11)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 106.

11

(12)  Guidelines for a just transition towards environmentally sustainable economies and societies for all (Насоки за справедлив преход към екологично устойчиви икономики и общества за всички), Международна организация на труда (МОТ).

12

---

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/32

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Нова визия за завършване на изграждането на Икономическия и паричен съюз“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 353/06)

Докладчик: Judith VORBACH

| Решение на Пленарната асамблея | 24.1.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 2.7.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 159/2/9 |

Решение на Пленарната асамблея

24.1.2019 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

2.7.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

17.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

159/2/9

Преамбюл

Настоящото становище е част от пакета от две становища на ЕИСК по собствена инициатива, изготвяни паралелно:„Към по-издръжлива на сътресения и устойчива европейска икономика“и„Нова визия за завършване на изграждането на Икономическия и паричен съюз“. Пакетът е замислен като непосредствен принос към икономическата програма на Европейския парламент и Европейската комисия, чиито нови мандати започват през 2019 г. Налице е очевидна необходимост от нова европейска икономическа стратегия: положителен дискурс за бъдещото развитие на икономиката на ЕС в по-широкия свят, който да спомогне за укрепването на издръжливостта на ЕС на икономически сътресения и на устойчивостта на неговия икономически модел в икономически, социален и екологичен план, възстановявайки доверието, стабилността и споделения просперитет за всички европейски граждани. Въз основа на напредъка, постигнат през последните години, тази стратегия би могла да положи основите за по-нататъшна икономическа, фискална, финансова, социална и политическа интеграция, която е необходима за осъществяване на целите на европейския Икономически и паричен съюз.

Още през 2014 г. ЕИСК изготви становище относно завършване на изграждането на ИПС, в което беше направено разграничение между парично-финансов, икономически, социален и политически стълб. За отделните стълбове бяха изготвени допълнителни становища. В настоящото становище е запазена тази структура от четири стълба, за да бъде направен обзор на напредъка и слабостите във връзка с ИПС и накрая да бъде предложен списък от предложения за силен, приобщаващ и устойчив валутен съюз, които да бъдат представени на новата Комисия и на Европейския парламент. В обобщение ЕИСК призовава европейските институции и националните правителства да предприемат значително по-смели стъпки в рамките на реформата на ИПС, за да бъде изграден съюз, който е по-интегриран, по-демократичен и по-развит в социално отношение.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Вече са изминати важни етапи по пътя към завършване на изграждането на ИПС, но въпреки това все още е необходимо значително укрепване на неговите четири основни стълба. В това отношение трябва да се следи внимателно за баланса, тъй като пренебрегването на един или повече стълбове може да доведе до опасна нестабилност. Трябва да се обръща внимание и на предизвикателствата, създадени от изменението на климата. Освен това стълбовете са взаимнозависими: например социалното структуриране на икономическия стълб допринася за укрепването на социалния стълб и обратното. Някои конкретни мерки могат да се отнесат към различни стълбове. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Въпреки че завършването на изграждането на ИПС е на дневен ред, по-нататъшният напредък е възпрепятстван от спорове между държавите членки относно посоката на развитие. Към влошените конюнктурни перспективи се добавят геополитическата несигурност и предстоящият Брексит. Други сериозни предизвикателства са и различията между държавите членки, неравномерното разпределение на доходите и богатството, климатичната криза и очакваните демографски промени. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Устойчивостта на кризи е необходимо, но недостатъчно условие за завършване на изграждането на ИПС. Необходима е положителна визия, която да отразява съдържанието на член 3 от Договора за ЕС. В настоящата ситуация ЕИСК препоръчва следните приоритети: устойчив и приобщаващ растеж, намаляване на неравенствата, сближаване във възходяща посока, гарантиране на растеж на производителността и конкурентоспособността в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“, добри условия за бизнес и инвестиции, качествени работни места и добро заплащане, борба с бедността и социалното изключване, стабилни и устойчиви публични финанси, стабилен финансов сектор и изпълнение на целите за устойчиво развитие (ЦУР) за 2030 г. и целите на Парижкото споразумение. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Препоръките на ЕИСК по отношение на основните стълбове на ИПС по-конкретно: |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Стабилен парично-финансов стълб като основа за развитие на икономиката като цяло






  — | ЕЦБ: укрепване на нейната стабилизираща роля, както и запазване на нейната независимост;— |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

—

ЕЦБ: укрепване на нейната стабилизираща роля, както и запазване на нейната независимост;—

| — | решителни стъпки за завършване на изграждането на банковия съюз и съюза на капиталовите пазари при следните приоритети: стабилизиране с цел създаване на доверие, ефективно управление, балансирано споделяне и намаляване на рисковете с цел избягване на ново обременяване на публичните бюджети в случай на криза, отчитане на социалните последици от регулирането, социална балансираност, включване на целите в областта на климата, защита на потребителите; |
| --- | --- |

—

решителни стъпки за завършване на изграждането на банковия съюз и съюза на капиталовите пазари при следните приоритети: стабилизиране с цел създаване на доверие, ефективно управление, балансирано споделяне и намаляване на рисковете с цел избягване на ново обременяване на публичните бюджети в случай на криза, отчитане на социалните последици от регулирането, социална балансираност, включване на целите в областта на климата, защита на потребителите;

| — | банков съюз: гарантиране на Единния механизъм за преструктуриране и на прилагане на ЕСЗД, възобновяване на дебата по структурните реформи и паралелните банки; |
| --- | --- |

—

банков съюз: гарантиране на Единния механизъм за преструктуриране и на прилагане на ЕСЗД, възобновяване на дебата по структурните реформи и паралелните банки;

| — | съюз на капиталовите пазари: определяне на приоритетите, а именно подобряване на надзора, създаване на рейтингова агенция на ЕС, „сигурен актив“, стъпки за сближаване на правилата за несъстоятелност; |
| --- | --- |

—

съюз на капиталовите пазари: определяне на приоритетите, а именно подобряване на надзора, създаване на рейтингова агенция на ЕС, „сигурен актив“, стъпки за сближаване на правилата за несъстоятелност;

| — | засилване на международната роля на еврото на основата на стабилен, икономически силен и социално справедлив ИПС. |
| --- | --- |

—

засилване на международната роля на еврото на основата на стабилен, икономически силен и социално справедлив ИПС.

| 1.4.2. | Силен икономически стълб като основа за просперитет и социален напредък






  — | укрепване на икономическия стълб за постигане на баланс между държавите и насърчаване на растежа, производителността и конкурентоспособността; |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

—

укрепване на икономическия стълб за постигане на баланс между държавите и насърчаване на растежа, производителността и конкурентоспособността;

| — | балансираност на мерките, свързани с предлагането и търсенето, което понастоящем означава повишаване на търсенето, посредством включването на набор от социални показатели в европейския семестър, засилване на системите за колективно договаряне на възнагражденията и автономията на социалните партньори, бързо осъществяване на Европейския орган по труда, както и прилагане на „златното правило“ за инвестициите по начини, които не застрашават средносрочната финансова и фискална стабилност; |
| --- | --- |

—

балансираност на мерките, свързани с предлагането и търсенето, което понастоящем означава повишаване на търсенето, посредством включването на набор от социални показатели в европейския семестър, засилване на системите за колективно договаряне на възнагражденията и автономията на социалните партньори, бързо осъществяване на Европейския орган по труда, както и прилагане на „златното правило“ за инвестициите по начини, които не застрашават средносрочната финансова и фискална стабилност;

| — | създаване на фискален капацитет на еврозоната, финансиран от общи дългови инструменти и обвързване на плащанията с укрепването на икономическата и социалната структура. Настоящите предложения трябва да се разглеждат само като първи стъпки; |
| --- | --- |

—

създаване на фискален капацитет на еврозоната, финансиран от общи дългови инструменти и обвързване на плащанията с укрепването на икономическата и социалната структура. Настоящите предложения трябва да се разглеждат само като първи стъпки;

| — | мерки за ограничаване на нелоялната данъчна конкуренция, както и за недопускане на данъчни измами и избягването на данъци. |
| --- | --- |

—

мерки за ограничаване на нелоялната данъчна конкуренция, както и за недопускане на данъчни измами и избягването на данъци.

| 1.4.3. | прилагане на социалния стълб като основа за социален и обществен напредък






  — | социални минимални стандарти в държавите членки с високо равнище на закрила; |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

—

социални минимални стандарти в държавите членки с високо равнище на закрила;

| — | усилия за постигане на справедлив баланс между здрава икономическа основа и силно социално измерение; |
| --- | --- |

—

усилия за постигане на справедлив баланс между здрава икономическа основа и силно социално измерение;

| — | разширяване на дебата относно финансов министър на ЕС с равнопоставен еквивалент на министър на ЕС на социалната и трудовата политика. |
| --- | --- |

—

разширяване на дебата относно финансов министър на ЕС с равнопоставен еквивалент на министър на ЕС на социалната и трудовата политика.

| 1.4.4. | Политически стълб като основа за демокрация, солидарност и единство






  — | засилване на участието на Европейския парламент, както и на социалните партньори и други организации на гражданското общество при вземането на важни социални и икономически решения; |
| --- | --- | --- |

1.4.4.

—

засилване на участието на Европейския парламент, както и на социалните партньори и други организации на гражданското общество при вземането на важни социални и икономически решения;

| — | солидарни и единни действия като основа за просперитет и мир в ЕС и за политическа и икономическа значимост на ЕС в глобален контекст; |
| --- | --- |

—

солидарни и единни действия като основа за просперитет и мир в ЕС и за политическа и икономическа значимост на ЕС в глобален контекст;

| — | бързо присъединяване към еврозоната на онези държави от ЕС, които все още не са част от нея. |
| --- | --- |

—

бързо присъединяване към еврозоната на онези държави от ЕС, които все още не са част от нея.

2.   Завършване на изграждането на ИПС — достижения, предизвикателства и цели

| 2.1. | Вече са изминати важни етапи по пътя към завършване на изграждането на ИПС и понастоящем се отбелязват значителни общи достижения в тази област. През 2015 г. в доклада на петимата председатели бяха представени амбициозни планове за задълбочаване на ИПС. През юни 2019 г. Комисията представи документ, озаглавен „Задълбочаване на икономическия и паричен съюз в Европа: равносметка на постигнатото четири години след доклада на петимата председатели“ (1), в които направи преглед на постигнатия оттогава напредък и отправи призив за по-нататъшни действия от страна на държавите членки. ЕИСК се присъединява към това искане. Въпреки това все още е налице голяма необходимост от действия както по отношение на финансовия и икономическия, така и на социалния и демократичния стълб. ЕИСК обръща особено внимание на необходимостта да се постигне баланс между всички области, тъй като между тях съществуват и многостранни взаимодействия. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Независимо от това, че всички държави членки са заинтересовани от запазване на еврото, спорове между тях относно посоката на развитие спъват по-нататъшното задълбочаване. Те се дължат на противоречие по отношение на споделяните рискове, свързани с трансгранични трансфери или солидарна отговорност. Обратен на това е подходът за намаляване на рисковете, при който наложителните промени са отговорност на отделните държави, като икономическа устойчивост следва да се постигне посредством структурни преобразувания. Фокусирането върху тези различия обаче няма да доведе до нищо, тъй като съществуват и различни партийни и обществени гледни точки. За да бъде завършено изграждането на ИПС обаче, е необходимо виждане отвъд различните интереси и схващания, тъй като солидарността и готовността за постигане на компромис са необходима основа за добро съвместно бъдеще в Европа. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Сегашната икономическа среда е предизвикателство. След продължилата дълго фаза на криза икономиката започна да се възстановява от 2014 г. насам, но през втората половина на 2018 г. отново се отбеляза забавяне. За това допринесоха редица фактори, като например световното отслабване на търговията и икономическото развитие, нерешените търговски конфликти, както и фактори на вътрешната несигурност, като например планираното излизане на Обединеното кралство от ЕС. В рамките на еврозоната поради зависимостта от външно търсене и специфични за държавите и секторите фактори затихването на икономическата динамика беше по-силно изразено. Очаква се слабото развитие на икономиката в ЕС да продължи (2). Сред бъдещите предизвикателства са климатичната криза, технологичните промени, протекционизмът и кибератаките, както и цифровите и криптовалутите. В неотдавнашен доклад на Европейската система за стратегически и политически анализ (ESPAS) се стига до заключението, че повишаването на световната температура, което наред с останалото ще бъде съпроводено от значително намаляване на производителността, е най-неотложният политически проблем на съвремието със значителни икономически и финансови последици (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Въпреки че благодарение на сравнително високия брутен вътрешен продукт — на съвкупно равнище и на глава от населението — и повишаването на равнищата на заетост през последните години, в глобален мащаб ЕС като цяло се радва на благоденствие, социалните неравенства между регионите и държавите членки и в рамките на обществата се отразяват неблагоприятно на сближаването (4). 22 % от гражданите на ЕС са застрашени от бедност и социално изключване. В редица южноевропейски държави средните реални работни заплати за 2019 г. са по-ниски от 2009 г., което допринася за нарастваща реална разлика в нивото на социално-икономическо благополучие (5). На много места и разликата в заплащането между половете също все още е голяма, като висок дял от населението в трудоспособна възраст са работещи бедни или безработни. Що се отнася до разпределението на нетното частно богатство на домакинствата, ЕЦБ заключава, че в еврозоната съществува голямо неравновесие. Най-богатите 10 % притежават 51,2 % от нетното богатство (6). Това създава опасна почва за социални напрежения и сили на разцепление. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Необходимо е да се подобри устойчивостта на кризи, но това не е достатъчно. За завършване на изграждането на ИПС е нужна положителна визия като залегналата в член 3 от Договора за ЕС. В него се споменават, наред с другото, насърчаването на конкурентна социална пазарна икономика, която има за цел пълна заетост и социален прогрес, и защитата на околната среда. В настоящата ситуация ЕИСК препоръчва следните приоритети: устойчив и приобщаващ растеж, намаляване на социалните и икономическите неравенства, сближаване във възходяща посока, гарантиране на растеж на производителността и запазване на конкурентоспособността в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“, които включват и цели, които не са ограничават до БВП (7), добри условия за бизнес и инвестиции, качествени работни места и добро заплащане, борба с бедността и социалното изключване, стабилни и устойчиви публични финанси, стабилен финансов сектор и изпълнение на целите за устойчиво развитие (ЦУР) за 2030 г. и целите на Парижкото споразумение. ЕИСК се позовава и на своето становище по собствена инициатива относно „Към по-издръжлива на сътресения и устойчива европейска икономика“. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Парично-финансовият стълб — основа за икономическо развитие

| 3.1. | ЕИСК подчертава важното значение на стабилизиращата роля на ЕЦБ в случай на криза. Така например само оповестяването от страна на президента на ЕЦБ на готовността на банката при необходимост да изкупи държавни ценни книжа (програма за ОПТ) доведе до успокояване на пазарите. От 2015 г. насам програмата на банката за увеличаване на паричната маса, въведена за постигане на целевото равнище на инфлацията, доведе до допълнително спадане на лихвите, което улесни достъпа до ликвидни средства. Фактът, че понастоящем банките депозират пари в ЕЦБ въпреки отрицателните лихви, говори за необходимостта от развитие на икономическия стълб на ИПС. ЕИСК предлага освен това да бъде утвърдена ролята на ЕЦБ като кредитор от последна инстанция. Независимостта на ЕЦБ следва да бъде гарантирана. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Според проучване на ЕЦБ финансовият сектор в ИПС изпълнява задоволително функцията си да предоставя финансиране на МСП (8). Понастоящем МСП посочват като свои основни проблеми наличието на квалифицирани работници и опитни ръководни кадри, както и трудното намиране на клиенти, докато липсата на достъп до финансиране се разглежда като по-малък проблем. Предприятията в някои държави членки са засегнати в по-голяма степен от това, но и там се наблюдава успокояване на положението. Проучването се основава на извадка от 11 020 предприятия от еврозоната, 91 % от които имат наети до 250 служители. ЕИСК подчертава, че наличието на стабилна база за финансиране е важно и за големите предприятия. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК призовава настойчиво институциите на ЕС да положат последователни усилия за завършване на изграждането на банковия съюз и на съюза на капиталовите пазари и така да създадат основата за пълно преодоляване на финансовата криза и за установяване на устойчив ИПС, който отново се ползва с пълно доверие. При това трябва да бъде постигнат баланс между споделянето на рисковете и тяхното намаляване, така че по възможност в случай на криза да се избегне обременяване на публичните бюджети както на национално, така и на общностно равнище. Когато се приемат правилата за регулиране на финансовите пазари, предимство трябва да има ефективността пред сложността. Трябва да се вземат предвид и социалните последици от регулирането, а на защитата на потребителите трябва да се отдава по-голямо значение. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | В ЕС за разлика от САЩ финансирането чрез банково кредитиране има значително по-голям дял в сравнение с финансирането със собствен капитал. ЕИСК се обявява за диверсификация на източниците на финансиране и с това за споделяне на риска в по-голяма степен, което означава по-голяма тежест на финансирането чрез собствен капитал. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.4. | Комитетът отбелязва напредъка в рамките на банковия съюз и подчертава положителната роля на Комисията. Въпреки това независимо от противоположните заявления, все още не е постигнато общо решение на държавите членки относно използването на Европейски механизъм за стабилност (ЕМС) като предпазен механизъм за Единния механизъм за преструктуриране. Държавите членки многократно са отхвърляли и други стъпки за въвеждане на единната схема за застраховане на влоговете (ЕСЗД), която е спешно необходима. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | ЕИСК счита, че е повече от наложително да се определи конкретен график за прилагането на ЕСЗД (9). Комитетът препоръчва в хода на въвеждането на ЕМС като предпазен механизъм за Единния механизъм за преструктуриране (ЕМП) като съпътстваща мярка да се засили ЕМП, да бъдат опростени по социално устойчив начин необслужваните кредити и да се въведат строги минимални изисквания за собствен капитал и приемливи задължения (МИПЗ) (10). Освен това в рамките на банковия съюз трябва да продължат да се прилагат последователно и мерки срещу изпирането на пари (11). Дебатът относно структурната реформа на банките трябва да бъде възобновен, като целта е рисковете да бъдат сведени до приемливо ниво. ЕИСК смята, че трябва да се обърне по-голямо внимание и на необходимостта от регламентиране на паралелните банки. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | ЕИСК отново отправя своето предишно искане подобряването и укрепването на стълбовете на банковия съюз да бъдат свързани с изпълнението на целите за устойчиво развитие (ЦУР) и Парижкото споразумение за климата. По отношение на капиталовите изисквания трябва да се предвиди по-изгодно третиране на екологосъобразните инвестициите и възможност за различни опростени, включително дългосрочни заеми, особено за енергийна ефективност, енергия от възобновяеми източници и т.н. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Завършването на изграждането на съюза на капиталовите пазари допринася за смекчаване на шоковете и за насърчаване на инвестиционната дейност на предприятията, а по този начин — и за по-голяма конкурентоспособност (12). За разлика от банковия съюз, който се основава на ясно определени стълбове, съюзът на капиталовите пазари обхваща значителен брой различни инициативи като Директивата за пазарите на финансови инструменти, Директивата за платежните услуги или общоевропейския продукт за лично пенсионно осигуряване (ОЕПЛПО). Трудно е да се направи цялостна крайна оценка, но ЕИСК препоръчва следните формални принципи. Първо, необходимо е фокусът да бъде поставен върху ключовите проекти. Приоритет трябва да се отдаде на подобряването на надзора. Комисията би трябвало да възобнови и дебата за създаване на рейтингова агенция на ЕС. По отношение на създаването на „сигурен актив“ ЕИСК очаква с интерес предложение на Комисията. На второ място, следва да се положат усилия за уеднаквяване на правилата, уреждащи несъстоятелността и корпоративното данъчно облагане. Във връзка с това ЕИСК приветства стъпките към обща основа за облагане с корпоративен данък, като същевременно се вземат подходящи мерки за борба с нелоялната данъчна конкуренция. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК приветства инициативата за засилване на международната роля на еврото, която понастоящем е втората по значимост валута след щатския долар. За целта Европейската комисия препоръчва завършване на изграждането на ИПС и на банковия съюз и съюза на капиталовите пазари, както и допълнителни инициативи във финансовия сектор и засилено използване на еврото в областите енергетика, суровини и транспорт, а също така и ЕС да изразява единна позиция по стратегически и икономически въпроси. Според ЕИСК тези мерки съвсем не са достатъчни. Социалното сближаване, икономическата конвергенция във възходяща посока и мощ, както и насърчаването на конкурентоспособността и иновациите също създават необходимата основа за успешно развитие, а с това и за по-важна международна роля на еврото. ЕИСК се позовава на своето становище „Към укрепване на международната роля на еврото“. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Икономическият стълб — основа за просперитет и социален напредък

| 4.1. | Паричната политика на ЕЦБ действа по еднакъв начин във всички държави от еврозоната. В същото време е възможно външнотърговските дисбаланси да се засилят, а държавите да се намират в различни фази на икономическия цикъл и способността им да устояват на шокове да е различна. В същото време инструментите на националната политика на паричния и валутния курс не са на разположение на държавите от еврозоната. Поради това е необходимо да се укрепи икономическият стълб, за да се насърчат инвестициите в устойчив растеж, потреблението, производителността и конкурентоспособността. За целта са необходими мерки за уравновесяване на предлагането и търсенето. За 2019 г. и след това Комисията очаква положителни ефекти върху растежа от частното потребление и инвестициите (13). ЕИСК препоръчва засилване на тези стимули. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Европейският семестър играе важна роля за постигането на макроикономическо сближаване. ЕИСК приветства намерението на Комисията да включи с по-голяма тежест предвидения набор от социални показатели в Европейския стълб на социалните права. Социалната сигурност повишава доверието в едно финансово обезпечено бъдеще и се отразява положително на съвкупното търсене. ЕИСК предлага Европейският семестър да се използва и за предложения за прилагане на допълнителни критерии за устойчивост с цел преодоляване на социалните неравенства и справяне с изменението на климата. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Наличието на достатъчна платежоспособност зависи от наличието на работни места с добро заплащане. Това обаче се затруднява от факта, че се наблюдава тенденция за изоставане на ръста на средните реални работни заплати спрямо производителността (14). Затова ЕИСК препоръчва укрепване на системите за колективно договаряне на възнагражденията и автономията на социалните партньори. За да се гарантира лоялна конкуренция, е необходимо съществуващите минимални стандарти да се прилагат за всички служители. Освен това следва да се проучи възможността за идентифициране на наличните инструменти и създаването на рамка на равнището на ЕС за подкрепа и насоки във връзка с усилията на държавите членки за разработване на системи за минимален доход. Бързото осъществяване на планирания Европейски орган по труда е важна стъпка в борбата с нелоялната конкуренция. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Инвестициите в социални жилища, образование, научни изследвания, цифровизация, действия в областта на климата, устойчива мобилност и енергия от възобновяеми източници са не само стимули за икономиката и важен инструмент в икономическия цикъл, но и осигуряват производствени мощности за бъдещо благополучие и конкурентоспособност (15). Въпреки че Европейският фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) е стъпка в правилната посока, необходими са още много действия. Така например публичните нетни инвестиции като процент от БВП в еврозоната остават трайно около нулевото равнище. Важна стъпка в това отношение е подобряването на фискалното управление. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Възможности за действие в тази област съществуват и без да е необходима промяна на първичното право. В ДФЕС като първостепенна цел на икономическата политика на ЕС се определя ценовата стабилност. Тази цел обаче трябва да се постигне на основата на балансиран икономически растеж, конкурентоспособна социална пазарна икономика, която има за цел пълна заетост и социален прогрес, и като се постига високо равнище на защита и подобряване качеството на околната среда. Така формулираният икономически подход позволява да бъдат отчетени компонентите на предлагането и търсенето, така че пактът за стабилност да бъде едновременно и пакт за растеж. За да не се допуска освобождаване от отговорност на държавите членки в това отношение, беше поставена по-тясна рамка и с фискалния пакт, както и с т.нар. пакет от два и от шест акта за икономическо управление. В този контекст ЕИСК препоръчва да се въведе „златното правило“ за публичните инвестиции по начини, които не застрашават средносрочната финансова и фискална стабилност (16). То би спомогнало да се гарантира стабилно определяне на бъдещите публични инвестиции на необходимото ниво в съответствие с правилата за изчисляване на дефицита. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | За да завърши изграждането на ИПС, е необходим общ фискален капацитет за еврозоната. ЕИСК се обявява за общ бюджет на еврозоната, който може да се финансира от общи дългови инструменти. Освен това трябва да бъде подновен дебатът за европейски финансов и икономически министър (17), който трябва да се отчита и на Европейския парламент. ЕИСК подчертава, че плащанията трябва да бъдат свързани с укрепването на икономическата и социалната структура. В това отношение е необходимо определение за понятието „структурни реформи“. За мерките по многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. (18) (МФР) трябва да се поясни отношението спрямо структурните и инвестиционните фондове. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Комисията предлага Европейска функция за стабилизиране на инвестициите като част от многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г., която ще се прилага при специфични шокове в отделните държави. Предвидените средства в размер на 30 милиарда евро обаче са напълно недостатъчни, за да се породи стабилизиращо действие. Освен това ЕИСК изразява своето съжаление, че на срещата на върха на държавите от еврозоната през декември 2018 г. не беше обсъдена тази форма на стабилизиращ елемент. За сметка на това беше оповестено, че ще бъдат съгласувани характеристиките на бюджетен инструмент за сближаване и конкурентоспособност (19). Комисията отправи призив за това преди срещата на върха на държавите от еврозоната през юни 2019 г. и изтъкна готовността си да представи ново законодателно предложение (20). ЕИСК вижда в това евентуално пристъпване към бюджет на еврозоната и ще разгледа този планиран инструмент от гледна точка на неговите икономически и социални последици. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Като друга форма на фискален капацитет на ИПС (пре)застраховането за безработица се използва за референтна основа, чието финансиране би могло да се осигури в дългосрочен план съобразно критерии, които предстои да бъдат определени. В случай на икономически шок чрез него ще бъде възможно да се смекчат отрицателните последици от кризата. Освен това е необходимо да бъдат засилени националните автоматични стабилизатори, като например националните системи за осигуряване за безработица. ЕИСК счита, че трябва да бъде доразвита идеята за създаване на подходящи принципи за националните системи за осигуряване за безработица. Това би могло да доведе до реално подобряване на условията на живот и труд, а освен това би засилило националните автоматични стабилизатори. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Планирано е също и изменение на договора за ЕМС, за което Комисията също така отправя призив към държавните и правителствените ръководители. Наред с общия предпазен механизъм за Единния механизъм за преструктуриране трябва да се извършат промени наред с другото и в областта на превантивното предоставяне на заеми, както и по отношение на гарантирането на подходящо ниво на обвързаност с предварителни условия. Предвидени са и нови ред и условия за сътрудничество между ЕМС и Комисията (21). ЕИСК предупреждава да не се търси по-голямо предварително обвързване на превантивното предоставяне на заеми, което би отслабило стабилизиращата цел на този инструмент. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.7. | При завършване на изграждането на ИПС не трябва да се пренебрегва и данъчната политика. В рамките на ЕС загубите от несъбрани данъци могат да достигат 825 млрд. евро годишно (22). Например, свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби в ЕС от страна на многонационалните дружества се оценяват в размер на 50—70 млрд. евро или 0,3 % от БВП на ЕС преди въвеждането на всеобхватните мерки за борба с избягването на данъци. (23) Отклонението от данъчно облагане обаче продължава да бъде важен проблем, за който трябва да се намери решение. В същото време данъчното облагане и социалните вноски върху труда в Европа са най-високите в света. Борбата с агресивното данъчно планиране и отклонението от данъчно облагане, както и премахването на специалните договорености на правителствата и данъчните органи (24), които биха могли да бъдат разглеждани като характеристики на данъчни убежища, могат да предотвратят загуби от несъбрани данъци и да създадат по-широка основа за публични инвестиции за развитие на социалната инфраструктура и за смекчаване на изменението на климата, както и за устойчиво стабилизиране на реалната икономика и на финансовия сектор. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | ЕИСК отбелязва с голям интерес съобщението на Комисията за прилагане на клаузата за преход по член 48, параграф 7 от ДЕС в данъчната политика и други области. Това би улеснило евентуална реформа, насочена към вземането на решения с квалифицирано мнозинство. Освен това трябва да продължат последователно инициативите за намаляване на данъчните измами и за предотвратяване на нелоялната конкуренция в областта на корпоративното облагане. ЕИСК препраща към становището си относно „Заплахи и пречки пред единния пазар“ (25). ЕИСК приветства предложението определени данъци, включени в МФР, да постъпват пряко в бюджета на ЕС, за да се увеличат собствените средства. |
| --- | --- |

4.7.1.

5.   Социалният стълб — основа за социален и обществен напредък

| 5.1. | Устойчивото структуриране на парично-финансовия и икономическия стълб засилва и социалния фундамент на ИПС. В досегашното изложение бяха разгледани и няколко елемента, укрепващи и социалния стълб. Например с включването на набор от социални показатели в европейския семестър критериите като сближаване във възходяща посока по отношение на минималните доходи или минималните работни заплати и намаляване на безработицата (сред младежите) следва да бъдат допълнително укрепени. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК счита, че подобряването и прилагането на социалните минимални стандарти в държавите членки въз основа на обща европейска рамка с високо ниво на закрила може да има съществен принос за социалното сближаване във възходяща посока. ЕИСК отбелязва, че социалното сближаване във възходяща посока за подобряване на условията на живот и труд следва да се основава на устойчив растеж, качествени работни места и конкурентна бизнес среда и би могло да се подобри посредством справедлив баланс между здрава икономическа основа и силно социално измерение. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Трябва да се постигне баланс между социалните и финансовите въпроси. Така например дебатът относно европейски министър на икономиката и финансите следва да бъде допълнен с дебат относно европейски министър на труда и социалната политика, който да разполага с достатъчно ресурси и наред с другото да отговаря за наблюдението на европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Политическият стълб — основа за демокрация, солидарност и единство

| 6.1. | Нарастващото икономическо неравенство, загубата на благосъстояние и негативните очаквания за бъдещето могат да играят ключова роля в бъдеще за оценката на ЕС от страна на гражданското общество. Ето защо според ЕИСК укрепването на другите три стълба, в съответствие с предложенията, описани по-горе, е важно и необходимо условие и за стабилизирането на политическия стълб. Това е от съществено значение за повишаване на доверието на гражданите в ЕС. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | За съжаление Европейският парламент и социалните партньори в рамките на европейския семестър не са включени в достатъчна степен в процедурата при дефицит или в рамките на мерките по линия на ЕМС. Това също действа като катализатор на центробежните сили, тъй като преценката дали дадена държава например нарушава критериите във връзка с дефицита и какви структурни реформи трябва да се провеждат, има последици върху разпределението на богатството и социалната политика. ЕИСК призовава настоятелно за широко участие на Европейския парламент, но и на националните парламенти, социалните партньори и други организации на гражданското общество при вземането на важни икономически и социално-политически решения. Само по този начин се гарантира, че наред с интересите на националните държави съответно отражение намират и различните гледни точки на партиите и гражданското общество. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Понастоящем само 19 от 28-те държави — членки на ЕС, участват в еврозоната. За да завърши изграждането на ИПС обаче, е необходимо да бъдат приети и онези държави, които досега не са част от еврозоната. Това трябва да бъде направено възможно най-скоро, като и самите държави трябва да предприемат решителни стъпки. Мнозинството от гражданите на държавите — членки на ЕС, извън еврозоната смятат, че единната валути има положително въздействие върху икономиката (26). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | ЕИСК припомня важната роля на осъществяването на общ подход и заемането на единна позиция на държавите — членки на ЕС, включително и в геополитическия контекст. Солидарността, способността да се правят компромиси и сътрудничеството са основа за благоденствие и мир в рамките на ЕС, както и за международната значимост и конкурентоспособност на Съюза. Това се отнася преди всичко за структурирането на социалната и икономическата политика. Поради това ЕИСК призовава Съвета и Комисията да представят амбициозна пътна карта за задълбочаване на Икономическия и паричен съюз. Това ще създаде сигурност и доверие и ще положи основата за положително икономическо и социално бъдеще на ЕС. |
| --- | --- |

6.4.

Брюксел, 17 юли 2019 година.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/publications/deepening-emu-taking-stock-four-years-after-five-presidents-report_en

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2019_en

2

(3)  Европейска система за стратегически и политически анализ (ESPAS), Global Trends to 2030, Challenges and Choices for Europe (Глобални тенденции до 2030 г., Предизвикателства и варианти за избор пред Европа), април 2019 г., https://espas.secure.europarl.europa.eu/orbis/node/1362

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/european-semester_thematic-factsheet_addressing-inequalities_bg.pdf

4

(5)  Европейска конфедерация на профсъюзите (ETUC), Benchmarking Working Europe 2019 (Сравнителен анализ на трудова Европа през 2019 г.).

5

(6)  Европейска централна банка, Проучване за финансите и потреблението на домакинствата: резултати от втората вълна, No18 / декември 2016 г.

6

(7)  Становище на ЕИСК ОВ C 177, 18.5.2016 г., стр. 35.

7

(8)  Европейска централна банка, Проучване относно достъпа до финанси на предприятията в еврозоната, от април до септември2018 г., ноември 2018 г.

8

(9)  Становище на ЕИСК ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 46.

9

(10)  Договорености за реформата на Европейския механизъм за стабилност, 4.12.2018 г.

10

(11)  Доклад на Еврогрупата до лидерите от ЕС относно задълбочаването на ИПС, 4.12.2018 г.

11

(12)  Съюз на капиталовите пазари.Принос на Комисията към заседанието на Европейския съвет СКП (21—22 март 2019 г.).

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-spring-2019_en

13

(14)  Европейска комисия, Годишен обзор на растежа 2019 т.

14

(15)  IMF direct, 2014 г.; OECD Economic Outlook (Икономически прогнози на ОИСР), юни 2016 г.

15

(16)  Truger, Achim (2018 г.): Fiskalpolitik in der EWU. Reform des Stabilitäts-und Wachstumspakts nicht vergessen! (Данъчната политика в ИПС. Да не забравяме реформата на Пакта за стабилност и растеж!) WISO direkt, Фондация „Фридрих Еберт“, Бон.

16

(17)  COM(2017) 823 final.

17

(18)  COM(2018) 321 final.

18

(19)  Изявление от срещата на върха на държавите от еврозоната, 14.12.2018 г.

19

(20)  https://ec.europa.eu/info/publications/deepening-emu-taking-stock-four-years-after-five-presidents-report_en

20

(21)  Договорености за реформата на Европейския механизъм за стабилност, 4.12.2018 г.

21

(22)  Доклад на Richard Murphy за Групата на социалистите и демократите в Европейския парламент http://www.taxresearch.org.uk/Documents/EUTaxGapJan19.pdf

22

(23)  становище на ЕИСК ECO/491 — Данъчно облагане — гласуване с квалифицирано мнозинство, все още непубликувано.

23

(24)  Решение на Комисията SA.38375 (Люксембург/Fiat Finance), SA.38374 (Нидерландия/Starbucks), SA 38373 (Ирландия/Apple), SA 38944 (Люксембург/Amazon).

24

(25)  ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 8 (параграф 3.6 Данъчна политика).

25

(26)  https://agenceurope.eu/en/bulletin/article/12271/23

26

---

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/39

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейският семестър и политиката на сближаване – Към нова европейска стратегия след 2020 г.“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 353/07)

Докладчик: Etele BARÁTH

Съдокладчик: Petr ZAHRADNÍK

| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността |
| --- | --- |
| Решение на пленарната асамблея | 20.2.2019 г. |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 2.7.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 154/1/5 |

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

Решение на пленарната асамблея

20.2.2019 г.

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

2.7.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

17.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

154/1/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Предстоящият нов политически и финансов период в ЕС дава възможност за засилване на решителността, подобряване на резултатите и извличане на максимална полза от новите възможности. Необходима е една обновена, по-амбициозна и по-динамична стратегия за периода до 2030 г. за Европа, която да е устойчива, конкурентоспособна, защитаваща и справедлива. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Сред най-големите поуки и постижения при управлението в последно време на икономическата политика на ЕС след кризата беше въвеждането и практическото осъществяване на европейския семестър. Тази нова форма на координация на икономическата политика включва задълбочено наблюдение и анализ, практическо координирано управление и поредица от ограничения и санкции (1), тясно свързани с икономическите резултати на държавите членки. Резултатите от него следва да бъдат видими под формата на по-строга дисциплина, по-голяма отговорност и по-ясен акцент върху ключови стратегически въпроси. В този смисъл той би могъл да служи за надеждна платформа за новите интервенции в рамките на политиката на сближаване. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.2. | Процесът на семестъра допълва системата от инструменти на политиката на сближаване, които функционират от десетилетия. Връзките между европейския семестър и политиката на сближаване на ЕС (и може би по-голямата част от програмите на МФР) имат огромен потенциал, който следва да се използва за подобряване на координацията и управлението на икономическата политика на ЕС. Това е знак за по-добро управление и подход, основан на резултатите. Въпросът има рационален и технократски аспект, както и политически аспект (като се вземат предвид изборите за Европейски парламент, компетенциите на национално равнище спрямо равнището на ЕС, възходящият и низходящият подход на управление и намирането на баланс между тях). Чрез своя координационен характер процесът на семестъра обединява изпълнението на стратегически икономически, социални и екологични цели, политически приоритети и взаимодействие между краткосрочни и дългосрочни задачи. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Поради своята непрекъснато разширяваща се практика и философия за саморегулиране семестърът всъщност е единствената работеща структура, разполагаща с многофункционален механизъм, който посредством специфичните за всяка държава препоръки (СДП) може да измери взаимодействието между много различни процедури и прилагането на около 32 европейски политики. ЕИСК вярва в процеса на семестъра и предлага да има възможност за по-балансирано прилагане на инструментите за стимулиране и за добре обосновани и внимателно обмислени санкции (2), координиращи изпълнението на икономическите, социалните и екологичните цели, когато е възможно, чрез измерване на краткосрочния напредък при постигането на дългосрочните цели. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК признава със съжаление, че въпреки добре определената многостепенна процедура (годишен обзор на растежа (ГОР), специфични за всяка държава препоръки (СДП), национални програми за реформи, споразумение за партньорство) степента на изпълнение на споразуменията е много различна в зависимост от статута на макроикономическото развитие във всяка от държавите. Осъществяването на многогодишните политики като цяло е слабо (между 40 и 50 %). Забелязва се, че целите на социалната политика са сред най-слабо изпълняваните ангажименти, включително: заплатите и определянето на заплатите, здравните и дългосрочните грижи, образованието, обучението и ученето през целия живот и качествените работни места (особено за младите хора). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК отбелязва, че укрепеният процес на семестъра, без да се забравят неговите първоначални цели, следва да бъде най-важният елемент на координацията на икономическите политики, който ще даде възможност за приключването на програмите за стабилност и конвергенция и евентуално ще се превърне в елемент на централната координация на една добре насочена инвестиционна процедура, като се ускори осъществяването на реформите, измери баланса между икономическите резултати и политиката на сближаване и се изпълнят социалните цели. Сред ключовите въпроси са прилагането на европейския стълб на социалните права, устойчивата заетост, въвеждането в държавите членки на минимални социални стандарти въз основа на общоевропейска рамка, определена от европейския семестър, както и по-амбициозни цели във връзка с климата и по-добро опазване на биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Според ЕИСК, за да постигне Европа устойчив растеж, растеж, който да е жизнеспособен в социално и екологично отношение, тя ще трябва да проучи по-задълбочено местните ресурси и да ги използва ефикасно. Новата стратегия за Европа до 2030 г. трябва да изгради мост между местните, регионалните и националните цели и целите на по-добре свързана Европа. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Според ЕИСК засиленото сътрудничество между европейските фондове (кохезионните фондове, InvestEU и др.) би могло да помогне за по-лесното привличане на частно участие и инвестиции. За да се увеличат производителността и частните инвестиции, е необходимо да се подобри инвестиционната среда, като естествено се вземат предвид преобладаващите в съответните държави членки фискални режими. При най-добрия възможен сценарий подобрената инвестиционна среда би могла да задълбочи връзката между европейското управление и различните видове ангажираност. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК предлага в обновената система на европейско управление въз основа на стратегията за ЕС до 2030 г. да се акцентира в по-голяма степен върху резултатите и да бъдат определени по-малко приоритети, като се улесни достъпът до административните процедури и се разчита повече на разбирането на гражданското обществото и на сътрудничеството с него. Всичко това трябва да се извършва едновременно с развитието на системите за наблюдение и оценка. Един важен начин за укрепване на европейското управление е да се подобри многостепенната публична администрация и да се отвори в по-голяма степен за участие. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК трябва да намери ново определение за мястото си в подготовката и прилагането на европейската политика и стратегия, като заеме нова и по-силна позиция в европейското управление с цел да си гарантира специална роля на посредник между възприемането на реалността от гражданското общество и бъдещите му намерения. ЕИСК се стреми да постигне по-добро разбиране чрез укрепване на редовния и структуриран диалог със социалните партньори и гражданското общество. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК трябва да научи повече за новите информационни системи и да ги използва повече, включително цифровизираните и социалните мрежи, свързани с гражданското общество. ЕИСК може да постигне тази цел, ако участва в процеса на семестъра и стане експерт в обработването на информацията, която получава. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК посочва, че една от най-значителните пречки пред европейското развитие в момента е недостатъчната основана на данни постоянна комуникация между икономическите и социалните партньори и европейското управление. И в този аспект е необходимо да разбираме системата от отношения на ЕИСК. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК счита, че чрез извършването на непрекъсната оценка на комплексните цели, използването на всеобхватните споразумения за партньорство, изграждането на дълбока гражданска подкрепа и измерването на глобалната среда на Европейския съюз семестърът ще докаже, че е способен да акцентира върху намаляването на риска от кризи в бъдеще и да създаде устойчива, пълноценна и реагираща икономическа и социална среда. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Общи и конкретни бележки

2.1.   
  Европа е достигнала до повратна точка

| 2.1.1. | Европа достигна до нова повратна точка. Десет години след дълбоката икономическа криза и въпреки стабилното възстановяване в Европа живеем в състояние на политически и обществени сътресения и в условията на нововъзникваща глобална несигурност. Сред най-големите поуки и постижения при управлението в последно време на икономическата политика на ЕС след кризата беше въвеждането и практическото осъществяване на европейския семестър. Тази нова форма на координация на икономическата политика включва задълбочено наблюдение и анализ, практическо координирано управление и поредица от ограничения и санкции, тясно свързани с икономическите резултати на държавите членки. Резултатите от него следва да бъдат видими под формата на по-строга дисциплина, по-голяма отговорност и по-ясен акцент върху ключови стратегически въпроси. В този смисъл той би могъл да служи за надеждна платформа за новите интервенции в рамките на политиката на сближаване. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | През този период, през който предстои да започнат новият петгодишен политически цикъл на европейско управление и новият седемгодишен финансов период на координирано европейско развитие и през който наближава краят на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, ЕС ще трябва да преосмисли системите за управление: те трябва да се основават на нова всеобхватна стратегия за изпълнение за следващите десет години като компас за устойчиво бъдеще. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Налице е широка подкрепа на идеята, че едно от най-важните условия за успешното прилагане на ново „многостепенно управление с участието на различни участници“ е безпрепятственото участие на икономическите и социалните партньори в процеса на вземане на решения и на изпълнение (3). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Като извлича поуки от добавената стойност от принципа на силно партньорство в политиката на сближаване, ЕИСК отново изтъква значението на многостепенното управление, засилването на структурното участие на организациите на гражданското общество и други заинтересовани страни в процеса на програмиране, осъществяване, оценка и наблюдение на използването на средствата; същото следва да се прилага и към макроикономическото планиране в държавите членки. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | За тази цел ЕИСК подчертава необходимостта от създаване на обща европейска рамка, подобна на Споразумението за партньорство в рамките на структурните фондове на ЕС, която да гарантира, че социалните партньори и гражданското общество като цяло могат да участват активно и значимо на всички етапи от разработването и изпълнението на европейския семестър. Това ще доведе до по-голяма отчетност от страна на националните органи, както и до по-ефективно и съдържателно осъществяване на политиките и препоръките. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Европейският ренесанс трябва да бъде изграден благодарение на същата сила на приемственост, която е в основата на европейските ценности като свобода, сигурност, правосъдие, върховенството на правото и правата на човека, като укрепеното текущо подновяване отговаря на критериите за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   
  Семестърът и неговата сложност

| 2.2.1. | През последните десет години Комисията положи голямо и очевидно успешно усилие да създаде многостепенна работеща система за икономическо управление – европейския семестър. Той включва различни политики и стратегии, обхващащи въпроси, отнасящи се до цели сектори, и хоризонтални въпроси във всички икономически, социални и екологични области. С този нов процес Европейската комисия постигна повече отколкото преди със системата на „отворен метод на координация“. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | През последните няколко години семестърът беше укрепен и допълнен, като важни социални и екологични елементи на стратегията „ЕС 2020“ бяха свързани пряко с препоръките относно политиката на сближаване (4). Забелязва се силна връзка между икономическото управление, осъществяването на политиката на сближаване и нова концепция за икономическо развитие – Плана за инвестиции за Европа (5). |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | В няколко становища ЕИСК защитава структурните реформи, които подобряват производителността, растежа, качеството и сигурността на работните места и социалната закрила, като същевременно благоприятстват инвестициите и укрепват колективното договаряне, което се основава на автономността на социалните партньори, и социалния диалог (6). ЕИСК също така „счита, че връзката между Програмата за подкрепа на реформите и европейския семестър може да бъде още по-силна и по-пряка, отколкото е предвидено в предложението за регламент“ (7). |
| --- | --- |

2.2.3.

2.3.   
  Устойчиво европейско бъдеще

| 2.3.1. | В началото на тази година Комисията публикува своя документ за размисъл относно „Устойчиво европейско бъдеще“, който проправи пътя за всеобхватна стратегия за изпълнение за периода до 2030 г. В документа са формулирани бъдещите действия за по-нататъшното развитие на визията на ЕС за устойчиво развитие и се поставя акцентът върху секторните политики след 2020 г., като същевременно се извършва подготовка за дългосрочно изпълнение на целите за устойчиво развитие (ЦУР). Комитетът призовава в европейския семестър да бъдат интегрирани по-амбициозни цели във връзка с климата, тъй като в него има слабости, що се отнася до опасностите, свързани с изменението на климата, и до напредъка на ЕС във връзка с постигането на целите от Париж (8). Освен това в днешния засегнат от изменението на климата свят ЕИСК нееднократно е отправял препоръки за подобряване на защитата на биологичното разнообразие и жизненоважните ресурси, необходими за нашето съществуване (9). |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | В документа за размисъл са представени три сценария, които да стимулират дискусията относно последващите действия във връзка с ЦУР в ЕС:






  — | цялостна стратегия на ЕС за устойчиво развитие, която да насочва действията на ЕС и неговите държави членки; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

—

цялостна стратегия на ЕС за устойчиво развитие, която да насочва действията на ЕС и неговите държави членки;

| — | продължаване на интегрирането на стратегиите във всички съответни политики на ЕС от Комисията, без да се налагат обаче действия на държавите членки; и |
| --- | --- |

—

продължаване на интегрирането на стратегиите във всички съответни политики на ЕС от Комисията, без да се налагат обаче действия на държавите членки; и

| — | поставяне на по-силен акцент върху външната дейност при засилване на амбициите за устойчивост на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

—

поставяне на по-силен акцент върху външната дейност при засилване на амбициите за устойчивост на равнището на ЕС.

| 2.3.3. | Интелигентното съчетаване на първите два сценария в европейския семестър следва да играе решаваща роля в изпълнението на бюджетите на ЕС и техните рамки за финансиране (като структурните и инвестиционни фондове на ЕС), като се възползва в максимална степен от гъвкавостта на новата МФР и се гарантира силна връзка между политиката на сближаване и останалите политики. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Би могло да се даде възможност процесът на семестъра, допълнен от нов основан на участието модел, да играе по-ефективна и ефикасна роля в развитието на Съюза. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Планът за инвестициите на ЕС (при условие че бъде адекватно финансиран) и неговата политика на сближаване могат да дадат принос в тази посока в координация със специфичните за всяка държава препоръки (СДП). Това означава да се позволи подходяща степен на гъвкавост в рамките на Пакта за стабилност и растеж. Както беше посочено в предходно становище, това означава и непрекъснато адекватно финансиране на политиката на сближаване от бюджета на ЕС (10). |
| --- | --- |

2.3.5.

2.4.   
  Политиката на сближаване и процесът на семестъра

| 2.4.1. | Наборът от предложения за регламенти за многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. (общият регламент, както и предложенията за секторни регламенти) внесе някои нови елементи, които биха могли да помогнат за подобряването на координацията и изпълнението на икономическата политика на ЕС и ефикасността на интервенциите в рамките на политиката на сближаване (11). Един от най-важните елементи е определянето на ясна връзка между политиката на сближаване и процеса на европейския семестър и включените няколко стъпки (12). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | От друга страна, предложенията за регламенти са доста отворени и оставят достатъчно възможност за изобретателност и творчество за справянето с този проблем по практичен начин. Това становище би могло да предложи някои идеи как да се осъществи това. Преди всичко политиката на сближаване и европейският семестър биха могли да се считат за взаимосвързани. Те са тясно свързани и имат огромен потенциал за подобряване на сегашното положение. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Инвестициите и интервенциите в рамките на политиката на сближаване можеха да бъдат насочени предимно към области, откроени от процеса на европейския семестър, особено в които беше установен недостиг на инвестиции чрез статистическите платформи като набора от социални показатели. Необходимо е да се коригира времевият хоризонт за изпълнение на целите на политиките (като цяло седемгодишен период за политиката на сближаване срещу по-къс период, обикновено от една година или година и половина за специфичните за всяка държава препоръки (СДП). |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | За дадена държава членка те могат да бъдат определени посредством набора от основните макроикономически, фискални и структурни показатели, публикувани ежегодно всеки ноември, когато започва новият цикъл на европейския семестър, и особено с използването на процедурата на националните програми за реформи, които впоследствие се преобразуват в доклади със СДП. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Предложението за новата МФР за периода 2021—2027 г. следва да се основава и на по-голяма гъвкавост и тематична концентрация. Следователно инструментите на политиката на сближаване биха могли да бъдат приспособени гъвкаво към специфичните за дадена държава членка реални нужди. |
| --- | --- |

2.4.5.

| 2.4.6. | Противоположните посоки в рамките на взаимоотношенията обаче могат да показват, че резултатите на европейския семестър могат да служат като инструмент за стимулиране на добро изпълнение или да осигуряват ясно диференциран, пропорционален подход към санкциите (13) в случай на лошо изпълнение (14). Добре представящите се държави в рамките на европейския семестър, които поддържат макроикономическа дисциплина и реагират разумно на СДП, биха могли да бъдат поощрени с някакъв вид бонус чрез допълнително разпределяне на средства в рамките на политиката на сближаване (ЕФРР, ЕСФ+ или КФ), а финансовата основа за държавите, които показват лоши резултати или които пренебрегват докладите със СДП, би могла да бъде намалена пропорционално (15). |
| --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | Предложението за новата МФР за периода 2021—2027 г. се отнася до голяма степен и до полезните взаимодействия между няколко глави и програми от МФР. В европейския семестър се определят най-важните нужди от реформи от гледната точка на всяка една държава членка. В едно от предложенията дори се въвежда нова програма за подкрепа на реформите. Би било повече от необходимо да се приеме обща система за управление на инструментите в рамките на политиката на сближаване и програмите за подкрепа на реформите (16) на практика – в най-добрия случай на равнището на определена оперативна програма в рамките на политиката на сближаване. В този случай биха могли да бъдат създадени оптимални условия за полезни взаимодействия (17). |
| --- | --- |

2.4.7.

| 2.4.7.1. | Същото важи и за програмата InvestEU (която се основава отчасти и на доброволен принос от финансирането на държавите членки за сближаване за този централизиран финансов инструмент). |
| --- | --- |

2.4.7.1.

| 2.4.8. | По отношение на МФР за периода 2021—2027 г. може да има стратегически недостатък, защото вече няма да има приемник на стратегията „Европа 2020“. Сериозен е въпросът дали документът за размисъл относно „Устойчиво европейско бъдеще“ има реална амбиция да играе тази роля. Неотдавна изигра съществена роля при определянето на следващите специфични за отделните държави инвестиционни приоритети за политиката на сближаване (доклади за отделните държави, публикувани през февруари 2019 г. (18)), както и нуждите от инвестиции (пролетна прогноза от май 2019 г. (19)). |
| --- | --- |

2.4.8.

| 2.4.8.1. | Понастоящем в процеса на европейския семестър и при други политически инструменти сред основните цели на стратегията на ЕС има ключови точки на измерване на напредъка, които служат като отправна точка за нова стратегия за 2030 г. |
| --- | --- |

2.4.8.1.

| 2.4.9. | В случай че новата стратегия до 2030 г. бъде изготвена късно, може да се препоръча въвеждането в рамките на преходен период на практика за изготвяне на средносрочна (дългосрочна) стратегия като част от стъпките, на които се основава европейският семестър (например проектът на такава стратегия за периода след 2021 г. да бъде публикуван през 2020 г., а някои от докладите за състоянието на реалното изпълнение и резултатите да бъдат публикувани впоследствие на всеки две или три години). |
| --- | --- |

2.4.9.

| 2.4.10. | В резултат на това ЕИСК обмисля нов стратегически подход, водещ до политика на сближаване, която да акцентира основно върху реални (основани на изпълнението и ориентирани към резултатите) приоритети, които са концентрирани тематично, добре балансирани и интегрирани, достоверни (въз основа на анализ), прилагани професионално и включващи отговорност от страна на всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

2.4.10.

2.5.   
  Ролята на семестъра при осъществяването на социалното сближаване

| 2.5.1. | Укрепването на социалното сближаване и възстановяването на доверието на европейската общественост са два елемента, които вървят паралелно. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Европейският стълб на социалните права (ЕССП) допринася значително за изпълнението и на двата елемента чрез предоставянето, наред с останалото, на подкрепа и насоки за държавите членки с цел създаването на устойчиви и висококачествени работни места със значителна добавена стойност. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Във връзка с това наборът от социални показатели и съставящите го показатели следва да се използват като основен инструмент не само за измерване на резултатите на даден регион или държава членка в областите, обхванати от ЕССП, но и за установяване на евентуални пропуски в инвестициите и за насочване на финансирането от ЕСФ+ по възможно най-ефективен начин. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Статистическата справка следва да се използва за установяване на недостига на инвестиции във всяка държава членка и за насочване на инвестициите и политическите препоръки там, където те ще бъдат най-полезни от гледна точка на социалното приобщаване. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Следва да се обърне специално внимание на достойния труд, неравенството между половете (20), на борбата с безработицата и по-специално на младите хора и лицата, които са най-отдалечени от пазара на труда като тези с увреждания и специални нужди. Следва да се обърне особено внимание и на хората с малко или никакви познания по компютърни и цифрови технологии. |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.5.6. | Стълбът на социалните права следва да се използва като средство за измерване на препоръките към държавите членки. Двадесетте принципа на стълба следва да се използват като показатели за оценка на успеха на държавите да включат ангажимента си към социалния стълб в своите икономически политики. |
| --- | --- |

2.5.6.

| 2.5.7. | Възниква въпросът как да бъде използван ЕССП по време на изпълнението на европейския семестър, за да се укрепи и засили, а не претовари процесът. |
| --- | --- |

2.5.7.

| 2.5.8. | Отговорът е все в положителна посока – налице е необходимост от добре определена стратегия с повсеместни хоризонтални връзки между посочените по-горе политики. Тази нова всеобхватна европейска стратегия за устойчивото бъдеще на Европа ще може да гарантира изпълнението посредством механизма на семестъра за силна координация. |
| --- | --- |

2.5.8.

2.6.   
  Трябва да гарантираме ред в многообразието

| 2.6.1. | В допълнението към РОР (21) са изброени подробно различните европейски политики, към които се добавят 17-те ЦУР – това разкрива, че е почти невъзможно да се гарантира координация помежду им. В допълнение съществуват още 20 цели на ЕССП. С цел поясняване и опростяване на ситуацията в политиката за регионално развитие и сближаване за периода след 2020 г. е поставен силен акцент върху пет инвестиционни приоритета:






  — | по-интелигентна Европа, посредством иновации, цифровизация, икономически преход и подкрепа за малките и средните предприятия; |
| --- | --- | --- |

2.6.1.

—

по-интелигентна Европа, посредством иновации, цифровизация, икономически преход и подкрепа за малките и средните предприятия;

| — | по-зелена, нисковъглеродна Европа, изпълняваща Парижкото споразумение и инвестираща в енергиен преход, възобновяеми енергийни източници и борба с изменението на климата; |
| --- | --- |

—

по-зелена, нисковъглеродна Европа, изпълняваща Парижкото споразумение и инвестираща в енергиен преход, възобновяеми енергийни източници и борба с изменението на климата;

| — | по-добре свързана Европа, посредством стратегически транспортни и цифрови мрежи; |
| --- | --- |

—

по-добре свързана Европа, посредством стратегически транспортни и цифрови мрежи;

| — | по-социална Европа, реализираща европейския стълб на социалните права и подпомагаща качествената заетост, образованието, уменията (според ЕИСК професионалното обучение и ученето през целия живот са от особено значение), социалното приобщаване и равния достъп до здравеопазване; |
| --- | --- |

—

по-социална Европа, реализираща европейския стълб на социалните права и подпомагаща качествената заетост, образованието, уменията (според ЕИСК професионалното обучение и ученето през целия живот са от особено значение), социалното приобщаване и равния достъп до здравеопазване;

| — | Европа по-близо до своите граждани, подпомагаща стратегиите на местно равнище за развитие и устойчиво градско (ЕИСК би подчертал също и периферното и селското измерение) развитие в целия ЕС. |
| --- | --- |

—

Европа по-близо до своите граждани, подпомагаща стратегиите на местно равнище за развитие и устойчиво градско (ЕИСК би подчертал също и периферното и селското измерение) развитие в целия ЕС.

| 2.6.2. | За да се покаже сложността на работата по нова всеобхватна стратегия за Европа за периода до 2030 г., в документа за размисъл са формулирани следните основни теми на визията на ЕС за устойчиво развитие:






  — | устойчиво развитие за по-добър поминък на хората (ЕИСК подчертава значението на условията на труд в това отношение): конкурентните предимства на Европа; |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

—

устойчиво развитие за по-добър поминък на хората (ЕИСК подчертава значението на условията на труд в това отношение): конкурентните предимства на Европа;

| — | ЕС и преодоляването на предизвикателствата на световно равнище; |
| --- | --- |

—

ЕС и преодоляването на предизвикателствата на световно равнище;

| — | към устойчива Европа до 2030 г. (за подробности вж. допълнение II); |
| --- | --- |

—

към устойчива Европа до 2030 г. (за подробности вж. допълнение II);

| — | ЕС като глобален пионер в устойчивото развитие; |
| --- | --- |

—

ЕС като глобален пионер в устойчивото развитие;

| — | сценарии за бъдещето (22). |
| --- | --- |

—

сценарии за бъдещето (22).

2.7.   
  Необходимостта от нова координация на управлението

| 2.7.1. | Възползвайки се от предстоящата сериозна възможност, представена от обновяването на Комисията, с нов свеж тласък и акцент върху устойчивото развитие, всеобхватната стратегия за периода след 2020 г. наистина ще представлява инструмент за действия въз основа на процеса на семестъра и на нова структура на управление в Комисията. |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | Предвид сегашния демократичен дефицит и дефицит при изпълнението, които се наблюдават все повече, все по-голям брой заинтересовани страни заявяват по отношение на стратегията „Европа 2030“, че е необходима значително повече демокрация на участието, подобрени промишлени отношения (участие на работниците), демокрация във всички сектори на икономиката и ефективно изпълнение на целите на стратегията. Една обновена дългосрочна стратегия би могла да играе ключова роля при осъществяването на европейското икономическо управление, насочено към по-голяма конкурентоспособност и развитие, стига да е правилно координирана в рамките на семестъра. |
| --- | --- |

2.7.2.

| 2.7.3. | Това може да бъде постигнато само чрез предприемането на решителни, внимателно проектирани мерки за гарантиране на активното участие на организираното гражданско общество в този процес. Ето защо в структурата на ЕИСК, без да се добавя административна или финансова тежест, би могло да бъде създаден информационен център за „обслужване на едно гише“ (23), платформа за обмен на информация или някакъв вид виртуален и физически център за компетентност, чиято роля би била да се съсредоточи върху преодоляването на притесненията, свързани с прилагането на стратегията „ЕС 2030“ (например слаба национална ангажираност, неясни институционални рамки и подчиненост на социалния стълб). С цел да се осигури ефективна координация и рационализация, съответните задачи, процедури и управление на сътрудничеството между агенциите следва да се координират на паневропейско и национално равнище. |
| --- | --- |

2.7.3.

| 2.7.4. | Моделът на „обслужване на едно гише“ може да бъде приложен правилно във всяка област, в която се гарантира единен достъп като основа за интегрирана платформа за споделяне на информация и консултации, като по този начин се улесняват допълнително създаването на политики и вземането на решения. Поради консултативния характер на задачите, възложени на ЕИСК, неговата добре установена мрежа от национални икономически и социални комитети и междуинституционални отношения, моделът на „обслужване на едно гише“ би могъл да бъде уникален инструмент за провеждане на консултации и улесняване на изпълнението на стратегията „ЕС 2030“. Той би могъл да включва най-широк кръг от заинтересовани страни на гражданското общество при събирането и споделянето на информация относно постигането на приоритетите на стратегията „ЕС 2030“ на регионално/национално и паневропейско равнище. |
| --- | --- |

2.7.4.

| 2.7.5. | Информационният център на ЕИСК на базата на модела „обслужване на едно гише“ би могъл да търси отговори на притеснения, свързани с изпълнението, демократичния дефицит и начина, по който ЕС функционира. Създаването на група, отговаряща за европейския семестър, в рамките на структурата на секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ (ECO) беше първата стъпка за изграждането на нов тип информационен център, за да се гарантира по-голяма видимост на ЕИСК на институционалната сцена. |
| --- | --- |

2.7.5.

Брюксел, 17 юли 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Регламент за общоприложимите разпоредби за периода 2021—2027 г., COM(2018) 375 final.

1

(2)  Споразумения между Европейската комисия и отделните страни от ЕС. В тях се съдържат плановете на националните органи за използване на финансирането от европейските структурни и инвестиционни фондове.

2

(3)  Становище на ЕИСК относно „Регламент за общоприложимите разпоредби за периода 2021—2027 г.“, ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 83; и становище на ЕИСК относно „Бъдещето на политиката на сближаване в периода след 2020 г.“, ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 50.

3

Регламент за общоприложимите разпоредби за периода 2021—2027 г.

(4)  Европейски семестър за 2019 г.: съобщение относно докладите по държави, COM(2019) 150 final.

4

(5)  План за инвестиции за Европа и програмата InvestEU (2021 – 2027 г.).

5

(6)  Становище на ЕИСК относно „Многогодишната финансова рамка за периода след 2020 г.“, ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 106.

6

(7)  Становище на ЕИСК относно „Програмата за подкрепа на реформите“, ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 121.

7

(8)  Становище на ЕИСК относно „Вслушване в гражданите на Европа за устойчиво бъдеще (Сибиу и след това)“, ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 37.

8

(9)  Становище на ЕИСК относно „Бъдещето на ЕС: ползи за гражданите и зачитане на европейските ценности“, ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 57.

9

(10)  Становище на ЕИСК относно „Бъдещето на политиката на сближаване“, ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 50.

10

Бъдещето на политиката на сближаване

(11)  МФР за периода 2021—2027 г., COM(2018) 321 final и МФР за периода 2021 – 2027 г. Приложение.

11

(12)  Становище на ЕИСК относно „Многогодишната финансова рамка за периода след 2020 г.“, ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 106.

12

(13)  Становище на ЕИСК „Вслушване в гражданите на Европа за устойчиво бъдеще (Сибиу и след това)“, ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 37, параграф 11.4.

13

(14)  Регламент за общоприложимите разпоредби за периода 2021—2027 г., COM(2018) 375 final.

14

(15)  Правният характер на специфичните за всяка държава препоръки, Европейски парламент, юни 2017 г.

15

(16)  Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаването на Програмата за подкрепа на реформите, COM (2018) 391 final.

16

(17)  Становище на ЕИСК относно „Програмата за подкрепа на реформите“, ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 121.

17

(18)  Европейски семестър за 2019 г.: съобщение относно докладите по държави, COM(2019) 150 final.

18

(19)  Европейска икономическа прогноза. За пролетта на 2019 г.

19

(20)  Вж. становище на ЕИСК относно „Равенство между половете на европейските пазари на труда“, ОВ С 110, 22.3.2019 г., стр. 26, и относно „Въпроси, свързани с равенството между половете“, параграф 1.4, ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 3.

20

Равенство между половете на европейските пазари на труда

(21)  Общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд+, Кохезионния фонд, Европейския фонд за морско дело и рибарство, както и финансови правила за тях и за фонд „Убежище и миграция“, фонд „Вътрешна сигурност“ и инструмента за управление на границите и визите, COM (2018) 375 final.

21

Общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд+, Кохезионния фонд, Европейския фонд за морско дело и рибарство, както и финансови правила за тях и за фонд „Убежище и миграция“, фонд „Вътрешна сигурност“ и инструмента за управление на границите и визите

(22)  Документ за размисъл „Към устойчива Европа до 2030 г.“, COM (2019) 22 final.

22

(23)  Становище на ЕИСК относно „Напредък в изпълнението на стратегията „Европа 2020“ и как нейните цели да бъдат постигнати до 2020 г.“, ОВ C 251, 31.7.2015 г., стр. 19.

23

Напредък в изпълнението на стратегията „Европа 2020“ и как нейните цели да бъдат постигнати до 2020 г.

---

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/46

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Новата роля на публичните служби по заетостта (ПСЗ) в контекста на прилагането на Европейския стълб на социалните права“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 353/08)

Докладчик: Vladimíra DRBALOVÁ

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 8.7.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 156/7/10 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2019 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

8.7.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

17.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

156/7/10

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК оценява приноса на Европейската мрежа на публичните служби по заетостта за модернизирането и укрепването на публичните служби по заетостта (ПСЗ) и призовава за синергии между нейната актуализирана стратегия за периода след 2020 г. и принципите на Европейския стълб на социалните права (ЕССП). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК определи някои области, в които са необходими повече усилия, основани на партньорство с всички заинтересовани страни, социалните партньори, организациите на гражданското общество, предприятията и частните служби по заетостта, за да се положат съгласувани усилия за постигане на по-добро интегриране на търсещите работа на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Иновативната роля на ПСЗ при прилагането на националните политики в областта на заетостта и пазара на труда и при гарантирането на по-ефективни услуги за дружествата трябва да бъде подкрепяна надлежно на национално равнище с достатъчен капацитет, квалифициран персонал, ИТ и техническо оборудване, което е от значение за цифровизацията на обществото, както и да бъде финансово обезпечена. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК призовава за по-систематично и структурно сътрудничество между ПСЗ и другите доставчици на услуги в социалната сфера и сферата на заетостта, за да се отговори на множеството пречки, пред които са изправени търсещите работа, когато се опитват да навлязат на пазара на труда (здравни въпроси, жилищно настаняване, транспорт). Модернизирането на ПСЗ е сложен процес и липсата на координация, програмиране, планиране и разделение на отговорностите на национално и/или регионално равнище води до разпокъсаност. От ключово значение е социалните партньори да участват активно и редовно в дейността на ПСЗ, за да се картографират възможностите за работа на местно равнище и да се спомогне за преодоляване на несъответствията на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава за по-тесни синергии между услугите на ПСЗ и системите за социални помощи и инфраструктура, за да се засили подкрепата за безработните в търсене на работа и да не се допуска търсещите работа лица да бъдат санкционирани при повторното си навлизане на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК призовава за по-голяма финансова подкрепа за държавите членки и изразява надежда, че Европейският социален фонд плюс (ЕСФ+), въведен наскоро като част от новата многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г., ще се превърне в истински инструмент на ЕС за инвестиране в хората и прилагане на Европейския стълб на социалните права (ЕССП). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че следва да се положат по-големи усилия, за да се наблюдават, оценяват и сравняват услугите на ПСЗ, с цел оценка на ефективността на тези услуги при подпомагането на търсещите работа лица при навлизането им на пазара на труда. Въвеждането на общи стандарти и насоки на европейско равнище би могло да спомогне за по-добрата ефективност на ПСЗ. Съществуващите източници на данни като наблюдение на работната сила следва да се използват в по-голяма степен, а агенции като Eurofound могат да съдействат за подобен мониторинг. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК призовава за преразглеждане на съществуващите мерки за измерване на резултатите от работните програми на ПСЗ, за да се гарантира, че услугите са от полза за всички категории хора, особено за тези, които имат множество проблеми. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Въведение

| 2.1. | Създаването на Европейския стълб на социалните права (ЕССП) беше следствие на междуинституционална прокламация от страна на Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г. в Гьотеборг по време на Социалната среща на върха на ЕС. ЕССП следва да доведе до поставянето на по-голям акцент върху заетостта и социалните аспекти и да спомогне за адаптирането на европейския социален модел към предизвикателствата на 21-ви век и за стимулиране на процеса на сближаване между държавите членки. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Двадесетте основни принципа на Европейския стълб за социални права са структурирани около три основни категории: равни възможности и достъп до пазара на труда; справедливи условия на труд; социална закрила и приобщаване. Основният въпрос в Европа е тяхното действително усвояване и прилагане, като се имат предвид бързите промени в социалната, правната и икономическата среда. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Според Годишния обзор на растежа за 2019 г. европейската икономика вече шеста година бележи непрестанен ръст. Стабилният икономически растеж е съпътстван от възстановяване на инвестициите, по-голямо потребителско търсене, подобряване на публичните финанси и непрекъснато създаване на работни места, въпреки че всичко това се случва с различно темпо в отделните държави. Тези промени допринесоха за значително подобряване на пазарите на труда и социалните условия. През второто тримесечие на 2018 г. равнището на заетост на хората на възраст 20—64 години нарасна до 73,2 %. Равнището на безработицата спадна до 6,8 %, а равнището на дълготрайната и младежката безработица също намалява. Според Комитета обаче съществуват големи различия между държавите членки, в които не се наблюдава едно и също равнище на икономически растеж и заетост; особено внимание трябва да се обърне на подобряването на качеството на създадените работни места, не на последно място за да се противодейства на социалните неравенства. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | На фона на подобрените условия на пазара на труда за първи път в някои страни броят на хората, които са изложени на риск от бедност или социално изключване, спадна от 113 милиона през 2017 г. до стойностите отпреди кризата. Въпреки това бедността сред работещите продължава да бъде висока и се увеличава в няколко държави членки. Рискът от бедност продължава да бъде предизвикателство, особено за децата, хората с увреждания, хората с мигрантски произход и безработните. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | В Съвместния доклад за заетостта (СДЗ) се отбелязва, че активните политики на пазара на труда и ПСЗ са от решаващо значение за гарантиране на правилно функциониращи и приобщаващи пазари на труда. Активните политики по заетостта подобряват съответствието между търсенето и предлагането на пазара на труда и увеличават възможностите на търсещите работа лица да си намерят нова работа. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Обществени услуги в областта на заетостта и бъдещето на труда

| 3.1. | Пазарите на труда и обществата се развиват бързо с възникването на нови възможности и нови предизвикателства, произтичащи от глобализацията, цифровата революция, променящите се модели на работа и социалните и демографски промени. Предизвикателствата, като запазващото се неравенство, дългосрочната и младежката безработица или солидарността между поколенията, често са сходни в различните държави членки, макар и да се различават по интензивност. Настоящата технологична революция се характеризира с по-бързи темпове на промяна. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Работната сила никога не е била толкова разнообразна и образована. Работещото население на 21-ви век е съвсем различно и отношението на хората към труда се променя. Ако и когато работниците търсят повече свобода на пазара на труда и свобода на избор, търсейки работа по начин, водещ до индивидуализиране на условията на труд, условията на труд би трябвало да бъдат изяснени чрез социален диалог и колективен договор. Хората би трябвало да могат да използват пълноценно своя потенциал, като прилагат изцяло своите квалификации, умения и компетентности, и да могат да получават качествени и производителни работни места с адекватна социална закрила. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Важна роля играе Европейската мрежа на публичните служби, която беше създадена на 17 юни 2014 г. и която следва да функционира до 31 декември 2020 г. През 2018 г. започна оценяване на целесъобразността, ефикасността, ефективността, съгласуваността и европейската добавената стойност на решението за създаване на мрежата на ПСЗ. В своето становище относно ПСЗ (1) ЕИСК подкрепи предложението на Комисията за създаване на Европейска мрежа на ПСЗ. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | В Стратегията на Европейската мрежа на ПСЗ за 2020 г. и периода след това са отразени неотдавнашните промени на пазарите на труда, включително бързо развиващите се икономики на платформите и новите форми на заетост, дефицита на пазара на труда, мобилността на работната сила, по-разнородната клиентела на ПСЗ и необходимостта от използване на нови цифрови технологии и от придобиването на по-добри източници на данни. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Много положителни стъпки вече бяха предприети на национално равнище и в координация с Европейската мрежа на ПСЗ. Националните ПСЗ в някои страни са свършили много работа по прилагането на схемата на ЕС за гаранция за младежта, която помага на младите хора, по-специално на незаетите с работа, учене или обучение, да навлязат по-бързо на пазара на труда или да се върнат към образованието. Националните ПСЗ са приложили също така мерки от инициативата на ЕС, насочени към по-добро интегриране на дълготрайно безработните лица чрез по-добра регистрация и интегрирани трудови договори. Освен това от 2015 г. насам в техния дневен ред е включена интеграцията на пазара на труда на бежанците и лицата, търсещи убежище. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Въпреки това опитът на ЕИСК показва, че ефективността на ПСЗ и тяхната способност да работят в условията на промени, да се справят с новите предизвикателства в сферата на труда и да интегрират успешно хората в тези променящи се пазари на труда, се различават в отделните държави членки. В някои държави членки техният личен, технически и финансов капацитет се подценява в много случаи. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Би трябвало да се насърчава по-активно специална професионална категория трудови консултанти и да се разработва подходяща интеграция на базите данни за ефективно съответствие между предприятията и работниците. В някои държави ПСЗ се допълват или заменят от частни агенции по заетостта и трудови консултанти. Сътрудничеството с дружествата е от съществено значение, както и активното участие на социалните партньори, включително на местно равнище, за да се набележат възможностите за заетост на национално и териториално равнище. Процентът на успеваемост на услугите на ПСЗ следва да се измерва и от гледна точка на работодателите. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Публичните служби по заетостта в контекста на Европейския стълб на социалните права

| 4.1. | След влизането в сила на ЕССП националните ПСЗ и мрежата от ПСЗ на ЕС следва да подкрепят по иновативен начин целите на ЕССП и прилагането на неговите основни принципи. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | През 2017 г. Европейската мрежа на ПСЗ даде официален принос към консултацията на ЕК относно ЕССП. През 2018 г. тя изготви документ за бъдещето на труда. Тази дейност предостави възможност на Мрежата да обмисли как стратегията на ПСЗ за 2020 г. може да бъде адаптирана, за да се гарантира, че тя продължава да бъде подходяща за целта, тъй като ПСЗ се стремят да се справят с новите предизвикателства на бързо променящия се пазар на труда и да се превърнат в истински агенции по професионално ориентиране. ПСЗ работят върху модернизирането на своята организация с оглед на това услугите за клиенти да постигнат висок рейтинг, т.е. да отговарят на изисквания за способност, бърза реакция и отчетност, като по този начин се спомага за създаването на по-устойчив и приобщаващ пазар на труда. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Новата роля на ПСЗ от гледна точка на ЕИСК

| 5.1. | ЕИСК приветства приоритетите, определени в работната програма на Европейската мрежа на публичните служби по заетостта за 2019 г., и призовава за по-голямо взаимодействие между принципите на ЕССП и инструментите на мрежата за сравнителен анализ и взаимно обучение. Той може да допринесе както за по-доброто интегриране на ПСЗ, така и за прилагането на ЕССП. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | През ноември 2018 г. Обсерваторията на пазара на труда (ОПТ) на ЕИСК организира конференция, посветена на публичните служби по заетостта в контекста на прилагането на Европейския стълб на социалните права. Дадените примери потвърдиха необходимостта от взаимно допълване между публичните и частните служби по заетостта и онагледиха конкретните ползи от доброто сътрудничество между ПСЗ и социалните партньори. Проактивността на ПСЗ, въвеждането на „обслужване на едно гише“ за предприятията, съвместните курсове за обучение на ПСЗ и дружествата се оказаха от ключово значение за осигуряването на устойчиви работни места за хората. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | ЕИСК насърчава стремежа да се даде по-добър отговор на търсенето и предлагането на работни места, повече стимули както за работодателите, така и за работниците (например като се позволи на работниците, получаващи минимална работна заплата, да си запазят социалните предимства, свързани с безработицата), както и справедлив баланс между гъвкавостта и сигурността на заетостта, водеща до по-стабилни договори. Европа все още е далеч от използването на пълния потенциал на наличната работна сила. Европа следва да подкрепя устойчивите предприятия, по-специално като им дава възможност да създават повече качествени и производителни работни места. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | В своето становище (2) ЕИСК посочва, че достъпът до системите за социална закрила е ключов фактор за изграждането на по-справедливи общества и е от основно значение за производителната, здрава и активна работна ръка. ЕС следва да подобри начина, по който съществуващият отворен метод на координация подпомага държавите членки да извършват сравнителен анализ на напредъка в реформите и да подобряват резултатите от своите политики по заетостта и националните системи за социална закрила и осигурителни плащания. Би трябвало да се гарантират по-тесни синергии между услугите на ПСЗ и системите за социални помощи и инфраструктура, за да се засили подкрепата за безработните в търсене на работа и да не се допуска търсещите работа лица да бъдат санкционирани при повторното си навлизане на пазара на труда. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Мобилност: за ЕИСК свободното движение на работници въз основа на недискриминация и равно третиране и премахването на оставащите пречки пред мобилността остават един от приоритетите на ЕС. В своето становище относно EURES (3) ЕИСК призовава за истински инструмент за постигане на съответствие между търсенето и предлагането на европейския пазар на труда в тясно сътрудничество с националните публични служби по заетостта. Мобилността на работниците в целия ЕС е свързана с продължаващите усилия за модернизиране на системата за координация на системите за социална сигурност и за това те да станат по-справедливи за всички държави членки. Особено в случай на обезщетения за безработица за трансгранични работници при определянето на компетентната държава членка следва да се прилага принципът lex loci laboris (законодателство по месторабота) освен ако държавите членки не са предвидили друго. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Умения, насочени към пазара на труда: съгласно първия принцип на Европейския стълб на социалните права социалното измерение на образованието означава, че всеки има право на качествено и приобщаващо образование, обучение и учене през целия живот. Освен това нарастващият недостиг на работна ръка в Европа излага на риск бъдещия растеж. По-тясното сътрудничество между ПСЗ и социалните партньори, дружествата, регионалните съвети, съветите по заетост и умения, както и други регионални структури, имащи отношение към въпроса, следва да бъде засилено, за да се преодолеят регионалните различия и да се предложи подходящо професионално ориентиране, възможности за повишаване на квалификацията, преквалификация и професионално преориентиране на търсещите работа и на лицата, изложени на риск от загуба на работа, със споделени отговорности между различните участници. Това следва да включва активизиране на самостоятелно заетите лица. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Сътрудничество със социалните партньори: при изготвянето на социалната политика на ЕС е необходимо да се отдели повече място на социалните партньори при пълно зачитане на тяхната самостоятелност. В ролята си на основни участници на пазара на труда те могат, в сътрудничество с националните ПСЗ, да допринасят значително за регистриране на възможностите на пазара на труда на местно равнище, улеснявайки прехода към или в рамките на пазара на труда — да подкрепят търсещите работа по време на тяхното търсене и да помагат на предприятията с установени процедури за търсене на човешки ресурси, като целта е да се помогне на младите хора и на възрастните да изберат най-подходящите пътеки за повишаване на уменията (ADEM в Люксембург). |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Гражданско общество: ЕИСК представлява редица организации на гражданското общество, представящи множество становища, в които вече са разгледани някои от принципите, обхванати от ЕССП. Добавената стойност на ОГО е, че те познават отблизо положението по места и са запознати с нуждите на различните групи — мигранти, хора с увреждания, млади хора, права на жените — и могат ефективно да допринесат за това работата на ПСЗ да стане по-целенасочена (в този контекст може да се посочи например ролята на трудовите консултанти в Италия). |
| --- | --- |

5.2.6.

| 5.2.7. | Сътрудничество с частните служби по заетостта: опитът показва, че равнопоставеното участие и интеграцията на публичните и частните услуги може да дава ефективни и полезни резултати по отношение на един реално приобщаващ и устойчив пазар на труда. Това взаимно допълване трябва да бъде подкрепено. Прогнозите за пазара на труда винаги са много трудни. Пазарът на труда се нуждае от много бърза промяна. Надеждните данни са от основно значение. Обаче приобщаващите пазари на труда, за които призоваваме, изискват включването на всички хора. |
| --- | --- |

5.2.7.

6.   Продължаващи пропуски в целевата помощ от ПСЗ

| 6.1. | ЕИСК оценява факта, че основните целеви групи са обхванати както в работните програми на европейските ПСЗ, така и в националните програми на ПСЗ. Въпреки това подчертава, че все още съществуват пропуски и ПСЗ трябва да интегрират принципа на многообразие и недопускане на дискриминация в ежедневната си работа. Усилията трябва да бъдат продължени или увеличени, особено по отношение на: |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Младите хора: ЕИСК приветства факта, че финансовата подкрепа за прилагането на гаранцията за младежта се е удвоила. ПСЗ следва да инвестират в дългосрочен подход за предоставяне на услуги на млади хора, търсещи работа, включително по-добро използване на ИКТ и интернет инструментите с цел подобряване на услугите за най-уязвимите групи от млади хора; ПСЗ следва да засилят индивидуалната помощ за младите хора, да си сътрудничат с техните семейства и да им предоставят достоверна информация за положението на пазара на труда. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Възрастните: застаряването на населението в Европа, по-голямата продължителност на живота в обществото и необходимостта от насърчаване на сътрудничеството между поколенията, ускоряването на промените на пазара на труда, нововъзникващите форми на работа и навлизането на цифровите технологии във всички аспекти на ежедневието доведоха до нарастващо търсене на нови умения и по-високо равнище на умения, знания и компетентности; това прави още по-спешна необходимостта от повишаване на квалификацията или преквалификация на всички хора, които не са овладели основни умения или не са придобили квалификация, за да гарантират пригодността си за заетост и активното си гражданско участие; |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Жените: ЕИСК приветства Директивата относно равновесието между професионалния и личния живот (4), която помага на родителите и лицата, полагащи грижи, и по-специално на жените, да организират по-добре своята работа и да изпълняват ежедневните си задължения. Към това следва да се добавят необходимите инвестиции в социална инфраструктура, например за полагане на грижи за деца и възрастни хора. Това включва също така ефективна помощ от страна на националните ПСЗ за интегриране на жените на пазара на труда, като надлежно се прилага подходът на равновесие между професионалния и личния живот. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Хората с увреждания: Хората с увреждания представляват около една шеста от населението в трудоспособна възраст в ЕС, но тяхното равнище на заетост е сравнително ниско. Това беше основното послание на изслушването на ЕИСК, организирано през 2017 г. В частност жените и момичетата с увреждания (5) вее още са изправени пред многобройни и комбинирани форми на дискриминация въз основа на своя пол и увреждания. Те твърде често са изключени, наред с другото, от приобщаващо образование и обучение, от заетост, достъп до схеми за намаляване на бедността, от подходящо жилищно настаняване и от участие в политическия и обществения живот. Те се нуждаят от специална помощ и индивидуален подход от страна на ПСЗ. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Миграцията: законната миграция може да играе важна роля за доброто функциониране на пазарите на труда. В своето становище (6) ЕИСК подчертава значението на една съгласувана политика в областта на миграцията и на добре разработената регулаторна рамка, в която да се посочва, че без миграция икономическият и социален модел на Европа е изложен на опасност. Интегрирането на бежанците с право на престой в Европа в обучението, заетостта и обществото като цяло ще запазят своето значение. ПСЗ в много държави вече са предприели редица инициативи, за да допринесат за това. |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | Ромското малцинство: ЕИСК е много активен по въпроси, свързани с условията на живот и труд на ромската общност, като се съсредоточава върху по-доброто интегриране на ромите (7). ЕИСК смята, че може да се постигнат синергии между прилагането на принципа на равен достъп на Европейския стълб на социалните права и по-нататъшни стъпки за по-успешна интеграция на ромите. Помощта за жените от ромски произход в частност следва да бъде приоритет за ПСЗ. |
| --- | --- |

6.1.6.

| 6.1.7. | Неактивното население не е традиционна целева група за ПСЗ, въпреки че значителна част от него желае да работи. Европейската мрежа на ПСЗ публикува проучване на тема „Ролята на ПСЗ за достигане до неактивното население“, в което се прави преглед на мерките за информиране на неактивното население, като се обръща особено внимание на ролята на ПСЗ. ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да преразгледат политиките за реинтеграция на пазара на труда, насочени към тази част от населението. |
| --- | --- |

6.1.7.

7.   Комплексна подкрепа за националните публични служби по заетостта

| 7.1. | Европейските насоки за заетостта от 2019 г. (Насока 7) насърчават държавите членки да повишават ефективността на своите активни политики по отношение на пазара на труда. Държавите членки следва да се стремят към по-ефективни публични служби по заетостта, като гарантират, че те предоставят навременно и съобразено с конкретните нужди подпомагане на търсещите работа, подкрепа за търсенето в рамките на пазара на труда и прилагат управление въз основа на постигнатите резултати. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | За да допринасят ефективно за прилагането на ЕССП, националните ПСЗ се нуждаят от по-силна подкрепа и подходящи условия: |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Достатъчни човешки ресурси. Сложните услуги на ПСЗ (търсене и подбор на персонал за преквалификация, консултации и помощ в исканията за подпомагане на доходите, стажове за обучение) изискват обучен персонал със специални умения, работещ в условията на устойчивост, който си сътрудничи с трудови консултанти и частните агенции по труда. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | В отговор на технологичното развитие. Цифровизацията на икономиката и обществото внася нови инструменти, които, ако се управляват правилно, могат да помогнат на публичните служби по заетостта да изпълняват ролята си, включително да обучат собствените си служители, както и реално интегриране на бази данни за ефективно съответствие между предприятията и работниците, като и двете страни участват последователно в развитието на уменията и задачите, произтичащи от новата ера на цифровите технологии. |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.3. | На 2 май 2018 г. Комисията прие предложение за многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. Предложението отразява настоящия социален и икономически контекст в Съюза и дава конкретен отговор на призива от страна на европейското общество за по-социална Европа и за повече инвестиции в хората в ЕС. Европейският социален фонд плюс (ЕСФ+) е ключов инструмент на ЕС за инвестиране в хората и прилагане на ЕССП. ПСЗ ще бъдат финансирани чрез направлението за заетост и социални иновации („EaSI“) на Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | На новите отговорности на ПСЗ в областта на активната политика на заетост трябва да отговарят подходящ капацитет и финансова подкрепа. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | ЕИСК призовава за по-систематично и структурно сътрудничество между ПСЗ и другите доставчици на услуги в социалната сфера и сферата на заетостта, за да се отговори на множеството пречки, пред които са изправени търсещите работа, когато се опитват да навлязат на пазара на труда (здравни въпроси, жилищно настаняване, транспорт). Модернизирането на ПСЗ е сложен процес и липсата на координация, програмиране, планиране и разделение на отговорностите на национално и/или регионално равнище води до разпокъсаност. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | ЕИСК счита, че следва да се положат по-големи усилия, за да се наблюдават, оценяват и сравняват услугите на ПСЗ, за да се оцени ефективността на тези услуги при подпомагането на търсещите работа лица на пазара на труда. Ефективността на ПСЗ и полезните взаимодействия между държавите биха могли да се подобрят чрез общи стандарти и насоки на европейско равнище. Съществуващите източници на данни като наблюдението на работната сила следва да се използват в по-голяма степен, а агенции като Eurofound могат да съдействат за подобен мониторинг. |
| --- | --- |

7.6.

Брюксел, 17 юли 2019 година.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ С 67, 6.3.2014 г, стр. 116.

1

(2)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 135.

2

(3)  ОВ C 424, 26.11.2014 г., стр. 27.

3

(4)  ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 44.

4

(5)  ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 20.

5

(6)  ОВ С 110, 22.3.2019 г, стр. 1.

6

(7)  OJ C 27, 3.2.2009, p. 88.

7

---

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/52

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Преподаване на знания за Европа в училищата – разработване на инструментариум“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 353/09)

Докладчик: Gerhard RIEMER

| Решение на пленарната асамблея | 20.2.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| Компетентен орган | Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“(SOC) |
| Приемане от секцията | 8.7.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 191/4/6 |

Решение на пленарната асамблея

20.2.2019 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентен орган

Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“(SOC)

Приемане от секцията

8.7.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

17.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

191/4/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК тълкува Декларацията от Париж от 2015 г. (1) и препоръката на Съвета от 2018 г. (2) като ясен мандат от държавите членки, подкрепяни от Резолюция 2016 на ЕП (3) за включване на преден план в политическия дневен ред на преподаването и обучението на тема „Европейски съюз“. Това е нова отправна точка за насърчаване на европейското измерение в преподаването и за предоставяне на необходимата подкрепа за персонала в образователната система. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че до известна степен в областта на образованието не достига информация, когато става въпрос за общо разбиране от страна на учащите се за ролята на ЕС и въздействието му върху ежедневието на европейските граждани. Въпреки повишената избирателна активност — от 42,61 % (2014 г.) на 50,95 % (2019 г.) — резултатите от последните избори за ЕП показват, че все още има голяма нужда хората да се информират и образоват от ранна възраст относно Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК призовава за нов импулс на дейността в областта на образованието на тема ЕС. ЕИСК желае да се използват възможностите, предлагани от обновяването на ЕП, ЕК и по-специално от определянето на нов член на Комисията, отговарящ за образованието, културата, младежта и спорта. ЕИСК е убеден, че трябва да се обърне специално внимание на образованието на младите хора на тема ЕС, за да се развие постепенно истинско европейско гражданство, необходимо за изграждането на стабилен Европейски съюз. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | С двете нови становища ЕИСК се опитва да постави възможно най-голям акцент върху преподаването на знания за Европейския съюз (SOC/612) (4)
  и преподаването на знания за Европа в училище. Важно е да се помисли отново за това как да се насърчи подобряването на обвързаността между хората и ЕС и осведомеността за ЕС — неговите действия, цели и ценности. За да се постигне това, следва да се положат допълнителни усилия за по-добро информиране на хората за ЕС по време на първоначалното им училищно образование най-вече, както и в ПОО и висшето образование и в контекста на ученето през целия живот. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | На равнището на ЕС и в държавите членки бяха предприети много мерки за подобряване на положението – както на национално равнище, така и на равнището на ЕС съществуват разнообразни материали и набори от инструменти, които могат да бъдат източник на вдъхновение за насочване на по-нататъшни инициативи. Необходимо е обаче да се подобрят яснотата, достъпността и общата информация за това с какво разполагаме. Резултатите от проучване на ЕК от 2013 г. (5) доказват, че в държавите членки е налице очевидна политическа воля за подобряване на качеството на тази информация, но че все още предстои много работа. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че е важно да се проведе ново критично проучване относно действителното положение в държавите членки по отношение на образованието на тема ЕС в училищата и обучението на учителите и продължаващото професионално развитие. Ще бъде от полза да се направи анализ на съществуващите инициативи и програми, особено в началното и средното образование, както и на усилията, предприети от ОГО и социалните партньори. Проучването може да се основава на проведеното през 2013 г. проучване „Обучение за Европа в училище“. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Освен това много полезно и необходимо би било да се направи опис на учебните материали и ресурси за преподаване, създадени в резултат от съответните проекти, финансирани от ЕС. Платформа, която обединява всички тези различни инструменти, категоризирани по език, възрастова група и тема — може би подобно на уебсайта „what-Europe-does-for-me“— може да се използва за преподаване и учене в училище. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че учебната програма следва да се разглежда като по-широка концепция, така че да включва съучебна програма, която признава ценни образователни дейности, подпомагащи ученето извън училище и отвъд предметите, за да представи ЕС от правилна гледна точка на младежите и населението. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че за всяко училище може да бъде разработен малък набор от инструменти (за учащите и учителите), който да помага за по-добро образоване на всички хора на тема ЕС. Съдържанието на този набор може да бъде под различни форми и да бъде адаптирано към националния контекст, както и за лица със специални нужди. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | За да се предоставя по-нататъшна политическа подкрепа за подобряване на образованието на тема ЕС, на европейско равнище може да бъде създадена експертна група на високо равнище за „преподаването на знания за Европа“, представлявана от държавите членки и обединяваща известни експерти. Тази група би могла да представи предложения и препоръки за политики, които да бъдат обсъдени от министрите на образованието и които биха могли да доведат до заключения на Съвета. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Учителите играят важна роля като архитекти на бъдещето. Те трябва да разбират по-добре ЕС и да бъдат компетентни да преподават знания за Европа на ученици от всякакви възрасти. Липсват им познания за ЕС или не са достатъчно опитни или уверени, за да преподават за него. Поради това ЕИСК призовава за нов акцент върху обучението на учителите на равнището на ЕС и на държавите членки и за подпомагане на учителите да използват съществуващите материали и да се възползват в пълна степен от възможностите, предлагани от новите цифрови технологии. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК смята, че стремежът следва да бъде младите хора, завършващи училищната система, да излизат с основни познания за ЕС, един вид грамотни за ЕС. ЕИСК осъзнава предизвикателството, но също и възможността в това да се преподава на около 72 милиона ученици, записани в началното и средното образование в ЕС, но смята, че то трябва да се поеме. То включва възможността за посещение на европейски институции. И учителите трябва да имат тази възможност, за да натрупат специален опит, да разговарят с различни организации и институции (като ЕИСК) и да се върнат у дома с по-добро разбиране на Европа, нейната роля, ценности и начина, по който тя е организирана. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Възможност — нова инициатива в подходящия момент

| 2.1. | ЕИСК желае да използва възможностите, които предлага обновяването на Европейската комисия и на Европейския парламент, и по-специално определянето на нов член на Комисията, отговарящ за образованието, културата, младежта и спорта, за да обърне специално внимание на преподаването на знания за Европа в училище. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В свои предходни становища ЕИСК подчерта колко е важно на гражданите на ЕС да се предоставят знания за европейската история, европейските ценности, демокрация и постижения и значението на ЕС, за да има ЕС повече смисъл за тях. Формалната образователна система оказва голямо влияние върху възприемането на света от младите граждани и следователно е от решаващо значение за развитието на тяхното разбиране за ЕС. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Настоящото становище представлява продължение на становище SOC/612 (6) и подкрепя призива за действие в областта на образованието за ЕС, като го засилва. В настоящото становище ЕИСК желае да постави по-силен акцент върху Европа и образованието за ЕС като цяло и по-специално върху преподаването на знания за Европа в училищата. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Бъдещето на Европа и на ЕС ще бъде определено и осъществено от нашите младежи – днешните ученици, повлияни от заобикалящата ги среда, семейства и приятели. Поради това е важно младите хора да бъдат привлечени за активно участие по европейски теми и да се гарантира, че училищата предоставят информация, както и критични и конструктивни дискусии по въпроси, свързани с ЕС. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | На равнището на държавите членки гражданите не разполагат с достатъчно информация за ЕС, как функционира и какво прави, нито за ролята на институциите на ЕС и въздействието, което политиките на ЕС оказват върху живота на европейските граждани. Обучението на хората за Европа може да е под формата на специфична тема или модул или би могло да бъде интегрирано в различни тематични области, като се предоставя свобода на националните образователни органи и училища на различните равнища на образование. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Поради това ролята на училищата и учителите, както и обхватът и начинът, по който учителите образоват учениците за ЕС, са от все по-голямо значение, особено с оглед на нарастващите евроскептицизъм в някои държави членки. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Тенденцията е обществото да очаква все повече и повече от формалното образование в училище. Целта на това образование, поне на първо и средно равнище, следва да бъде да осигури на учениците уменията и компетентностите, от които се нуждаят, за да мислят критично, да се научат да тълкуват и анализират информация и да развиват свои собствени мнения, а не да преминат процес на учене, основан на фактите. Това включва оформянето на информирано мнение относно ЕС. Училищата не могат да правят всичко, затова за успеха на европейския проект би допринесла по-добра координацията между различните структури на формалното, неформалното и самостоятелното учене. Следва също така да се каже, че на колкото по-ранна възраст младите хора се запознаят с аспекти на Европа и придобият „апетит за Европа“, толкова повече ще се почувстват „европейци“. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Същевременно това натоварва с определено очакване учителите, чиито отговорности се увеличават. Поради това е важно да се предоставя повече подкрепа на учителите – набор от практически инструменти по европейски теми, широк спектър от готови за употреба материали по различни теми, подходящи за различни възрасти и на всички езици на ЕС, като се отчита конкретната ситуация във всяка държава членка. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Отговорността на ЕС и държавите членки

| 3.1. | Несъмнено основната отговорност за образованието и обучението е на държавите членки. Въпреки това, предвид допълващата му функция, ЕС би могъл да играе по-голяма роля при предлагането на специални мерки и дейности за подобряване на общите познания за ЕС. ЕИСК счита, че сега е подходящият момент за действие. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Въз основа на Парижката декларация, подписана от лидерите на ЕС през март 2015 г. (7), ЕИСК тълкува препоръката на Съвета от 2018 г. (8) като ясен мандат от държавите членки да включат преподаването и обучението на тема „Европа“в политическия дневен ред. Това е нова отправна точка за насърчаване на европейското измерение в преподаването и необходимата подкрепа за персонала в образователната система. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | През последните години ЕС се занимава много интензивно с образованието и обучението, а неотдавна започна и с темата „Преподаване на знания за Европа в училище“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | През 2011—2013 г. по искане на ЕП Комисията осъществи инициативата „Обучение за ЕС в училище“. Тя беше последвана от резолюцията на ЕП „Обучението за Европейския съюз в училище“ (9) през 2016 г., в която се подчертава значението на тази тема и се отправят конкретни препоръки към равнището на ЕС и държавите членки, които от наша гледна точка все още заслужават подкрепа и които следва да бъдат основа за нови инициативи. ЕИСК признава и подкрепя инициативите на ЕП и на Комисията и изразява силна надежда, че тази инициатива на ЕИСК ще даде нов и силен тласък за нов път напред. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Рамката на ЕС за ключовите компетентности за учене през целия живот (10) беше актуализирана през 2018 г., в нея се определят уменията, от които се нуждае всеки европейски гражданин за личностна реализация и развитие, заетост, социално приобщаване и активно гражданско участие. Като част от преразгледаната рамка има раздел относно културната осведоменост и изразяване. Тук се включва познаване на местните, националните, регионалните, европейските и световните култури и изразяване, включително техните езици, наследство, традиции и продукти на културата, както и разбиране как тези форми на изразяване могат взаимно да си влияят и да влияят върху представите на отделния човек. От това може да се почерпи вдъхновение как да се актуализират учебните програми, както и програмите за неформално и самостоятелно учене, за да се образоват хората за ЕС. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Програмата „Еразъм“, която пожъна невероятен успех, следва да продължи да бъде възможност за запознаване с ЕС. През последните 32 години повече от 10 милиона души са се възползвали от „Еразъм“ (11). Съгласно предложението на Комисията за новата програма „Еразъм“за периода 2021—2027 г. се предвижда удвояване на бюджета в сравнение с предишните програми от малко под 15 до 30 милиарда евро и подкрепа за дейности, в които се преподава и разяснява ЕС. Би трябвало да бъде възможност например чрез инициативата „Жан Моне“да се подкрепят действия извън висшето образование в други области на образованието и обучението. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Има и някои други важни и успешни програми на ЕС за младите хора. DiscoverEU (12) дава възможност на нашите младежи да пътуват с влак безплатно в цяла Европа, за да открият не само изумителните ѝ пейзажи и да се срещнат с пътуващи съмишленици, но също така да станат по-независими и уверени, както и да търсят своята идентичност на граждани на ЕС. Европейският корпус за солидарност (13) е друга инициатива на ЕС, която създава възможности за младите хора да извършват доброволческа дейност или да работят по проекти в собствената си страна или в чужбина и която носи ползи на общности или лица в цяла Европа. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.4. | Държавите членки играят централна роля в образованието. Проучването на Комисията (2013 г.) (14) показва, че в държавите членки е налице очевидна политическа воля за подобряване на тази информация, но все още предстои много работа. В проучването се изтъква какво е ефективно за развитието на разбирането на ЕС от учениците и се отправят препоръки към Комисията, както и към различните партньори, особено към учителите. Някои държави членки са интегрирали обучението за ЕС в своите учебни програми и програми за обучение на учители. Има обаче много малко данни, че преподаваното за „Европа“е разработено, така че постепенно да насочва учениците от основните факти към едно по-сложно разбиране. Освен това в сравнение с други по-основни факти доста пренебрегната тема е функционирането на институциите на ЕС и процесът на вземане на решения, който е от основно значение за гражданското участие. Нещо повече, това важно проучване се основава на данни отпреди повече от 10 години. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Във всички държави членки съществуват някои дейности, които надхвърлят националните изисквания за учене на тема „Европа“. Училищата, НПО, фондациите или университетите, които работят с училища и учители, вече полагат активно усилия да подобрят начина, по който се преподава на тема „Европа“. В целия ЕС съществуват информирани и ангажирани организации, работещи по този въпрос по места. Много инициативи са финансирани от ЕС, но не всички. Съществуването на тези дейности показва, че има търсене и необходимост от по-нататъшно развитие в подкрепа на ученето на тема Европа. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Има много текущи инициативи за информиране, както и програми на гражданското общество, включително инициативи на социалните партньори, но както показва проучването на Комисията от 2013 г. (15), информацията и учебните програми могат да бъдат по-добре структурирани. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Инициативата на ЕИСК „Твоята Европа, твоето мнение“(YEYS) (16) също е пример за добра практика, която заслужава да бъде спомената. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Политически предложения и стимули за прилагане

| 4.1. | ЕС, и по-специално новата Комисия и новият комисар, отговарящ за образованието, културата, младежта и спорта, следва да обмислят, заедно с държавите членки, как да се даде нов импулс, за да се насърчи провеждането на интензивна обща дискусия относно ролята на преподаването на знания за Европа в училище. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ново проучване относно действителното положение в държавите членки по отношение на преподаването на знания за ЕС в училищата, за да се допълнят и актуализират съществуващите дейности, за да се предоставят повече данни и основани на факти насоки за политиката. Това проучване следва да бъде основа за нови инициативи, насочени към събиране на примери, сравняване на различните случаи на добри практики, тяхното обсъждане и представяне на резултатите. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | В допълнение към новото проучване Комисията следва да изготви списък на всички учебни материали и ресурси за преподаване, създадени от 2010 г. насам от най-значимите проекти, финансирани от ЕС, по теми, свързани с преподаването на ЕС в училище (напр. проекти, финансирани чрез дейности по инициативите „Жан Моне“, с обобщено описание за всеки от тях). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК призовава за създаването на европейско равнище на „група на високо равнище — преподаване на знания за Европа“с експерти от държавите членки, за да се насърчи по-нататъшна политическа подкрепа за подобряване на образованието на тема ЕС. На доброволна основа би могло да се проучи дали има общи начини и средства за образоване на хората с основни факти и информация за европейската интеграция. Освен това тя би могла да разработи препоръки за обсъждане от министрите на образованието. Това може да доведе до заключения на Съвета. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | В училищата в държавите членки следва да бъде въведен и ден на ЕС (на доброволни начала). Тази нова инициатива ще предостави целенасочена възможност за обсъждане на свързани с ЕС теми по интензивен, положителен и ориентиран към бъдещето начин в класните стаи в цяла Европа, както и за използване и прилагане на наборите от инструменти. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Следва да бъдат приветствани инициативите и програмите провеждани от гражданското общество и от социалните партньори, в областта на образованието в Европа. Те следва да участват в дискусиите, при изпълнението, подготовката и/или подбора на пакети с добри практики за тематично обсъждане в училище, в дискусиите относно значението и бъдещата роля на ЕС (17). Провеждат се редица отлични програми. Тяхното въздействие обаче би могло да бъде много по-голямо, ако са включени в по-широката програма на училищните програми и дейности. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Разработване на инструментариум за училищата

| 5.1. | Вече няколко източника предлагат много ресурси за преподаване на знания за ЕС. Съществува огромно количество материали и набори от инструменти, особено на равнището на ЕС. Те обаче невинаги се намират лесно, особено от хора, които не знаят за съществуването им. Следователно акцентът не бива да се поставя върху създаването на нови инструменти за обучение. Вместо това съществуващите трябва да бъдат адаптирани, усъвършенствани и съобщавани (напр. „Кът за обучение“). Това би могло да се постигне чрез създаването на единна онлайн платформа, в която да се съберат средства за преподаване от всички тези различни източници
  Тук учителите ще могат да избират материали въз основа на темата и възрастовата група, на която преподават, подобно на уебсайтаWhat Europe does for me (18), създаден преди изборите за Европейски парламент през 2019 г. |
| --- | --- |

5.1.

Тук учителите ще могат да избират материали въз основа на темата и възрастовата група, на която преподават, подобно на уебсайтаWhat Europe does for me (18), създаден преди изборите за Европейски парламент през 2019 г.

| 5.2. | Освен учителите, значително влияние върху възприемането на ЕС от младите хора оказват и родителите и другите възрастни. Поради това наборът от инструменти за преподаване на знания за ЕС в официалното образование следва да бъде придружен от възможности за учене през целия живот за възрастни. С оглед на настоящите проблеми с дезинформацията, тук следва да се включи информиране на хората за това къде могат да намерят надеждна информация за ЕС. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Разработването на набори от инструменти е споделена отговорност, като основната отговорност се носи от държавите членки. Темите, свързани с европейските въпроси, следва да бъдат се разработват предимно на равнището на ЕС, а тези, свързани с въпроси на държавите членки, на национално равнище. Наред с европейското измерение в книги, видеоклипове, компакт дискове или приложения ще се включва и националното измерение. По какъв начин и до каква степен се използва учебното съдържание трябва да се решава от държавите членки и да бъде отговорност на учителите и съответното им училище. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Много е важно съществуващите материали да се използват по-добре и по-интензивно, особено съществуващите връзки като отличния „Кът за обучение“на ЕС (19), където материалите са представени чудесно.
  Има популярни теми за основните и средните училища с материали по възрастови групи, тестове на знания и доста специфични набори от инструменти — от книги за занимания, информационни документи, игри и учебни пособия до видеоматериали. Възрастовите групи са от 9 до над 15 години. Учениците могат да намерят игри, състезания и книги за дейности, за да им помогнат да открият ЕС по забавен начин. Учителите също могат да намерят източници на учебни материали за всички възрастови групи, за да помогнат на учениците да научат за ЕС и функционирането му. Те могат да почерпят вдъхновение за урочни планове и да открият възможности за създаване на контакти с други училища и учители в целия ЕС. Необходима е по-добра комуникация, заедно с държавите членки, за това как да се използва информацията. |
| --- | --- |

5.4.

Има популярни теми за основните и средните училища с материали по възрастови групи, тестове на знания и доста специфични набори от инструменти — от книги за занимания, информационни документи, игри и учебни пособия до видеоматериали. Възрастовите групи са от 9 до над 15 години. Учениците могат да намерят игри, състезания и книги за дейности, за да им помогнат да открият ЕС по забавен начин. Учителите също могат да намерят източници на учебни материали за всички възрастови групи, за да помогнат на учениците да научат за ЕС и функционирането му. Те могат да почерпят вдъхновение за урочни планове и да открият възможности за създаване на контакти с други училища и учители в целия ЕС. Необходима е по-добра комуникация, заедно с държавите членки, за това как да се използва информацията.

| 5.5. | На равнището на ЕС съществуват много и разнообразни набори от инструменти. Използването им зависи от редица критерии: етапа на образованието, темата, образователната система и особения характер на образователната политика в държавите членки. Въпреки това ЕИСК препоръчва да се разработи основен пакет (малък набор от инструменти), съсредоточен само върху теми, за всяко училище в ЕС, който да се използва за нова интензивна информационна дейност, която да включва: Този пакет, заедно с материали, специфични за тази държава, следва да се предостави на съответното училище в сътрудничество с министерството на образованието на държавата членка и с ангажирани с ЕС институции и организации като социалните партньори.
  Пакетът следва да бъде достъпен онлайн на уебсайта на училището, както и чрез регионални и европейски звена за контакт, и да включва например:






  — | лесен за четене, компактен комплект от книжка, брошура за учители и ученици (20); |
| --- | --- | --- |

5.5.

Пакетът следва да бъде достъпен онлайн на уебсайта на училището, както и чрез регионални и европейски звена за контакт, и да включва например:

—

лесен за четене, компактен комплект от книжка, брошура за учители и ученици (20);

| — | кратък клип или филм, създаден за всяка страна и изработен от хора от тази страна; |
| --- | --- |

—

кратък клип или филм, създаден за всяка страна и изработен от хора от тази страна;

| — | подбор от материали, предложени на равнището на ЕС с цел преподаване на знания за ЕС в училище. Те следва да бъдат насочени специално към различните образователни степени (детски градини, начални, средни и висши училища), както и към основните онлайн връзки, включително „Кът за обучение“; |
| --- | --- |

—

подбор от материали, предложени на равнището на ЕС с цел преподаване на знания за ЕС в училище. Те следва да бъдат насочени специално към различните образователни степени (детски градини, начални, средни и висши училища), както и към основните онлайн връзки, включително „Кът за обучение“;

| — | материали от държавите членки с конкретни примери за добри практики. |
| --- | --- |

—

материали от държавите членки с конкретни примери за добри практики.

| 5.6. | Стремежът следва да бъде всеки ученик, завършващ училищната система, да излиза с основни познания за ЕС, един вид грамотен за ЕС. ЕИСК осъзнава предизвикателството в това да се достигне до около 72 милиона ученици, записани в началното и средното образование в ЕС, и да им се преподава. Това включва възможността ученици и студенти да посетят европейските институции и да получат общ поглед върху ЕС и неговата история (Дом на европейската история). И учителите трябва да имат възможност да осъществят интензивен контакт с институциите на ЕС, за да натрупат специален опит, да разговарят с различни организации и институции (като ЕИСК) и да се върнат у дома с по-добро разбиране за Европа, нейната роля и начина, по който тя е организирана. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Тази „грамотност за ЕС“следва да бъде подкрепена от набор от инструменти за различни равнища като:






  — | в началното училище учениците следва да научат за културите и традициите на други страни от ЕС, например за техните езици, храна, музика, празници, география и традиционни облекла и танци; |
| --- | --- | --- |

5.7.

—

в началното училище учениците следва да научат за културите и традициите на други страни от ЕС, например за техните езици, храна, музика, празници, география и традиционни облекла и танци;

| — | през средното образование учениците следва да бъдат запознати с повече „точни факти“за ЕС и да започнат да развиват чувство за гражданска отговорност. Инструментариумът следва да обхваща теми, включващи историята на ЕС, основните постижения на ЕС (като принос към мира), институциите на ЕС, политиката на ЕС, изборите за Европейски парламент, медийната грамотност и критичното мислене по отношение на новините и като активен гражданин; |
| --- | --- |

—

през средното образование учениците следва да бъдат запознати с повече „точни факти“за ЕС и да започнат да развиват чувство за гражданска отговорност. Инструментариумът следва да обхваща теми, включващи историята на ЕС, основните постижения на ЕС (като принос към мира), институциите на ЕС, политиката на ЕС, изборите за Европейски парламент, медийната грамотност и критичното мислене по отношение на новините и като активен гражданин;

| — | За висшето образование инструментариумът следва да предоставя по-задълбочена информация, например относно политиките на ЕС, политическите структури, икономиката, пазара на труда, въпросите на социалната политика, мобилността и правата и социалното партньорство. Тук би могло да се включат и инструменти, адаптирани към конкретни професионални групи като журналисти или политици на местно/регионално равнище. |
| --- | --- |

—

За висшето образование инструментариумът следва да предоставя по-задълбочена информация, например относно политиките на ЕС, политическите структури, икономиката, пазара на труда, въпросите на социалната политика, мобилността и правата и социалното партньорство. Тук би могло да се включат и инструменти, адаптирани към конкретни професионални групи като журналисти или политици на местно/регионално равнище.

| 5.8. | Важната и решаваща роля на учителите |
| --- | --- |

5.8.

| 5.8.1. | Учителите играят много важна роля като архитекти на бъдещето. Конкретна програма за учителите е от решаващо значение, като се отчитат конкретната ситуация и потребности в държавите членки. Днес много учители не знаят много за ЕС и не са достатъчно уверени, за да преподават за него. |
| --- | --- |

5.8.1.

| 5.8.2. | Учителите трябва да разбират по-добре Европа, за да бъдат подготвени за преподаване на знания за Европа на ученици от най-ранна възраст. Една от целите на обучението на учителите следва да бъде учителите да имат по-добро разбиране за институционалния процес на интеграция и да могат да използват нов дидактически подход, за да го изяснят на своите студенти. Те ще трябва да се справят и с нови дидактически концепции за образование. |
| --- | --- |

5.8.2.

| 5.8.3. | ЕИСК приветства модернизираната и централизирана платформа, наречена „Кът за обучение“ (21), която функционира от неотдавна на сайта EUROPA. В „Кът за обучение“, който е насочен основно към учениците от началните и средните училища, към техните учители и родители, са събрани на едно място в игри, викторини, учебни материали и материали за преподаване, разработени от Европейската комисия и другите институции, с акцент върху ЕС и ползите от него за гражданите на Европа. eTwinning е най-голямата мрежа за учители в света. Над 680 000 учители са се регистрирали в eTwinning, което позволява на учителите да създават съвместни проекти, да повишават квалификацията си, както и компетентности на учениците и е от решаващо значение за изграждането на чувството за принадлежност към Европа. Учителите следва да бъдат по-добре информирани за този инструмент. |
| --- | --- |

5.8.3.

| 5.8.4. | ЕИСК смята, че би могло определени институции, които получават финансова подкрепа от ЕС, по-специално Европейският университетски институт и Колежът на Европа, да предоставят обучение по европейски въпроси на всички обучаващи преподаватели в ЕС. Освен това студентите по „Еразъм+“ (22) и университетските преподаватели по „Жан Моне“следва да играят важна роля в училищата, за да действат като посланици на ЕС. |
| --- | --- |

5.8.4.

| 5.8.5. | ЕИСК счита също така, че е важно ЕК да създаде Панел за тестване от учители, в състав един учител от основно и един учител от средно училище от всички държави членки, избрани от представителствата на ЕК. Панелът предоставя съвети относно съдържанието и стила на учебните материали, разработвани от службите на ЕК. Това би могло да бъде много полезно, за да се гарантира, че предлагано отразява текущите тенденции и нужди. |
| --- | --- |

5.8.5.

| 5.8.6. | Освен преподаването на знания за Европа в образователния сектор е важно информацията да е достъпна и за широката общественост, например в обществените библиотеки и други обществени места. |
| --- | --- |

5.8.6.

Брюксел, 17 юли 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Парижка декларация, 17.3.2015 г.

1

(2)  Препоръка на Съвета (2018 г.), ST/9010/2018/INIT.

2

(3)  Резолюция 2015/2138(INI) (2016 г.) на ЕП.

3

(4)  ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 68.

4

(5)  „Обучение за Европа в училище“, проучване на ЕК, 2013 г.

5

(6)  ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 68.

6

(7)  Парижка декларация, 17.3.2015 г.

7

(8)  Препоръка на Съвета (2018 г.), ST/9010/2018/INIT.

8

(9)  Резолюция 2015/2138(INI) (2016 г.) на ЕП.

9

(10)  Препоръка на Съвета (2018 г.) (2018/C 189/01).

10

(11)  ЕК, „Инвестиране в хората“, май 2018 г.

11

(12)  https://europa.eu/youth/discovereu_bg

12

(13)  COM (2018) 440 final.

13

(14)  „Обучение за Европа в училище“, проучване на ЕК, 2013 г.

14

(15)  Пак там.

15

(16)  Твоята Европа, твоето мнение.

16

(17)  „Бъдещото развитие на гражданското общество в ЕС до 2030 г.“.

17

(18)  https://www.what-europe-does-for-me.eu/bg/home

18

(19)  Кът за обучение.

19

(20)  Примерът от Австрия: малка кратка брошура, една за учителите и друга за учащите с всички европейски и национални връзки към уебсайтове с кратки бележки по различни теми.

20

(21)  Кът за обучение.

21

(22)  ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 68.

22

---

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/59 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/59

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съгласуването на политиките в областта на климата и енергетиката от гледната точка на промишления сектор“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 353/10)

Докладчик: Aurel Laurențiu PLOSCEANU

Съдокладчик: Enrico GIBELLIERI

| Решение на пленарната асамблея | 24.1.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| Компетентен орган | Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI) |
| Приемане от CCMI | 3.6.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 148/3/3 |

Решение на пленарната асамблея

24.1.2019 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентен орган

Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI)

Приемане от CCMI

3.6.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

17.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

148/3/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейските ресурсо- и енергоемки промишлени сектори (РЕПС) са от стратегическо значение за промишлените вериги за създаване на стойност в ЕС. В изпълнение на политиката на ЕС за смекчаване на изменението на климата е задължително в тях да се извърши дълбока трансформация и да направят големи инвестиции за постигане на неутралност по отношение на климата преди 2050 г. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Целта на действащата схема за търговия с емисии (ЕТС) е да се стимулират тези инвестиции чрез определяне на цена за емисиите на парникови газове (ПГ) при противоречащи си изисквания: (1) за постигането на целите в областта на климата са необходими високи цени, но (2) за да бъдат конкурентоспособни на пазарите извън ЕС, РЕПС трябва да се съобразяват с ниската или дори несъществуваща цена на външните конкуренти. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК изразява загриженост, че в настоящата обстановка на различаващи се цени на емисиите на парникови газове на световните пазари в РЕПС съществува опасност от изместване на въглеродни емисии или инвестиции и от произтичащата от това загуба на работни места (осъществяване на производство или инвестиции там, където СТЕ не се прилага). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | В свое предходно становище (1) ЕИСК призова за глобална СТЕ, за да се създадат равнопоставени условия за международната конкуренция между РЕПС. Към момента обаче надеждата за това не е оправдана. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че е от съществено значение политиките в областта на промишлеността и енергетиката да се съгласуват с политиката в областта на климата, за да се мобилизират огромните инвестиции, необходими за прехода към икономически модел с нулеви емисии за РЕПС, който следва да бъде „справедлив преход“, а социалните партньори да участват активно в неговото определяне и осъществяване. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Инвестициите на ЕС и държавите членки следва да окажат влияние върху научноизследователските, развойните и иновационните дейности и внедряването на технологии с ниски или нулеви емисии за РЕПС, включително върху необходимото за тях допълнително производство на електрическа енергия, както и образованието и обучението на тяхната работна сила. Затова в рамките на следващата многогодишна финансова рамка (2021—2027 г.) следва да се увеличи финансирането, включено за тази цел в предложението на Комисията, за програмата InvestEU, както и това за другите инвестиционни програми, които ще бъдат свързани с нея. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК възнамерява да даде своя принос за обсъждането на дългосрочната индустриална стратегия, за която призова Европейският съвет (2), като разгледа техническата и правната осъществимост на един от многото варианти на политиката, които понастоящем се обсъждат в публичната сфера: прилагането на корективни мерки, приложими на границите (КМПГ), на вътрешната цена на емисиите на парникови газове въз основа на съдържанието на емисии на парникови газове в основните метали, химикали и материали, вложени в промишлените стоки. Той посочва, че още през 2014 г. в становището си по собствена инициатива „Пазарни инструменти — икономика с ниски въглеродни емисии в ЕС“ (3) привлече вниманието върху необходимостта от проучване и евентуално въвеждане на подобен механизъм, но не получи адекватен отговор от Комисията или Съвета. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК препоръчва на Комисията да задълбочи обсъждането на този и на други варианти на политиката, като например реформирана СТЕ, корективни мерки, приложими на границите, относно въглеродните емисии (4), ставка на ДДС, адаптирана спрямо въглеродния интензитет (5), и да ги сравни по отношение на:






  — | въздействие върху изместването на въглеродни емисии и инвестиции в една бъдеща обстановка с по-високи цени и по-малка наличност на квоти съгласно СТЕ в ЕС; |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

въздействие върху изместването на въглеродни емисии и инвестиции в една бъдеща обстановка с по-високи цени и по-малка наличност на квоти съгласно СТЕ в ЕС;

| — | правна сигурност относно спазването на правилата на СТО; |
| --- | --- |

—

правна сигурност относно спазването на правилата на СТО;

| — | приемливост за търговските партньори; |
| --- | --- |

—

приемливост за търговските партньори;

| — | техническа осъществимост, по-специално по отношение на наличието на световно приети счетоводни стандарти и стандарти за измерване и на надеждни и признати бази данни. |
| --- | --- |

—

техническа осъществимост, по-специално по отношение на наличието на световно приети счетоводни стандарти и стандарти за измерване и на надеждни и признати бази данни.

| 1.9. | ЕИСК също така препоръчва на Комисията да започне отрано консултации с основните търговски партньори на ЕС, за да провери какви са техните възгледи относно разглежданите варианти. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Общи бележки

2.1.   
  Дилемата на политиката в областта на климата, приложена спрямо ресурсо- и енергоемките промишлени сектори

Политиката в областта на климата е изправена пред присъща трудност.

| 2.1.1. | От една страна, целта на тази политика е амбициозно да намали емисиите на парникови газове (ПГ) (както от изгарянето на изкопаеми горива, така и от промишлените процеси). Целта за ЕС е до 2050 г. да постигне въглеродна неутралност, както е насърчен в съобщението на Комисията „Чиста планета за всички“. С тези намаления глобалното затопляне следва да остане значително под 2 °C и да се надяваме – под 1,5 °C, така че да е съвместимо със селското стопанство, което да е в състояние да изхранва човечеството. В пазарната икономика един много ефикасен инструмент е да се определи цена за емисиите на парникови газове. По този начин икономическите участници могат или да инвестират изгодно в оборудване или процеси за намаляване на емисиите (включително улавяне и съхранение/използване на въглерод), или да спестят средства чрез намаляване на потреблението си на материали (например чрез използване на по-дълготрайни продукти), или да започнат да закупуват материали, които отделят по-малко емисии на парникови газове (като например рециклирани материали). За да бъде ефективен този метод, цената на емисиите на парникови газове трябва да бъде висока и достатъчно предвидима, за да стимулира инвестиции или промяна в поведението. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | От друга страна, енергийните разходи представляват голяма част от общите разходи на РЕПС: 25 % за стомана, 22 – 29 % за алуминий (6), 25 – 32 % за стъкло (7). |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Ако енергийните разходи се увеличат заради високата цена на емисиите на парникови газове в ЕС в сравнение с цените на други места и заради мащабните и ранните инвестиции в технологии с ниски или нулеви емисии в РЕПС и в свързаните с тях мощности за производство, пренос и съхранение на електроенергия, необходими за тяхното захранване (8), които причиняват високи разходи за амортизация, външната конкурентоспособност на базираните в ЕС РЕПС е застрашена. Въпреки усилията си за енергийна ефективност, те в крайна сметка произвеждат на по-високи цени от външните си конкуренти. На тези пазари с много стандартизирани продукти по-високата цена води до загуба на пазарен дял и свързаните с него работни места. Ако това се случи, емисиите на парникови газове просто се прехвърлят от производителите в ЕС към производители на други места (които често са с по-ниска енергийна ефективност), като това (в най-добрия случай) няма отражение върху световните емисии на парникови газове. Това явление е познато като „изместване на въглеродни емисии“. В световната конкурентна среда, където цената на емисиите на парникови газове е нула, това поражда необходимост цената на въглеродните емисии да бъде възможно най-ниска – дори нула.
  Към това явление се добавя и „изместването на инвестиции“. Дори при ниска цена на емисиите на парникови газове в ЕС, несигурността по отношение на нейното развитие вече възпрепятства инвестициите в поддръжка и модернизация на промишлените обекти на РЕПС, което води до друга и много обезпокоителна загуба на конкурентоспособност за производителите от ЕС. Изместването на инвестиции за базираните в ЕС РЕПС би се увеличило драстично, ако цените на емисиите на парникови газове освен високи са и нестабилни. |
| --- | --- |

2.1.3.

Към това явление се добавя и „изместването на инвестиции“. Дори при ниска цена на емисиите на парникови газове в ЕС, несигурността по отношение на нейното развитие вече възпрепятства инвестициите в поддръжка и модернизация на промишлените обекти на РЕПС, което води до друга и много обезпокоителна загуба на конкурентоспособност за производителите от ЕС. Изместването на инвестиции за базираните в ЕС РЕПС би се увеличило драстично, ако цените на емисиите на парникови газове освен високи са и нестабилни.

| 2.1.4. | Понастоящем ЕС се опитва да определя цена за емисиите на парникови газове чрез схемата за търговия с емисии (СТЕ). Тя до голяма степен е неефективна: цената за емисиите на парникови газове от години е много ниска (въпреки че неотдавна се повиши), но е достатъчно нестабилна, за да предизвика изместване на инвестиции. Освен това схемата е сложна и дава редица възможности за освобождаване от нея. Една структурна причина за тази неефективност и сложност може би е фактът, че СТЕ не успя да преодолее описаната по-горе присъща трудност между противоречащите си изисквания за високи и ниски цени на емисиите на парникови газове.
  Следователно може би е необходимо да се реши тази дилема и да се съгласуват противоречивите цели на политиката за (1) смекчаване на последиците от изменението на климата и (2) външната конкурентоспособност на европейските РЕПС, като същевременно се вземат под внимание всички останали цели на политиката, като например свободната и справедлива търговия, в рамките на дългосрочната индустриална стратегия, за която призова Европейският съвет. |
| --- | --- |

2.1.4.

Следователно може би е необходимо да се реши тази дилема и да се съгласуват противоречивите цели на политиката за (1) смекчаване на последиците от изменението на климата и (2) външната конкурентоспособност на европейските РЕПС, като същевременно се вземат под внимание всички останали цели на политиката, като например свободната и справедлива търговия, в рамките на дългосрочната индустриална стратегия, за която призова Европейският съвет.

2.2.   
  Средства за защита, приложими на границата, като възможно решение

| 2.2.1. | Вариантът за решаването на тази дилема, предпочитан от институциите на ЕС, е чрез единна глобална схема за търговия с емисии да се определя световна цена за емисиите на парникови газове. Надеждата за това обаче не беше оправдана. Последните геополитически процеси в посока към предпочитане на едностранен подход не дават големи надежди, че подобно споразумение ще бъде постигнато своевременно в световен мащаб.
  Определените от Европейската комисия разпоредби (използване на приходите от СТЕ в промишлеността, подкрепа за иновации, безплатни квоти, разрешение за държавите членки да компенсират непреките разходи и др.) може да не предоставят достатъчно предпазни мерки срещу изместването на въглеродни емисии и инвестиции в обстановка на асиметрични политики в областта на климата и по-амбициозни цели на ЕС в областта на климата. Ето защо редица гласове призовават за алтернативни подходи към съгласуването на целите на политиката в областта на климата с външната конкурентоспособност на РЕПС като възможно решение. Тези подходи са свързани с концепцията за корективни мерки, приложими на границите (КМПГ), определена от Световната търговска организация (СТО). Целта на настоящото становище е да се проучи техническата и правната осъществимост на подобен вариант, като се направи конкретно предложение. |
| --- | --- |

2.2.1.

Определените от Европейската комисия разпоредби (използване на приходите от СТЕ в промишлеността, подкрепа за иновации, безплатни квоти, разрешение за държавите членки да компенсират непреките разходи и др.) може да не предоставят достатъчно предпазни мерки срещу изместването на въглеродни емисии и инвестиции в обстановка на асиметрични политики в областта на климата и по-амбициозни цели на ЕС в областта на климата. Ето защо редица гласове призовават за алтернативни подходи към съгласуването на целите на политиката в областта на климата с външната конкурентоспособност на РЕПС като възможно решение. Тези подходи са свързани с концепцията за корективни мерки, приложими на границите (КМПГ), определена от Световната търговска организация (СТО). Целта на настоящото становище е да се проучи техническата и правната осъществимост на подобен вариант, като се направи конкретно предложение.

| 2.3. | Правните принципи на СТО: корективни мерки, приложими на границите, на вътрешните данъци върху потреблението не бива да дискриминират външните икономически участници. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Принципът на КМПГ е следният: когато в дадена юрисдикция се определи вътрешен данък върху потреблението, има риск местните производители (които подлежат на облагане с този данък) да бъдат поставени в по-неблагоприятно конкурентно положение в сравнение с външните си конкуренти (които не дължат този данък) както на вътрешния пазар (където конкуренцията е между местните производители и вносителите), така и на експортните пазари. Властите в тази юрисдикция имат възможност да възстановят справедливостта на конкуренцията чрез: (1) налагане на данък върху вносните стоки и (2) възстановяване на данъка върху изнасяните стоки. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | При условие че са отговорили на определени условия, свързаните с продукти КМПГ бяха приемани като законни от СТО, без да бъдат изразени опасения относно протекционизма, след преглед на тези корекции от 1970 г. (9) (Доклад на работната група за търговските корекции, приложими на границите). Съгласно тези условия чрез корективните мерки не трябва да бъдат дискриминирани външните икономически участници (членове II-2a, III-2 и VI-4 от Общото споразумение за митата и търговията (10)), което в този случай означава, че за вносните стоки следва да се заплаща данък, който не е по-висок от този на местните производители, а възстановяванията за изнасяните стоки не следва да бъдат по-големи от данъка, който вече е платен на местния пазар. |
| --- | --- |

2.3.2.

2.4.   
  Предвидените механизми: прозрачна счетоводна система за износителите; вносителите плащат само за емисиите на парникови газове, съдържащи се в основните материали

| 2.4.1. | Предвидените механизми за адаптиране на общата идея на КМПГ към контекста на емисиите на парникови газове са следните:—






  — | с цел определяне на сумата, която да бъде възстановена на износителите, прозрачна счетоводна система проследява съдържащите се във всяко промишлено изделие емисии на парникови газове и ги придвижва напред по веригата на стойността като допълнителен ред във фактурите; |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

—

с цел определяне на сумата, която да бъде възстановена на износителите, прозрачна счетоводна система проследява съдържащите се във всяко промишлено изделие емисии на парникови газове и ги придвижва напред по веригата на стойността като допълнителен ред във фактурите;

| — | вносителите заплащат емисиите на парникови газове, съдържащи се в основните материали, използвани за производството на промишленото изделие, но не и емисиите на парникови газове, използвани за неговото преобразуване или оформяне, както и за неговото логистично придвижване. Това е много добро приблизително изчисление, тъй като над 90 % от емисиите на парникови газове на дадено промишлено изделие се съдържат в основните материали. То предоставя на митническия орган неоспоримо доказателство за определяне на данъчната основа (естеството и теглото на всеки материал). То дава и леко предимство на вносителите, така че да не могат да твърдят, че са дискриминирани. |
| --- | --- |

—

вносителите заплащат емисиите на парникови газове, съдържащи се в основните материали, използвани за производството на промишленото изделие, но не и емисиите на парникови газове, използвани за неговото преобразуване или оформяне, както и за неговото логистично придвижване. Това е много добро приблизително изчисление, тъй като над 90 % от емисиите на парникови газове на дадено промишлено изделие се съдържат в основните материали. То предоставя на митническия орган неоспоримо доказателство за определяне на данъчната основа (естеството и теглото на всеки материал). То дава и леко предимство на вносителите, така че да не могат да твърдят, че са дискриминирани.

Тези механизми са представени и разгледани по-подробно по-долу.

2.5.   
  Възстановяването на цената на емисиите на парникови газове, съдържащи се в изнасяните стоки, следва да се извършва чрез счетоводна система, подобна на тази за ДДС

| 2.5.1. | Системата ще бъде следната. Когато един РЕПС е трябвало да заплати емисиите си на парникови газове (под формата на квоти съгласно СТЕ, закупени на пазара на променлива цена за кг еквивалент на CO2 или под формата на данък върху въглеродните емисии с фиксирана цена), той трябва да отрази това плащане (и свързания с него обем на емисиите на парникови газове) в счетоводната си система и да го прехвърли към клиентите си чрез фактурирането (включително амортизацията на съдържанието на емисиите на парникови газове от своето оборудване). По този начин ще се използва отново съществуващата усъвършенствана система за осчетоводяване на емисиите на парникови газове, която беше разработена в ЕС с цел изчисляване на безплатните квоти за СТЕ и която безспорно е добра. Придобитият опит през последните над 50 години по отношение на ДДС следва да докаже техническата осъществимост на подобна схема за прехвърляне на разходите в бъдещ период. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Предстои да бъде определено на кое място по веригата на доставки да бъде включено във фактурите това плащане. Ако бъде прехвърлено на крайния потребител, това ще има следните последици:






  — | ще доближи предложената схема до модела на вътрешен данък върху потреблението, като например ДДС или акцизи, за който СТО изрично е приела легитимността на КМПГ, и по този начин ще увеличи правната сигурност; |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

—

ще доближи предложената схема до модела на вътрешен данък върху потреблението, като например ДДС или акцизи, за който СТО изрично е приела легитимността на КМПГ, и по този начин ще увеличи правната сигурност;

| — | по този начин ще се избегне санкционирането на междинните предприятия; |
| --- | --- |

—

по този начин ще се избегне санкционирането на междинните предприятия;

| — | потребителите биха били стимулирани да предпочетат по-благоприятни за климата варианти. |
| --- | --- |

—

потребителите биха били стимулирани да предпочетат по-благоприятни за климата варианти.

| 2.5.3. | Когато едно дружество изнася стока, в която са включени разходите за емисии на парникови газове, впоследствие то трябва да извади от счетоводната си система съдържанието на емисии на парникови газове на изнасяния продукт и това съдържание да му бъде възстановено от държавата (чрез повторна продажба на пазара на съответните квоти съгласно СТЕ или чрез възстановяване на данъка върху въглеродните емисии) за обема на емисиите на парникови газове, съдържащи се в продукта. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Ако се запази настоящото безплатно разпределение на квоти по СТЕ на най-добре представящите се производители от ЕС, това възстановяване ще се прави по средната цена на квота по СТЕ в мащаба на икономиката на ЕС, въз основа на пазарната спот цена и дела на безплатните квоти, издадени на производителите от ЕС. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Тази счетоводна система доказва, че на износителя се възстановява точната цена за всички емисии на парникови газове, които са станали част от продукта по веригата на доставки. Износителят не получава неправомерно предимство и следователно системата е в съответствие с изискванията на СТО. Справедливостта на тази система може да се докаже по-лесно за всеки отделен случай, когато цената на емисиите на парникови газове е фиксирана (както при данъка върху въглеродните емисии). Тя обаче е валидна само като средна стойност, между спекулантите със и без късмет на пазарите в рамките на СТЕ и между високо- и нискоефективните производители от ЕС, които получават различни разпределения на безплатни права за емисии, когато цената на емисиите на парникови газове е променлива (както на пазара в рамките на СТЕ). |
| --- | --- |

2.5.5.

2.6.   
  Средствата за защита, прилагани за вносните стоки, може да се основават на съдържанието на емисии на парникови газове на включените основни метали, химикали или материали

| 2.6.1. | По същество съдържанието на емисии на парникови газове на едно промишлено изделие може да бъде открито в материалите, от които е изработено.
  Съдържанието на емисии на парникови газове на едно промишлено изделие може да се раздели на три основни компонента, като всеки от тях съответства на различните категории операции за добавяне на стойност:






  — | съдържанието на емисии на парникови газове на основните метали, химикали и материали, от които пряко или непряко е съставен продуктът (например стомана, етилен, бензен, амоняк, солна киселина, стъкло, дървесина и др.); |
| --- | --- | --- |

2.6.1.

Съдържанието на емисии на парникови газове на едно промишлено изделие може да се раздели на три основни компонента, като всеки от тях съответства на различните категории операции за добавяне на стойност:

—

съдържанието на емисии на парникови газове на основните метали, химикали и материали, от които пряко или непряко е съставен продуктът (например стомана, етилен, бензен, амоняк, солна киселина, стъкло, дървесина и др.);

| — | съдържанието на емисии на парникови газове на промишлените операции за преобразуване и оформяне на основните метали, химикалите или материалите (например полимеризация, формоване, обработване с машини, рязане и др.); |
| --- | --- |

—

съдържанието на емисии на парникови газове на промишлените операции за преобразуване и оформяне на основните метали, химикалите или материалите (например полимеризация, формоване, обработване с машини, рязане и др.);

| — | съдържанието на емисии на парникови газове при логистиката в рамките на обектите и между тях при различните етапи за добавяне на стойност. |
| --- | --- |

—

съдържанието на емисии на парникови газове при логистиката в рамките на обектите и между тях при различните етапи за добавяне на стойност.

По-голямата част от съдържанието на емисии на парникови газове на даден промишлен продукт се намира в съдържащите се в него основни метали, химикали и материали (по-специално когато те са нерециклирани). С примера на машинно обработен къс стомана, в който използваната в процеса енергия е 2,8 kWh (11), а енергията, вложена в материала (12), е 117 kWh, т.е. 40 пъти повече, може да се илюстрира мащабът на относителното тегло на тези компоненти. При торовете, пластмасите, еластомерите, разтворителите, смазочните материали и текстилните влакна изключително голяма част от съдържанието на парникови газове от крайния продукт се дължи на основните химикали, от които са произведени, и може да се изведе от тяхната формула. Това означава, че пълното съдържание на емисии на парникови газове на даден промишлен продукт може да се изчисли приблизително чрез съдържанието на емисии на парникови газове на съдържащите се в него основни метали, химикали и материали (13).

2.6.2.   Изчисляване на средствата за защита, приложими за вносните стоки

| 2.6.2.1. | За да може митническите органи, отговорни за управлението на КМПГ, да работят ефективно и с правна сигурност както за себе си, така и за добросъвестните дружества вносители, данъчната основа и данъчната ставка трябва да бъдат определени с минимална възможност за тълкуване или правен спор.
  Данъчната ставка по отношение на ценообразуването при емисиите на парникови газове е или изискване за закупуване на квоти съгласно СТЕ за обема на емисиите на парникови газове, съдържащи се във внесения продукт, на същата цена за квота по СТЕ, както при възстановяването за износители (при пазарна система), или ставката на данъка върху въглеродните емисии (при режим с фиксирана ставка). |
| --- | --- |

2.6.2.1.

Данъчната ставка по отношение на ценообразуването при емисиите на парникови газове е или изискване за закупуване на квоти съгласно СТЕ за обема на емисиите на парникови газове, съдържащи се във внесения продукт, на същата цена за квота по СТЕ, както при възстановяването за износители (при пазарна система), или ставката на данъка върху въглеродните емисии (при режим с фиксирана ставка).

| 2.6.2.2. | Данъчната основа трябва да подлежи на проверка чрез анализ на самите внесени стоки, което е най-неоспоримото доказателство. Във въпросния случай идеалната данъчна основа би била пълното съдържание на емисии на парникови газове на внесената стока.
  Определянето на пълното съдържание на емисиите на парникови газове на даден промишлен продукт е трудно заради сложността на всички добавящи стойност операции, които са извършени по веригата на стойността, много от които не оставят следа в самия продукт.
  Вариантът, който се предлага, е да се използва простото, но ефективно приблизително изчисление, посочено по-горе: пълното съдържание на емисии на парникови газове на внесената стока се изчислява приблизително чрез съдържанието на емисии на парникови газове на съдържащите се в него основни метали, химикали и материали, ограничени до тези, които представляват повече от например 1 % от общата маса. Микроелектрониката, която генерира големи емисии на парникови газове въпреки малката си маса, все пак ще бъде включена в изчислението.
  Общото съдържание на емисии на парникови газове на материалите, които присъстват в изделието, се изчислява, както следва: масата на всеки вид основен метал, химикал или материал, присъстващ в изделието в значителна степен, се умножава по интензивността на емисиите на парникови газове в този основен метал, химикал или материал (т.е. емисиите на парникови газове, които се съдържат във всеки килограм от този основен метал, химикал или материал).
  Средната интензивност на емисиите на парникови газове на равнището на всяка държава е определена за повечето основни метали, химикали и материали. Данните са налични в набор от публично достъпни бази данни (посочени например в Протокола на парниковите газове (14)), основани на добре разработени методологии за оценки на жизнения цикъл, включително за Китай. |
| --- | --- |

2.6.2.2.

Определянето на пълното съдържание на емисиите на парникови газове на даден промишлен продукт е трудно заради сложността на всички добавящи стойност операции, които са извършени по веригата на стойността, много от които не оставят следа в самия продукт.

Вариантът, който се предлага, е да се използва простото, но ефективно приблизително изчисление, посочено по-горе: пълното съдържание на емисии на парникови газове на внесената стока се изчислява приблизително чрез съдържанието на емисии на парникови газове на съдържащите се в него основни метали, химикали и материали, ограничени до тези, които представляват повече от например 1 % от общата маса. Микроелектрониката, която генерира големи емисии на парникови газове въпреки малката си маса, все пак ще бъде включена в изчислението.

Общото съдържание на емисии на парникови газове на материалите, които присъстват в изделието, се изчислява, както следва: масата на всеки вид основен метал, химикал или материал, присъстващ в изделието в значителна степен, се умножава по интензивността на емисиите на парникови газове в този основен метал, химикал или материал (т.е. емисиите на парникови газове, които се съдържат във всеки килограм от този основен метал, химикал или материал).

Средната интензивност на емисиите на парникови газове на равнището на всяка държава е определена за повечето основни метали, химикали и материали. Данните са налични в набор от публично достъпни бази данни (посочени например в Протокола на парниковите газове (14)), основани на добре разработени методологии за оценки на жизнения цикъл, включително за Китай.

| 2.6.2.3. | За да се насърчи и възнагради по-ниската интензивност на емисиите на парникови газове в отделните съоръжения, както и оповестяването на данни, се предлага следният механизъм на благоприятния цикъл.






  — | Ако производителят може да докаже по надежден начин действителната интензивност на своите емисии на парникови газове, то тази стойност се прилага за неговите продукти, внасяни в ЕС. Ако обаче не са предоставени надеждни данни, тогава се използва средната интензивност на емисиите на парникови газове на държавата на произход, като тази средна стойност се изчислява въз основа на оставащото производство и оставащите емисии на парникови газове, след като се приспаднат емисиите на производителите, които са предоставили надеждни данни. |
| --- | --- | --- |

2.6.2.3.

—

Ако производителят може да докаже по надежден начин действителната интензивност на своите емисии на парникови газове, то тази стойност се прилага за неговите продукти, внасяни в ЕС. Ако обаче не са предоставени надеждни данни, тогава се използва средната интензивност на емисиите на парникови газове на държавата на произход, като тази средна стойност се изчислява въз основа на оставащото производство и оставащите емисии на парникови газове, след като се приспаднат емисиите на производителите, които са предоставили надеждни данни.

| — | По този начин най-екологичните производители в една държава първи ще участват в счетоводните изчисления (за да не бъдат ощетени от прилагането на съответната национална средна стойност). Поради тази причина националната средна стойност – след като тези „благоприятни“производители бъдат извадени от изчислението – се влошава с времето и стимулира още производители да предоставят надеждни данни. |
| --- | --- |

—

По този начин най-екологичните производители в една държава първи ще участват в счетоводните изчисления (за да не бъдат ощетени от прилагането на съответната национална средна стойност). Поради тази причина националната средна стойност – след като тези „благоприятни“производители бъдат извадени от изчислението – се влошава с времето и стимулира още производители да предоставят надеждни данни.

| 2.6.2.4. | Освен това ЕС би могъл да предостави техническа подкрепа на дружествата в чужбина за създаване на необходимите надеждни счетоводни системи за емисии на парникови газове и по този начин да продължи настоящата си добронамерена позиция спрямо търговските партньори. |
| --- | --- |

2.6.2.4.

| 2.6.2.5. | За да се попречи на безскрупулните участници неправомерно да прехвърлят ниската интензивност на емисии на парникови газове от едно съоръжение към производството на друго, може да се разработи и да се използва система за проследимост, например въз основа на блокова верига. |
| --- | --- |

2.6.2.5.

Брюксел, 17 юли 2019 година.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ C 71, 24.2.2016, стр.57.

1

(2)  Заключения на Европейския съвет от 22 март 2019 г., EUCO 1/19.

2

(3)  ОВ C 226, 16.7.2014, стр. 1.

3

(4)  Резолюция на Европейския парламент от 16 декември 2015 г. относно развитието на устойчива европейска промишленост за неблагородни метали (2014/2211(INI).

4

(5)  A. Gerbeti, CO2 in goods and European industrial competitiveness („CO2 в стоките и европейската промишлена конкурентоспособност“), издателство Delfino (2014 г.) and A. Gerbeti, A Symphony for energy: CO2 in goods („Симфония за енергетиката: CO2 в стоките“), издателство Delfino (2015 г.).

5

2

2

2

2

(6)  Andrei Marcu, Wijnand Stoefs: „Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries“(„Проучване на състава и факторите, определящи цените и разходите за енергия в избрани промишлени сектори с високо потребление на енергия“).

6

Център за европейски политически изследвания, 2016 г., достъпен на адрес: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20355

(7)  C. Egenhofer, L. Schrefler: „Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries. The case of the flat glass industry“(„Проучване на състава и факторите, определящи цените и разходите за енергия в избрани промишлени сектори с високо потребление на енергия, например в индустрията за плоско стъкло“), Център за европейски политически изследвания, 2014 г., достъпно на: https://www.ceps.eu/system/files/Glass.pdf

7

(8)  Според проучването на T. Wyns („Industrial Value Chain: A Bridge towards a Carbon Neutral Europe“(„Индустриалната верига за създаване на стойност: мост към въглеродно неутрална Европа“), VUB-IES, 2018, което може да се прочете на https://www.ies.be/node/4758), за картографирането на 11 европейски РЕПС и мащабното внедряване на технологични пътеки с ниски емисии на CO2 ще бъдат необходими между 2 980 TWh и 4 430 TWh допълнителна електрическа енергия годишно.

8

2

(9)  GATT, „Доклад на работната група за търговските корекции, приложими на границите“, 1970 г., достъпен на адрес: https://www.wto.org/gatt_docs/English/SULPDF/90840088.pdf, по-конкретно параграфи 4, 11 и 14

9

(10)  Достъпно на адрес: https://www.wto.org/english/res_e/booksp_e/analytic_index_e/gatt1994_e.htm

10

(11)  Yohei Odaa, et al.: „Energy Consumption Reduction by Machining Process Improvement“(„Намаляване на потреблението на енергия чрез подобряване на процеса на машинна обработка“), 3-та конференция на CIRP, 2012 г., достъпна на адрес: http://isiarticles.com/bundles/Article/pre/pdf/17172.pdf

11

(12)  Inventory of Carbon and Energy (IEC) (Опис на въглеродните емисии и енергията), достъпен на адрес: http://www.circularecology.com/embodied-energy-and-carbon-footprint-database.html

12

(13)  Тези емисии са като цяло положителни. Те могат да бъдат отрицателни в случай на устойчиво отглеждани материали с биологичен произход (напр. дървесина).

13

(14)  Пълният списък на базите данни, предоставящи данни за емисиите на парникови газове за различните материали и процеси, е достъпен на адрес: http://www.ghgprotocol.org/life-cycle-databases

14

---

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/65 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/65

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Насърчаване на къси и алтернативни вериги за предлагане на храни в ЕС: ролята на агроекологията“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 353/11)

Докладчик: Geneviève SAVIGNY

| Решение на Пленарната асамблея | 24.1.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32 от Правилника за дейността
  Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 28.6.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 135/7/21 |

Решение на Пленарната асамблея

24.1.2019 г.

Правно основание

член 32 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

28.6.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

17.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

135/7/21

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | В настоящото становище ЕИСК подчертава, че късите вериги на доставки и агроекологията са нови перспективи за европейските селскостопански производители. Въпреки че бяха в противоречие с глобализацията на продоволствените системи, в продължение на повече от 50 години тези новаторски подходи се структурират, проучват се в рамките на много национални и европейски научноизследователски програми, получават подкрепа за развитието си от публични и частни фондове и привличат все повече нови селскостопански производители. Така бяха демонстрирани капацитетът на агроекологията и късите вериги и способността им да дават адекватен отговор на предизвикателствата, свързани с храните. Те биха могли да бъдат основен стълб на политиката за устойчиви продоволствени системи и постигането на целите за устойчиво развитие през следващите 10 години (2030 г.). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | В цяла Европа се разработват иновативни системи, сближаващи потребители и производители, като например поддържаната от общността селскостопанска дейност (community supported agriculture — CSA) и други форми на доставка на „кошници с продукти“. Много от тези производители се занимават с биологично земеделие или други методи, щадящи околната среда, които не притежават маркировка. Често местните и регионалните власти участват, като въвеждат системи за управление на храните на местно равнище, които обединяват различните участници и създават преференциални условия, по-специално за използването на местни продукти в заведенията за обществено хранене. Продажбите чрез къси вериги представляват реална възможност за малките структури да увеличат добавената стойност и рентабилността на стопанствата. Това връщане на дейността по места- създава заетост и динамично развитие на местно равнище, със силен ангажимент от страна на участващите селскостопански производители. За потребителите това е източник на пресни и висококачествени продукти, свързан с богата традиция и контакти между хората, и представлява начин да се прояви интерес и да се добият знания за храненето и качеството на продуктите. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Този метод на производство и разпределение не е подходящ за всички стопанства по причини, свързани с вида на производството, географското местоположение или липсата на градско население, което да може, например, да изконсумира цялото вино или зехтин от дадена зона със силно земеделско производство. Наред с това той не замества необходимостта от хранителни продукти, които не са местно производство. В по-дългите вериги европейските схеми за маркировка за качество (защитено географско указание, защитено наименование за произход, храна с традиционно специфичен характер) са белег за идентичност и висока стойност, който улеснява избора на потребителите. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | В този контекст ЕИСК отбелязва появата на агроекологията като нова хранителна и селскостопанска парадигма. Бидейки наука, технология и социално движение, агроекологията разглежда продоволствената система като едно цяло и има за цел да приближи производителя до неговата среда, като запази или дори възстанови сложността и богатството на социалната агроекологична система. Насърчавана от ФАО и предмет на многобройни изследвания и конференции, агроекологията се развива силно в Европа, включително на институционално равнище, в рамките на националните програми за развитие на селското стопанство. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че агроекологията е перспективата, към която трябва да се стреми европейското селско стопанство, чието развитие зависи изначално от опазването на природните ресурси. По примера на успешните модели като биологичното земеделие (с изключение на някои отрицателни тенденции на „индустриалното“биологично производство), пермакултурата и други традиционни селскостопански системи, е необходимо да бъдат насърчавани и оценявани ангажиментите в прехода към намаляване на влаганите ресурси, съживяване на почвата, въвеждане на разнообразни култури и опазване на биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК изразява желание акроекологичният проект да се разпространи и развие на равнището на ЕС и се опира на структуриран план за действие с помощта на различни лостове на местно, регионално и европейско равнище. Рамката за това може да бъде осигурена от всеобхватна продоволствена политика, популяризирана от ЕИСК. Сред важните мерки са:






  — | осигуряване на достъпно финансирането за набавяне на необходимото индивидуално или колективно оборудване (2-ри стълб на ОСП); |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

осигуряване на достъпно финансирането за набавяне на необходимото индивидуално или колективно оборудване (2-ри стълб на ОСП);

| — | прилагане на законодателството в областта на храните по начин, който да е приспособен към дребните производители и гъвкав по отношение на дребномащабните производства, както и по отношение на изискванията за етикетиране и др.; |
| --- | --- |

—

прилагане на законодателството в областта на храните по начин, който да е приспособен към дребните производители и гъвкав по отношение на дребномащабните производства, както и по отношение на изискванията за етикетиране и др.;

| — | създаване или подобряване на подходящи образователни и консултантски услуги за обработката, пряката продажба и агроекологията; |
| --- | --- |

—

създаване или подобряване на подходящи образователни и консултантски услуги за обработката, пряката продажба и агроекологията;

| — | насърчаване на мрежи за обмен между селскостопанските производители; |
| --- | --- |

—

насърчаване на мрежи за обмен между селскостопанските производители;

| — | насочване на научните изследвания към агроекологията и нуждите на производителите, работещи в къси вериги; |
| --- | --- |

—

насочване на научните изследвания към агроекологията и нуждите на производителите, работещи в къси вериги;

| — | на териториално равнище трябва да бъдат въведени подходящи правила за конкуренция, за да се улесни снабдяването на заведенията за обществено хранене чрез къси местни вериги. |
| --- | --- |

—

на териториално равнище трябва да бъдат въведени подходящи правила за конкуренция, за да се улесни снабдяването на заведенията за обществено хранене чрез къси местни вериги.

2.   Въведение

| 2.1. | В две становища на ЕИСК (1) се подчертава необходимостта от разработване на всеобхватна продоволствена политика на ЕС, основана на няколко стълба, включително разработването на по-къси вериги на доставка на храни. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | На местно и регионално равнище се осъществяват все повече инициативи за подкрепа на алтернативни продоволствени системи и на къси вериги за доставка на храни. Всеобхватната продоволствена политика би трябвало да се основава на общо управление на всички равнища — местно, регионално, национално и европейско — което да стимулира и развива. Такъв подход би дал възможност за създаването на рамка, благоприятстваща развитието на такива инициативи, независимо от мащаба им, и е необходим за постигането на целите за устойчиво развитие в Европа. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В този контекст агроекологията се явява като нова парадигма в селското стопанство и хранителната промишленост, която съпътства развитието на тези нови практики за доставка и производство на храни. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Целта на настоящото становище е да се разгледа сближаването на производителите и потребителите при по-късите вериги и развитието на агроекологията, за да се определят условията и инструментите, които дават възможност за насочване на продоволствената система към постигането на целите за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Разработване на къси вериги

| 3.1. | Европейският съюз използва следното определение в политиките за развитие на селските райони (Регламент (ЕС) No 1305/2013): „верига на доставки, в която участват ограничен брой икономически оператори, поели ангажимент да си сътрудничат и посветени на местното икономическо развитие и близките териториални и социални отношения между производители, преработватели и потребители (2)“ |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Дистрибуцията на храни претърпя дълбоки промени от края на 90-те години на миналия век. Поради по-високата осведоменост за храненето и последователните здравни кризи, свързани с лоши селскостопански и индустриални практики, все повече потребители си изграждат нови критерии за качество, които включват аспекти, свързани със здравето и устойчивото развитие (3). Дерегулацията на селскостопанските пазари, силната нестабилност на цените, често по-ниски от производствените разходи, и ниските доходи на производителите, изправени пред нарастващия стремеж на потребителите към здравословен и качествен хранителен режим, подтикват някои селскостопански производители да променят своите методи на производство и предлагане на пазара. Явлението диверсификация започва да се забелязва по цялата верига — от производството до потреблението. Появяват се нови селскостопански продукти, производителите трябва да поемат инициативата да търсят нови пазари или да изобретяват нови начини за продажба чрез къси вериги, така че инвестирането на човешки ресурси и финансови средства в диверсификация да бъде възнаградено; практиките се насочват към по-голяма устойчивост, тласкани от сближаването между производителите и потребителите. През 2015 г. службата на ЕП за парламентарни изследвания (EPRS) изтъкна, че 15 % от селскостопанските производители са продали половината от своето производство чрез къси вериги, а в проучване на Евробарометър от 2016 г. беше отбелязано, че четирима от всеки петима европейски граждани считат, че „засилването на ролята на селскостопанските производители във веригата за доставки на храни“е важно. Късите вериги набират скорост в Европа, но неравномерно в различните държави. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Следователно има много различни форми на преки продажби. Извън традиционните форми в стопанствата или извън тях, възникват различни инициативи. Един от най-динамичните сектори на иновациите през последните двадесет години е секторът на местните партньорства на солидарност, свързващи потребители и производители за доставка на „кошници с продукти“(съдържащи главно продукти на биологичното производство) на договорна основа, които са обединени и развити от международната организация Urgenci. В много страни са въведени и колективни мерки за стимулиране на сектора чрез организиране на панаири или местни прояви като мрежата „Campagna amica“в Италия. Приносът на кооперативния сектор е много важен. Това е сектор, който привлича млади хора и отскоро занимаващи се с тази дейност стопани, които в много от случаите проявяват голям ентусиазъм. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | В горепосоченото становище (4) се подчертава „много положителното“въздействие на късите вериги за доставки на храни, по-специално от гледна точка на свежестта, органолептичните и хранителните качества на продуктите. След изграждането на глобализирана продоволствена система през последните над тридесет години изглежда вече се признава и споделя мнението, че връзките между производителите, потребителите и локализираните системи оказват множество полезни въздействия. Късите вериги на доставки повишават добавената стойност и рентабилността на малките стопанства, като позволяват продажбата на определени продукти, които предават някакво послание на потребителите, предразполагайки ги да платят повече, внасят оживление и създават социална връзка в селските райони. Подобряването на качеството на производството и на веригите за продажба на храни повишава чувствителността на потребителите относно стойността на храната и разхищението и съответно допринася за намаляване на въздействието на храните върху изменението на климата. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Този метод на предлагане на пазара създава положителни външни ефекти за цялата общност (създаване на работни места, неподлежащи на преместване, поддържане на добавената стойност на територията, туристическа привлекателност и привлекателност за живеене на дадено място). Тези външни ефекти трябва да бъдат взети предвид при подпомагането на развитието на късите вериги и динамиката на регионите. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Инициативите за къси вериги се умножават и се основават на социални, организационни и териториални иновации, които са в процес на структуриране. В много проучвания териториалното измерение и колективната идентичност се изтъкват като ключови фактори за устойчивостта и трайността на общностите. Следователно предизвикателството се състои в това да се осигурят средства за създаване на териториални продоволствени системи, основани на местното управление и представителни за самите участници (5). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Интернет се оказва нова област на проучване и иновации за късите вериги на доставки. От десетилетие насам той намери място и в късите вериги на доставка на храни. Тъй като предлага по-широк пазар от традиционния пазар на производителите, той спомага и за подобряването и рационализирането на търговията. През последните пет години се появиха множество платформи за онлайн поръчки. Тези „хранителни центрове“дават възможност за пряка връзка между производителите и потребителите, особено за продукти, които съществуват само на дадено място. Те могат да позволят не само на производителите, но и на потребителите, да се обединят, за да извършват групово покупки/продажби, улеснявайки по този начин логистиката в късата верига за доставка на храни. Други приложения на цифровизацията се използват за производството и преработката на продуктите. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Агроекологията — нов подход към селското стопанство

| 4.1. | На втория международен симпозиум по въпросите на агроекологията, организиран в Рим през 2018 г., ФАО предложи следното определение: „Агроекологията се изразява в прилагането на екологични концепции и принципи така, че да се оптимизират взаимодействията между растенията, животните, хората и околната среда, без да се забравят социалните аспекти, които трябва да бъдат взети под внимание, за да може продоволствената система да бъде устойчива и справедлива. Чрез създаването на синергии агроекологията може не само да допринесе за производството на храни, продоволствената сигурност и изхранването, но и да даде възможност за възстановяване на екосистемните услуги и биологичното разнообразие, които са от съществено значение за устойчивото селско стопанство“ (6). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Агроекологията се е изградила в три основни измерения. Първото е агроекологията, която се появи в началото на 20-те години на миналия век като съвкупност от научни дисциплини (физика, химия, екология, устройство на територията), разглеждащи селското стопанство като сложни системи от взаимодействия в рамките на аграрните екосистеми. Второто измерение е агроекологията като набор от устойчиви селскостопански практики, които оптимизират и стабилизират реколтите. И накрая, третото измерение на агроекологията е съществуването ѝ като социално движение в търсене на продоволствена независимост и нови многофункционални роли за селското стопанство (7). Агроекологията се разви и в посока по-добро отчитане на свързаните с храните въпроси, както показват документи като Redesigning the food system („Повторно проектиране на продоволствената система“) (Hill, 1985 г.) и „Агроекология — екологията на устойчивите продоволствени системи“, референтно произведение на Steve Gliessman. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Агроекологията се основава на общ набор от десет принципа, определени и установени от ФАО, които „имат за цел да помогнат на страните да преобразуват своите продоволствени и селскостопански системи, масово да разпространят устойчивото селско стопанство, както и да постигнат целта за пълно изкореняване на глада и много други цели за устойчиво развитие:






  — | многообразие, синергии, ефективност, устойчивост, рециклиране, съвместно създаване и споделяне на знания (описание на общите характеристики на агроекологичните системи, основните практики и новаторските подходи); |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

многообразие, синергии, ефективност, устойчивост, рециклиране, съвместно създаване и споделяне на знания (описание на общите характеристики на агроекологичните системи, основните практики и новаторските подходи);

| — | човешки и социални ценности, култура и хранителни традиции (контекстуални характеристики); |
| --- | --- |

—

човешки и социални ценности, култура и хранителни традиции (контекстуални характеристики);

| — | кръгова и солидарна икономика, отговорно управление (благоприятен контекст). |
| --- | --- |

—

кръгова и солидарна икономика, отговорно управление (благоприятен контекст).

Десетте елемента на агроекологията са свързани и взаимозависими“ (8).

| 4.4. | Въз основа на тези десет принципа множество видове селско стопанство могат да претендират, че спадат към сферата на агроекологията: биологичното земеделие, което използва същите принципи в стандартизирана рамка (правната уредба на Съюза относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти (9)), биодинамичното земеделие, интегрираното земеделие, агролесовъдството, което съчетава земеделски и горски култури, както и пермакултурата, имат обща основа, която представлява сложен и системен подход на селското стопанство — от производството до потреблението на храни. Трябва да се подчертае централната роля, която качеството и жизнените функции на почвите играят за тези форми на селско стопанство.
  Агроекологията представлява промяна на парадигмата на селското стопанство с цел борба с изменението на климата, възстановяване на живите екосистеми и опазване на водите, почвите и всички ресурси, от които зависи селскостопанското производство. Целесъобразно е да се насърчават всички ангажименти на селскостопанските производители, имащи за цел да преосмислят практиките и връзките с екосистемата, за да се намалят отрицателните външни фактори и да се увеличат положителните. По-ограниченото използване на химически продукти, въвеждането на по-голямо разнообразие в ротациите, консервационното селско стопанство и опазването на биологичното разнообразие са етапи, които трябва да бъдат насърчавани по пътя към агроекологичния преход на всички стопанства в Европа. |
| --- | --- |

4.4.

Агроекологията представлява промяна на парадигмата на селското стопанство с цел борба с изменението на климата, възстановяване на живите екосистеми и опазване на водите, почвите и всички ресурси, от които зависи селскостопанското производство. Целесъобразно е да се насърчават всички ангажименти на селскостопанските производители, имащи за цел да преосмислят практиките и връзките с екосистемата, за да се намалят отрицателните външни фактори и да се увеличат положителните. По-ограниченото използване на химически продукти, въвеждането на по-голямо разнообразие в ротациите, консервационното селско стопанство и опазването на биологичното разнообразие са етапи, които трябва да бъдат насърчавани по пътя към агроекологичния преход на всички стопанства в Европа.

| 4.5. | Социалното движение, възникнало през 70-те и 80-те години на 20 в. в Латинска Америка от организации като Via Campesina, постави начало на експоненциалното международно развитие на този подход на продоволствената система в трите ѝ измерения (научно, техническо и социално). Европа също участва в този процес. ФАО организира първи симпозиум в Рим през септември 2014 г. на тема „Агроекологията за продоволствената сигурност и храненето“, последван от няколко регионални семинара, сред които този за Европа, проведен в Будапеща през ноември 2016 г., и препоръча да продължи развитието на агроекологията с оглед на постигането на целите за устойчиво развитие и на Парижкото споразумение. Следващата проява ще бъде организирана в Европа в края на 2019 г. В европейската програма за научни изследвания „Хоризонт 2020“бяха включени много теми, свързани с агроекологията, биологичното земеделие и късите вериги на доставки, а Европейското партньорство за иновации за селскостопанска производителност и устойчивост, което също проучи тези теми с оглед на развитието на селското стопанство, организира през юни 2019 г. следващата Среща на високо равнище за агроиновации на тема „Агроекология“във Франция. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Агроекологията се институционализира постепенно, особено във Франция (10). С вписването ѝ във френския Кодекс за селското стопанство и с предоставянето на правни и финансови инструменти Франция превърна агроекологията в стълб на своето селскостопанско развитие (11). Финансовите средства и ориентацията на множество специфични френски програми създадоха и подпомогнаха динамиката на много колективни проекти на селскостопански производители, насочвайки развитието на селското стопанство и производството към по-голяма устойчивост (12). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Сред успехите на агроекологията, изтъкнати в академичните трудове и популяризирани от организациите за развитие, може да се посочат:






  — | за селскостопанските производители: повишаване на плодородието на почвата, намаляване на производствените разходи, увеличаване на самостоятелността при вземане на решения, развиване на устойчивост на селскостопанските системи към климатичните рискове и подобряване на работата; |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

—

за селскостопанските производители: повишаване на плодородието на почвата, намаляване на производствените разходи, увеличаване на самостоятелността при вземане на решения, развиване на устойчивост на селскостопанските системи към климатичните рискове и подобряване на работата;

| — | за потребителите: здравословните и хранителните качества на храната и водата, опазването на биологичното разнообразие и ландшафта, както и гаранциите по отношение на селскостопанските практики (животновъдство или растениевъдство) (13). |
| --- | --- |

—

за потребителите: здравословните и хранителните качества на храната и водата, опазването на биологичното разнообразие и ландшафта, както и гаранциите по отношение на селскостопанските практики (животновъдство или растениевъдство) (13).

| 4.6.2. | Тези резултати се подсилват от колективното измерение на агроекологичните проекти, от участието на селскостопанските производители като движеща сила на предложенията и иновациите в контекста на тяхната дейност, от желанието да се работи по-добре и от необходимостта да се намалят производствените разходи. Интернет платформите (14) дават възможност да се оползотворят извършените технически и научни проучвания и свидетелствата на селскостопанските производители, които са осъществили този преход, без да се пренебрегва въздействието на обучението и на колективните трудови договори. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Обучението на бъдещите селскостопански производители в държавните земеделски училища има задачата „да допринася за развитието на агроекологията“. Образователното съдържание по тази тема се увеличава (15), а учениците са по-склонни да създават благоприятни условия за прехода и агроекологичното производство в бъдещия си професионален живот (16). Френската програма за агроекологичен преход предвижда подобряване на храненето на учениците чрез въвеждането на готвени местни продукти в училищните столове на средните земеделски училища, което повишава осведомеността на учениците по въпроса за храните. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | За да подпомогне прехода на териториално равнище, френското правителство е създало териториалните хранителни проекти (PAT- съкращение от фр. език, бел. прев.), в рамките на които свободно създадени колективи разработват мерките, необходими за подобряване на местната продоволствена система. Изглежда, че въпреки недостатъчните средства, програмите събуждат интерес и резултатите са окуражаващи. |
| --- | --- |

4.6.4.

4.7.   
  Късите вериги и агроекологията — свързани преходи

| 4.7.1. | Агроекологията се характеризира именно с разнообразието на допълняемостта на продуктите на равнището на земеделските стопанства. Независимо дали става въпрос за продукти на животновъдството или за агроекологични култури, е важно да се създават нови пазари, които да се превръщат в постоянни. Затова късите вериги на предлагането на храни изглеждат адекватен отговор на това предизвикателство, свързано с прехода. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | И накрая е важно да се подчертае, че съчетанието от агроекология и къси вериги на европейско, национално и местно равнище днес води до появата на териториално управление на храните с нови механизми за участие на заинтересованите страни. Такива процеси на възстановяване на връзката между градовете и разположените в близост зони за производство на храни вече са в ход на много места: Милано в Италия, Монпелие във Франция, Гент, Брюксел и Лиеж в Белгия или Торонто в Канада. |
| --- | --- |

4.7.2.

5.   Разработване на къси агроекологични вериги на доставки за устойчиви продоволствени системи

5.1.   
  Принос за качественото хранене

| 5.1.1. | През 2012 г. в рамките на европейска научноизследователска програма относно късите вериги на доставки и местните продоволствени системи, осъществявана под ръководството на Университета в Ковънтри и с участието на генералните дирекции на Европейската комисия „Земеделие и развитие на селските райони“и „Здравеопазване и безопасност на храните“, беше изтъкнато, че аспектите, свързани с качеството, проследимостта и прозрачността, трябва да заемат централно място в акта на покупко-продажба. Ето защо ЕС трябва да предостави на производителите и потребителите необходимите средства за изгражданe и стабилизиране тези три елемента, независимо от формата на късата верига. Установено е, че повечето продукти, продавани в къси вериги, произхождат от биологичното земеделие или от несертифицирани методи без употреба на синтетични продукти, в зависимост от държавата. Това изглежда е от ключово значение за обединяването на агроекологията и късите вериги на доставки. Действително принципите и рамката на агроекологията могат да създадат достатъчно значима и стабилна рамка на доверие, без непременно да бъдат част от система на земеделие, притежаваща маркировка, така че потребителите да могат отново да намерят „качеството, проследимостта и прозрачността“, необходими за развитието и устойчивостта на късите вериги. Редовните посещения на потребители и други производители в стопанствата изглежда са ефективен метод за „гаранция чрез участие“с цел подобряване на прозрачността, разработване на съобразени с контекста показатели и мониторинг на агроекологичните практики (17). |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | На индивидуално равнище последните проучвания показват, че късите вериги на доставки значително подобряват здравето на хората. От една страна, хората обръщат по-голямо внимание на това, което консумират, и на начина на производство. От друга страна, тези вериги са много важни места за придобиване на социално познание, включително по отношение на здравословните хранителни навици. |
| --- | --- |

5.1.2.

5.2.   
  Достъпност и продоволствена сигурност

| 5.2.1. | Понастоящем множество европейски научноизследователски проекти изтъкват (18) (19), че късите вериги се характеризират с тенденцията да се структурират и организират, за да могат да преминат от пазарна ниша към реални навици на консумация на храна. Възможност за това даде именно свързването в мрежа на много участници на равнище ЕС чрез проекти, подкрепяни от различни програми на ЕС за финансиране. Този възход обаче е все още ограничен поради трудностите, свързани с достъпа на някои продукти до най-скромните домакинства. Би било полезно да се продължи работата на ЕИСК по разгледания в предходни становища въпрос какви лостове за действие са подходящи, за да се направят достъпни тези храни. Множество изследователски проекти по темата са на краен етап на планиране във Франция (RMT Alimentation (20), Projet Casdar ACCESSIBLE (21) или териториалните хранителни проекти (22)). |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Измежду наличните инструменти средствата за научни изследвания и иновации, предоставяни от PEI-Agri и ГД „Научни изследвания и иновации“по линия на бъдещата програма „Хоризонт Европа“, могат да бъдат посветени на агроекологията и късите вериги. В рамките на бъдещата ОСП схемите за екологизиране (ECO-schemes) следва да се мобилизират, за да се благоприятстват постепенното възприемане на агроекологични методи от страна на селскостопанските производители и развитието на системите в посока къси вериги. Същото важи и за мерките по втория стълб, като например мерките в областта на агроекологията и климата, субсидиите за необходимите за изпълнението им инвестиции, както и инструментите за преработка и предлагане на пазара. Трябва да се разработят подходящи средства за обучение и консултации и да се осигури популяризиране на местно равнище благодарение на програмите LEADER. Подкрепата, оказвана на териториални инициативи, също може да бъде финансирана със средства, предназначени за сближаване. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Следва да бъдат разработени подходящи правила, които да позволят участието на късите вериги в обществени поръчки, което понастоящем е ограничено от правилата за конкуренцията. Необходимо е също така да се предвидят подходящи правила за късите вериги. Регламент (ЕО) No 852/2004 относно хигиената на храните (23) предлага възможности за гъвкавост при прилагането на метода за анализ на опасностите и контрол в критични точки (HACCP) за производителите на малки количества. Тези възможности трябва да се използват във всички държави — членки на ЕС. Същото се отнася и за правилата за етикетиране на продуктите. Етикетирането за произход (например в ресторантите или в заведенията за обществено хранене) на преработените храни може да играе подпомагаща роля: ако произходът на даден хранителен продукт е ясно посочен, има по-голяма вероятност потребителят да избере продукта или ястието, произведени в близост, дори ако трябва да плати малко по-висока цена. 4G покритието (телефония и интернет) в селските райони е важно за улесняването на достъпа и контакта с потребителите благодарение на развитието на цифровизацията. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Често се изразява безпокойство и се поставя под въпрос способността на агроекологията и близките вериги да изхранват света и 10-те милиарда души, които се очаква да достигне населението през 2050 г. Заключенията от работата на много научноизследователски организации са ясни: в международен мащаб развитието на агроекологията и мобилизирането на ресурси в селското стопанство и извън него са необходими и възможни предвид икономическите, екологичните и социалните изисквания. В Европа последните изследвания на Института за устойчиво развитие и международни отношения (IDDRI) показват, че е възможно до 2050 г. цялото европейско население да се изхранва чрез постепенно агроекологично преобразуване, включващо животновъдството, растениевъдството и отглеждането на дървета с цел постигане на нулеви въглеродни емисии. |
| --- | --- |

5.2.4.

5.3.   
  Пътят към агроекологията

| 5.3.1. | Разгръщането на агроекологичния проект на равнището на ЕС трябва да се основава на структуриран план за действие, като се използват различни лостове за различни направления на публичните и частните дейности, обхващащи широк кръг от теми: обучение, развитие на селското стопанство, пренасочване на помощите, адаптиране на законодателството, териториализация на секторите, генетичен подбор, отвъдморски региони и международни действия (24). Поради това би било целесъобразно ЕС да разработи възможности за подкрепа, за да могат агроекологията и късите вериги да се развиват съвместно и да се съгласуват, за да се гарантира тяхната обща устойчивост. Важно е този лост да бъде достатъчно амбициозен, за да даде възможност на голям брой селскостопански предприятия да се ангажират дългосрочно с такъв преход. Срокът за изпълнение е важен, тъй като ще осигури нужното време на участниците да се ангажират, но също така ще даде възможност на тези, които поемат този ангажимент, да гарантират цялостния преход на системата, което е сложна за изпълнение задача. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Всеобхватната продоволствена политика — за каквато ЕИСК се застъпва от много години — ръководена от Европейски хранителен съвет (на който ЕИСК би могъл да бъде аниматор) и координирана на равнището на съответните генерални дирекции от един от заместник-председателите на Европейската комисия, би могла да осигури рамката за дадена програма. Предложението за обща продоволствена политика е представено на равнище ЕС чрез IPES-Food (25). |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Работата на ФАО може да послужи като източник на вдъхновение за развитието на агроекологията на европейско равнище. Във връзка с това изключително полезни са препоръките на „регионалния симпозиум за устойчиви земеделски и продоволствени системи в Европа и Централна Азия“. В приетото през 2016 г. от Комитета по световната продоволствена сигурност ръководство на тема „Установяване на връзки между дребните селскостопански производители и пазарите“се препоръчва държавите да подкрепят териториалните (местни, регионални, национални) пазари с оглед на постигането на целите за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

5.3.3.

Брюксел, 17 юли 2019 година.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „По-устойчиви продоволствени системи“(ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр. 64) и становище на ЕИСК относно „Приносът на гражданското общество за разработването на всеобхватна продоволствена политика в ЕС“(ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 18).

1

По-устойчиви продоволствени системи

Приносът на гражданското общество за разработването на всеобхватна продоволствена политика в ЕС

(2)  Регламент (ЕС) No 1305/2013.

2

(3)  Codron, J. — M., Sirieix, L., Reardon, T., Social and Environmental Attributes of Food Products: Signaling and Consumer Perception, With European Illustrations („Социалните и екологични характеристики на хранителните продукти: сигнали и възприемане от страна на потребителите, с примери от Европа“), Agriculture and Human Values, том 23, брой 3, 2006 г., стр. 283-297.

3

Agriculture and Human Values

(4)  Вж. бележка под линия No 1.

4

(5)  Velly, R., „Динамика на алтернативните продоволствени системи“, Селскостопански и продоволствени системи, издателство Quae, 2017 г., стр. 149—158.

5

Селскостопански и продоволствени системи

(6)  http://www.fao.org/about/meetings/second-international-agroecology-symposium/en//

6

(7)  https://pubs.iied.org/14629IIED/?c=foodag

7

(8)  (http://www.fao.org/3/i9037fr/I9037en.pdf)

8

(9)  Регламент (ЕО) No 834/2007 на Съвета от 28 юни 2007 година относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕИО) No 2092/91.

9

(10)  Изследвания на S. Bellon.

10

(11)  Член 1, изменен със Закона за бъдещето на селскостопанското стопанство, гласуван на 13 октомври 2014 г., Code rural et de la pêche maritime (Кодекс за селското стопанство и морския риболов).

11

Code rural et de la pêche maritime

(12)  ЕПИ Agroecology Europe: http://www.agroecology-europe.org/

12

(13)  Claveirol, C., La transition agroécologique: défis et enjeux („Агроекологичният преход: предизвикателства и залози“, Становищата на ЕИСК, 2016 г.

13

Становищата на ЕИСК

(14)  https://rd-agri.fr/

14

(15)  https://pollen.chlorofil.fr/?s=agroecologie

15

(16)  http://www.bergerie-nationale.educagri.fr/fileadmin/webmestre-fichiers/formation/articles_presse/Plan_EPA1-bilan-Fevrier_2019.pdf

16

(17)  http://www.cocreate.brussels/-CosyFood-

17

(18)  https://ec.europa.eu/eip/agriculture/sites/agri-eip/files/eip-agri_brochure_short_food_supply_chains_2019_en_web.pdf

18

(19)  http://www.shortfoodchain.eu/news/

19

(20)  www.rmt-alimentation-locale.org/

20

(21)  http://www.civam.org/images/M%C3%A9lanie/AcceCible/PRESENTATION-Accessible.pdf.

21

(22)  http://rnpat.fr/les-projets-alimentaires-territoriaux-pat/

22

(23)  Регламент (ЕО) No 852/2004.

23

(24)  Claveirol, C., La transition agroécologique: défis et enjeux („Агроекологичният преход: Предизвикателства и залози“), Становищата на ЕИСК, 2016 г.

24

Становищата на ЕИСК

(25)  IPES-Food, Towards a Common Food Policy for the European Union („Към обща продоволствена политика в ЕС“), Брюксел, IPES Food, 2017 г..

25

Towards a Common Food Policy for the European Union („Към обща продоволствена политика в ЕС“)

---

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/72 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/72

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Професията на земеделския стопанин и предизвикателството на рентабилността“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 353/12)

Докладчик: Arnold PUECH D’ALISSAC

| Решение на пленарната асамблея | 20.2.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 28.6.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 18.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 188/0/5 |

Решение на пленарната асамблея

20.2.2019 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

28.6.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

18.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

188/0/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Рентабилността и икономическата жизнеспособност на земеделската дейност са сериозен проблем в ЕС, като доходът на земеделския стопанин възлиза на средно 46,5 % от доходите в други икономически сектори. Въпреки ниската рентабилност селскостопанският сектор на ЕС играе ключова роля, тъй като е икономически двигател за селските райони и произвежда качествени храни, които отговарят на най-високите световни стандарти. Постигането на устойчивост в областта на околната среда е невъзможно, без да се отчитат също толкова важните икономически, търговски, екологични и социални аспекти на земеделската дейност. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Селскостопанският сектор на ЕС предоставя на потребителите продоволствена сигурност предвид нарастващия натиск, свързан с изменението на климата и обществените изисквания по отношение на екологичната устойчивост. Освен това европейският селскостопански сектор активно допринася за поддържането на конкурентоспособността и динамичността на ЕС на международните пазари, както и спомага за осигуряване на търговски излишък за ЕС. Селскостопанският сектор на ЕС също така е и един от най-големите източници на заетост, като в него работят над 40 милиона души от целия ЕС. В тези райони земеделието често е единственият икономически сектор, който генерира растеж и създава работни места. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | В ЕС е необходима справедлива, прозрачна, добре функционираща и основана на равнопоставеност верига за доставки на храни, която да е от полза за земеделските производители и за всички заинтересовани лица, включително преработвателите, разпространителите на дребно и най-вече потребителите. На национално равнище следва да се обмисли подход за договаряне против обичайните пазарни асиметрии, посредством въвеждане на вериги за създаване на стойност, целящи осигуряване на месечен доход в размер на две минимални работни заплати за земеделските стопани. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Селскостопанският сектор на ЕС осигурява положителни публични услуги и външни фактори, които не се отчитат от пазара. Гарантирането на продоволствената сигурност при спазване на най-високите стандарти на производство е цел, която е постигната. Въпреки това възникват нови предизвикателства като изменението на климата, ясно изразената нестабилност на цените, нелоялната конкуренция от производствени системи с по-ниски стандарти, нелоялните търговски практики, обезлюдяването на селските райони, както и застаряването на населението, занимаващо се със селско стопанство, които поставят земеделските стопани от ЕС в трудно положение на международния пазар. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Новите технологии, както и приобщаващите научноизследователски и иновационни дейности са част от решението за поддържане на конкурентоспособността на селскостопанския сектор в ЕС, даващи възможност на земеделските стопани в ЕС да разрешат директно и ефективно с въпроса за устойчивостта. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Необходими са учене и развиване на уменията през целия живот, за да може земеделските стопани в ЕС да разполагат с подходящите инструменти за по-оптимално използване на новия технологичен потенциал, както и на иновативни решения за своите земеделски стопанства. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Земеделските стопани от ЕС предприеха определени действия, за да увеличат приноса си към борбата с изменението на климата, тъй като все повече отчитат ефекта от това изменение, изразяващо се в изменящи се периоди на събиране на реколтата, ранни или късни слани, пожари, наводнения и засушаване. Освен това мерките в областта на опазването на околната среда не следва да застрашават безопасността на храните и трябва да са съобразени с това, че земеделските стопани се нуждаят от справедливо възнаграждение за допълнителната работа, която често се изисква във връзка с мерките за устойчивост и смекчаване на последиците от изменението на климата. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Един силен ЕС има за цел да постигне не само целите на Договора от Лисабон, но и глобалните цели, като например Парижкото споразумение относно изменението на климата и целите на ООН за устойчиво развитие. Тези амбициозни ангажименти трябва да бъдат подкрепени от стабилен бюджет и ефективни политики, гарантиращи бъдещето, развитието и благоденствието на селското стопанство и на селските райони. Европейските земеделски стопани и земеделски кооперации се нуждаят от стабилен бюджет на ОСП за следващия период. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Въведение

| 2.1. | ЕИСК изготвя настоящото становище, за да подчертае важната роля на европейските земеделски стопани и техния принос към икономиката на ЕС, като те допринасят за глобалната продоволствена сигурност и за поддържането на жизнеността на селските райони. Често този принос не се заплаща подобаващо, което възпира новото поколение от това да поема семейните стопанства и намалява привлекателността на сектора за новонавлизащите в него. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Ролята на земеделските стопани в ЕС

3.1.   
  Принос за продоволствената сигурност, за осигуряването на здравословни и питателни храни и за общата икономика на ЕС

| 3.1.1. | В условия на увеличаваща се необходимост от храни и биомаса, земеделските стопани в ЕС и техните кооперации и стопанства са поели ангажимент за производство, преработка и продажба на безопасни и висококачествени храни за европейските граждани и за потребителите в световен мащаб. Те предоставят на потребителите продоволствена сигурност предвид нарастващия натиск, свързан с изменението на климата и обществените изисквания по отношение на екологичната устойчивост. Освен това европейският селскостопански сектор активно допринася за поддържането на конкурентоспособността и динамичността на ЕС на международните пазари. Според Евростат (1) през 2017 г. на сектора на селското стопанство се пада 1,2 % от БВП на ЕС, както и (брутна) добавена стойност в размер на 188,5 милиарда евро, което активно допринася за търговския излишък на ЕС и се изразява в 137 милиарда евро под формата на селскостопански износ за същия период. |
| --- | --- |

3.1.1.

3.2.   
  Заетост в селските и по-необлагодетелстваните райони

| 3.2.1. | Веригата на селскостопанските хранителни продукти в ЕС е един от най-големите икономически сектори на ЕС, поддържащ и генериращ растеж и работни места, в който са заети около 40 милиона души. В стопанства и земеделски кооперации са пряко заети и работят около 10 милиона души. В някои области и региони селското стопанство е единствения източник на заетост. |
| --- | --- |

3.2.1.

3.3.   
  Земеделските стопани като защитници на традиционните ландшафти и лица, стопанисващи земи

| 3.3.1. | Земеделските стопани в ЕС, земеделските стопанства и техните кооперации управляват около 173 милиона хектара, което представлява около 39 % от общата площ на ЕС. Земеделските стопани и членовете на техните семейства опазват ландшафта в селските райони и биологичното разнообразие, като осигуряват множество ползи за обществото: с усърдната си работа в областта на управлението на земи и ландшафти те активно допринасят за смекчаване на ефекта от големи бедствия в случай на екстремни климатични условия. Много селски стопани са и собственици на гори и допринасят значително за устойчивото управление на горите. Освен това земеделските стопани спомагат за поддържането и възстановяването на традиционния ландшафт на селските райони в ЕС, с което осигуряват опазването на културното наследство, а също и положителни взаимодействия с туристическия сектор на ЕС. Положените до момента усилия в областта на селското стопанство обаче не изключват необходимостта от много повече усилия и предприемане на мерки за постигане на европейските и глобалните цели в областта на биологичното разнообразие, включително в областта на защитата на пчелите, насекомите и птиците. Това отчасти противоречи на изискванията за рентабилност и следователно ЕС трябва да компенсира по-големия принос на селското стопанство към опазването на околната среда посредством заделяне на допълнителни средства за ОСП. |
| --- | --- |

3.3.1.

4.   Промени в професията на земеделските стопани

4.1.   
  Нарастващи обществени изисквания в областта на здравословното хранене, произхода и качеството на храните, въздействието върху околната среда и хуманното отношение към животните

| 4.1.1. | Потребителите разполагат с голямо количество информация относно ежедневно консумираните от тях продукти. Освен това те обръщат все по-голямо внимание на произхода и качеството на храните, както и на въздействието им върху околната среда. Други значими двигатели на потребителския избор са спазването на практиките за хуманно отношение към животните, както и разстоянието от мястото, където са произведени храните, включително скъсяването на веригите за доставки на храни. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | За да посрещнат очакванията на потребителите, земеделските стопани в ЕС започнаха да въвеждат мерки за още по-хуманно отношение към животните и намаляване на евентуалното отрицателно въздействие на земеделските дейности върху околната среда и качеството на почвите, като същевременно произвеждат висококачествени продукти. Земеделските стопани в ЕС, подпомагани от публичните органи и академичната общност, инвестират енергия и ресурси, за да се съобразят с този нов модел на потребление. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   
  Ролята на технологиите и иновациите в селското стопанство

| 4.2.1. | Селскостопанският сектор на ЕС е в челните редици на технологическата и цифровата революция, с множество пробиви в областта на генетиката, автоматизираните превозни средства, роботите, дроновете, сателитните изображения, дистанционното наблюдение, големите масиви от данни и пр. Освен това земеделските стопани винаги са възприемали, развивали и прилагали иновативни земеделски бизнес модели и агрономически практики, включително нови технологии и производствени методи, които увеличават резултатите и правят земеделските практики по-адаптивни към променящите се обстоятелства. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | В този смисъл новите технологии помагат на земеделските стопани в ЕС да гарантират продоволствената сигурност, като същевременно спазват най-високите световни стандарти и удовлетворяват очакванията на потребителите. Така новите технологии дават възможност на земеделските стопани в ЕС да подхождат към въпроса за опазването на околната среда директно и ефективно. Например намаляване на използването на продукти за растителна защита е постижимо при използване на комбинация от технологии, подпомагащи земеделските стопани във всеки аспект от производството. Наред с другото, новите техники в животновъдството имат най-значим принос за намаляване на използването на продукти за растителна защита и за увеличаване на устойчивостта на растенията и животните на въздействието на паразити, гъби и външни патогени. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Ролята на технологиите е свързана не само със самото производство, но и с проследимостта, безопасността на храните, хуманното отношение към животните и действията за смекчаване на въздействието от изменението на климата, които спомагат за поддържането на селскостопанския сектор на ЕС като един от най-развитите и безопасни в света. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Достъпът на земеделските стопани в ЕС до финансиране е от ключово значение за въвеждането на иновативни технологични решения в стопанствата. В тази връзка субсидиарната функция на втория стълб на ОСП трябва да бъде запазена и насърчена в рамките на новата ОСП. Важно е да се разбере, че земеделските стопани в ЕС ще приложат най-новите технологични постижения в своя бизнес само ако имат лесен достъп до кредитиране. |
| --- | --- |

4.2.4.

5.   Предизвикателства

5.1.   
  Изменение на климата

| 5.1.1. | Земеделските стопани в ЕС имат сериозен принос към борбата с изменението на климата, тъй като все повече отчитат ефекта от това изменение, изразяващо се в изменящи се периоди на събиране на реколтата, ранни или късни слани, пожари, наводнения и засушаване. Поради това от ключово значение за дългосрочната жизнеспособност на стопанствата са ефективните мерки за приспособяване към изменението на климата. Същевременно земеделските стопани намаляват емисиите както в рамките на стопанствата, така и от стопанствата посредством устойчиви управленски практики, чрез въвеждане на нови технологии, както и чрез по-ефективно използване на културите, сламата, тора и други остатъчни продукти за производство на енергия от възобновяеми източници, чрез соларни отоплителни системи и осигуряване на електроенергия от вятърни турбини и от други източници. Продуктите от земеделски култури и остатъчните продукти от животновъдната дейност може да бъдат използвани и за производство на биогорива и промишлени материали от възобновяеми източници в рамките на стопанството, при спазване на принципите на кръговата икономика. Това спомага за намаляване на емисиите в други сектори, както и за намаляване на зависимостта на ЕС от доставките на изкопаеми горива. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Важно е да се отбележи, че Парижкото споразумение, както и целите за устойчиво развитие поставят важни цели за селскостопанския сектор на ЕС, които трябва да бъдат постигнати между 2030 и 2050 г. Земеделските стопани в ЕС са готови да преодолеят тези предизвикателства, ако разполагат с подходящите инструменти. Наборът от инструменти трябва да включва позитивна и лесна за следване политическа рамка, нови технологии, стратегии за управление на водите (т.е. съхраняване и напояване), както и стабилен бюджет за ОСП, който да подкрепя допълнителните усилия на земеделските стопани. Лишаването на земеделските стопани от един от гореспоменатите инструменти би могло да застраши продоволствената сигурност и да повлияе отрицателно върху качеството на производството на храни в ЕС. |
| --- | --- |

5.1.2.

5.2.   
  Доходите в селскостопанския сектор

| 5.2.1. | Доходите от селскостопанска дейност (2) в ЕС-28 за годишна работна единица (ГРЕ), изразени като индекс, са с 10,9 % по-високи през 2017 г. в сравнение с 2016 г. Това обаче трябва да се разглежда в светлината на другите икономически сектори, в които средните доходи са значително по-високи. Всъщност в сравнение със средните заплати в икономиката, предприемаческият доход на един земеделски стопанин за семейна работна единица през 2017 г. възлиза на едва 46,5 %. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Тази ситуация оказва дълбоко отражение върху развитието на сектора, що се отнася до общата му привлекателност за външни участници, инвеститори и банкови партньори, като пречи на развитието на синергии с други икономически сектори и засилва проблема с приемствеността между поколенията в селските райони. |
| --- | --- |

5.2.2.

5.3.   
  Нестабилност на цените и възникване на нови пазари

| 5.3.1. | През 2017 г. цените в реално изражение (дефлирани) за повечето от основните продукти бяха по-високи в сравнение с предходната година: средната цена на млякото скочи със 17,1 % спрямо цената през 2017 г., цените на свинете бяха с 8,3 % по-високи, зърнените култури бяха с 3,0 % по-високи, цените на добитъка бяха с 2,2 % по-високи, а цените на домашните птици също бяха по-високи (+ 1,0 %). За разлика от това, през 2017 г. цените в реално изражение на овцете и козите продължиха да спадат (–1,4 %). Тази положителна тенденция за повечето стоки беше част от етапа на разрастване, започнал през 2003 г. През 2008 г. обаче настъпи сериозен спад в цените, което доведе до нестабилност на цените на международния пазар, поставила пред предизвикателство малките и средните земеделски стопани в ЕС, както и лицата, инвестирали неотдавна преди това в селскостопанския сектор. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Поради разнородния си характер селскостопанският сектор на ЕС реагира различно на ценовия шок от 2008 г.: множество малки и средни земеделски стопани бяха принудени да разчитат единствено на директните плащания в рамките на ОСП, за да поддържат дейността си, но това не беше достатъчно за гарантиране на икономическата устойчивост на техните стопанства.
  Що се отнася до износа на ЕС, основният търговски партньор на ЕС за селскостопански продукти е САЩ (16 % от общия износ на селскостопански продукти, с нетна стойност 33,3 милиарда евро през 2017 г.). При такова съсредоточаване на износа в един единствен пазар селскостопанският сектор на ЕС е изложен на политическите решения на трети страни, които биха могли да доведат до сериозно колебание в цените (т.е. прилагане на забрани за износ или високи мита).
  Единният пазар на ЕС е най-отвореният и достъпен в света, което означава, че земеделските стопани в ЕС са изправени пред предизвикателството да се конкурират с вносните селскостопански стоки, които отговарят на различни стандарти на производство. Проследимостта на хранителните продукти, произхождащи от трети държави обаче подлежи на подобрение, и би могла да породи редица спорни въпроси по отношение на качеството и обозначаването на храните, що се отнася до вносни продукти (т.е. хранителни продукти, разработени посредством нови животновъдни техники, прилагане на продукти за растителна защита, спазване на стандартите за хуманно отношение към животните и пр.). Този внос е много конкурентоспособен на пазара на ЕС поради различния стандарт на производство, което създава напрежение за земеделските стопани в ЕС, които вече спазват най-високите производствени стандарти в света. |
| --- | --- |

5.3.2.

Що се отнася до износа на ЕС, основният търговски партньор на ЕС за селскостопански продукти е САЩ (16 % от общия износ на селскостопански продукти, с нетна стойност 33,3 милиарда евро през 2017 г.). При такова съсредоточаване на износа в един единствен пазар селскостопанският сектор на ЕС е изложен на политическите решения на трети страни, които биха могли да доведат до сериозно колебание в цените (т.е. прилагане на забрани за износ или високи мита).

Единният пазар на ЕС е най-отвореният и достъпен в света, което означава, че земеделските стопани в ЕС са изправени пред предизвикателството да се конкурират с вносните селскостопански стоки, които отговарят на различни стандарти на производство. Проследимостта на хранителните продукти, произхождащи от трети държави обаче подлежи на подобрение, и би могла да породи редица спорни въпроси по отношение на качеството и обозначаването на храните, що се отнася до вносни продукти (т.е. хранителни продукти, разработени посредством нови животновъдни техники, прилагане на продукти за растителна защита, спазване на стандартите за хуманно отношение към животните и пр.). Този внос е много конкурентоспособен на пазара на ЕС поради различния стандарт на производство, което създава напрежение за земеделските стопани в ЕС, които вече спазват най-високите производствени стандарти в света.

5.4.   
  Обезлюдяване на селските райони и смяна на поколенията

| 5.4.1. | Според Европейската комисия седем от всеки десет (71,5 %) стопански управители в 10,5 милиона холдингови дружества в ЕС са мъже, а мнозинството от тях (57,9 %) са на възраст 55 или повече години. Едва един от всеки десет (10,6 %) селскостопански управител е млад земеделски стопанин на възраст под 40 г., като този дял е още по-малък сред земеделските стопани — жени (8,6 %). |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Земеделските стопани, собствениците на гори, земеделските стопанства и селскостопанските кооперации са икономическият гръбнак на селските райони в ЕС. Застаряването на земеделските стопани е причина за общото обезлюдяване на селските райони (т.нар. „диаспора от селските райони“), което влияе пряко върху икономическите и социалните характеристики на тези територии. Освен това новите поколения се отказват от поемането на семейния бизнес поради ниската рентабилност на земеделската дейност и трудностите, свързани с достъпа до земя. |
| --- | --- |

5.4.2.

6.   Възможности

6.1.   
  Цифровизация и прецизно земеделие

| 6.1.1. | Селското стопанство е преминало в ерата на цифровото земеделие, където всеки апарат, генериращ данни по време на различните етапи на селскостопанското производство, може да изпраща тази информация, като тя подлежи на събиране, обработка и анализ. Използването на тези големи масиви данни би могло да помогне на земеделските стопани да преминат към земеделието на бъдещето и да постигнат амбициозни цели. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Едно стопанство генерира много видове данни, които може да бъдат класифицирани в различни категории, например агрономични, финансови, метеорологични, данни за спазването на законодателството, данни за околната среда, данни за машини, данни за служителите и пр. Тези данни произхождат от широк набор от все по-мощни и разходоефективни източници, като машинно оборудване, дронове, GPS, датчици с дистанционно действие, сателити, смартфони и др., и се допълват от доставчици на услуги, консултанти, публични органи и др. Освен това останалите партньори във веригата за създаване на стойност като например преработвателите и търговците на дребно, супермаркетите, хипермаркетите, включително рекламните агенции, събират огромно количество данни относно пазарите, на които земеделските стопани продават своята продукция. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Събирането и използването на данни в селското стопанство не е нова концепция; земеделските стопани правят това откакто земеделието съществува. Новото обаче е възможността за развитие на ориентиран към данните земеделски сектор, което се дължи на размера и обема на тези данни, който нараства експоненциално. Друга новост е качеството на информацията, получавана в реално време в стопанството, като и технологията, използвана за събирането, съхранението, използването, управлението, споделянето, обработката и комуникирането на данни. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Собствеността върху данните и правото на определяне на това кой може да има достъп и да използва тези данни е от ключово значение за поддържане на участието на земеделските стопани в прилагането на новите технологии. Към момента липсва обща рамка, която да изяснява собствеността върху данните. Поради тази причина за сектора на селското стопанство в ЕС беше създаден Кодекс за поведение относно споделянето на земеделски данни с договорно споразумение (3), в който се обяснява правото на източника на данни да бъде компенсиран за използваните данни, създадени в резултат на неговата дейност. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Цифровизацията и прецизното земеделие изпълняват ключова роля в определянето на бъдещето на селскостопанския сектор в ЕС. Те също така оказват влияние върху пазара на труда и върху вида умения, необходими в земеделието, като дефинират по нов начин ролята на земеделските стопани и бизнес моделите на селскостопанските кооперации. |
| --- | --- |

6.1.5.

6.2.   
  Мерки за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптиране към него

| 6.2.1. | През последните десетилетия селскостопанският сектор на ЕС предприе голям брой действия за подобряване на екологичната устойчивост. ОСП налага стриктни и нелесни действия в областта на опазването на околната среда и практиките за устойчиво управление, които променят начина, по който земеделските стопани обработват земите си, като при това по ефективен начин се комбинират качество и устойчивост. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Селското и горското стопанство имат специална роля по отношение на смекчаване на последиците от изменението на климата, тъй като това е единственият икономически сектор, който премахва парниковите газове от атмосферата благодарение на фотосинтезата. Това постижение на сектора все още не е напълно признато, изчислено или отчетено правилно и създателите на политики следва да обмислят по-обстойна оценка на това как горите и постоянните и едногодишните култури биха могли да допринесат за ограничаването на емисиите на парникови газове. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Днес земеделските стопани биха искали усилията им за борба с изменението на климата да бъдат признати от обществото и от създателите на политики. По-специално създателите на политики трябва да отчитат обстоятелството, че мерките в областта на опазването на околната среда не следва да застрашават безопасността на храните и трябва да са съобразени с това, че земеделските стопани се нуждаят от справедливо възнаграждение за допълнителната работа, която често се изисква във връзка с мерките за устойчивост и смекчаване на последиците от изменението на климата. |
| --- | --- |

6.2.3.

6.3.   
  По-голяма прозрачност на пазара по цялата верига за доставка на храни

| 6.3.1. | Разпределението на добавената стойност в хранителната верига е приблизително 25 % за земеделския стопанин, 25 % за преработката на храните и 50 % за търговия на храни на дребно и услуги в хранителния сектор, съгласно информационния документ, публикуван от Комисията през март 2017 г. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Понастоящем трябва стриктно да се спазва директивата на ЕС относно нелоялните търговски практики. Сред предприятията от веригата за доставки в областта на селското стопанство и храните се наблюдава отчетлива липса на пропорционалност в позициите при договаряне между земеделските производители и преработвателите на селскостопански продукти и храни. В тази небалансирана ситуация силна е позицията на големите търговски организации (супермаркети, хипермаркети, големи камари на хранително-вкусовата промишленост, работещи в цяла Европа). |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Етапите на преработка и продажба на дребно са увеличили дела на добавената си стойност в хранителната верига в отговор на повишеното потребителско търсене на готови за консумация пакетирани продукти. Същевременно от 2014 г. насам добавената стойност в селското стопанство намалява (през 2016 г. по-ниска с 4 %). Това се дължи на увеличаващите се производствени разходи в резултат на конкуренцията за ограничени ресурси, както и на ограничените възможности на земеделските стопани да добавят стойност към основния продукт или да получават заплащане за това. |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | В неотдавнашното си изследване „Готови за промяна“ (2018 г.) Oxfam очерта неравенството във веригата за доставка на храни, посочвайки примери от Обединеното кралство, Нидерландия и Германия, наред с други. Разглеждайки подробно разбивката на крайните потребителски цени, в изследването, фокусирано върху Обединеното кралство, се установява, че през 2015 г. над половината от цената се пада на супермаркетите (52,8 %), 38,5 % — на търговците и производителите на храни и едва 5,7 % — на дребните земеделски стопани и работниците. Последните 3 % от цената са за производствени разходи. |
| --- | --- |

6.3.4.

| 6.3.5. | При тези обстоятелства, предвид високата концентрация в сектора на търговията на дребно и това, че защитата един добре функциониращ вътрешен пазар е от ключовото значение, добра отправна точка се оказа рамковото законодателство на ЕС, включващо забрана за нелоялни търговски практики, както и механизми за контрол и налагане на изпълнението, съчетани с възпиращи санкции. Изключително важно е да продължат усилията за повишаване на прозрачността на пазара, като се гарантира справедлив дял от стойността за земеделските стопани. Освен това през юли 2020 г. ще бъде приложен новият регламент относно командироването на работници, което трябва да допринесе за по-прозрачна и справедлива стопанска дейност на земеделските производители на национално равнище. |
| --- | --- |

6.3.5.

| 6.3.6. | На национално равнище следва да се обмисли подход за договаряне против обичайните пазарни асиметрии, посредством въвеждане на вериги за създаване на стойност, целящи осигуряване на месечен доход в размер на две минимални работни заплати за земеделските стопани. |
| --- | --- |

6.3.6.

7.   Решения

| 7.1. | За семейните земеделски стопанства, които се ценят високо от европейските потребители, са необходими добри политики, справедливо и разумно регулиране, съчетано със стабилно и ефективно законодателство, което да подпомага смекчаването на сериозната заплаха от екстремна нестабилност в цените и постоянно задълбочаващо се неравновесие на силите във веригата за доставки. Експертната група за пазарите е стъпка в тази посока, но трябва да бъде последвана и от други. |
| --- | --- |

7.1.

7.2.   
  Научноизследователска дейност и иновации, отговарящи на нуждите на земеделските стопани, подход, отчитащ множество участници и пряко участие на заинтересованите лица

| 7.2.1. | Участието на заинтересованите лица е от основно значение за въвеждането на научните изследвания в практиката. Поставянето на интересите на земеделските стопани в центъра на иновационния процес не само че ще ускори значително ефекта от него, но също така ще гарантира практическата ориентираност на резултатите от научноизследователската дейност и иновациите. Това също ще спомогне да се гарантира по-оптималното разходване на средствата, предоставени за научни изследвания. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Земеделските стопани, селскостопанските предприятия, собствениците на горски стопанства и техните кооперации може да бъдат, включително с помощта на правителствени програми, двигатели на иновации и икономически растеж. Поради това следва да се поощрява и насърчава тяхното участие от самото начало в научноизследователските и иновационните дейности в областта на селското стопанство, храните, горското стопанство и аквакултурите. Тяхното участие във всички етапи на проектите ще осигури по-голяма ориентация на научните изследвания и иновациите към търсенето и ще спомогне за намаляване на настоящата дистанция между академичната общност и практиката с цел осигуряване на приложими решения. Като краен резултат това следва да осигури по-голяма конкурентоспособност на нашите земеделски стопани и производители. |
| --- | --- |

7.2.2.

7.3.   
  Постигане на високи резултати и качество (биологично производство, ГО, брандиране и къса верига за доставка на храни)

| 7.3.1. | Продуктите с висока добавена стойност поради географско означение и биологичните продукти са добър източник на доходи за множество оператори, особено за земеделските стопани. Тези конкретни хранителни вериги са дори по-интересни, ако липсват прекупвачи и посредници. В този случай тези къси вериги за доставка се превръщат в много изгоден източник на доходи за земеделските стопани и селските общности, в които се произвеждат въпросните продукти. |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | По-конкретно късите вериги за доставки в ЕС представляват алтернатива на обичайните по-дълги хранителни вериги, в които дребните земеделски стопани или кооперации често разполагат с ограничена договорна сила, а потребителят не може да проследи храните до познат производител или местен район. Такава хранителна система представлява особен интерес, тъй като обслужва редица нужди и възможности както за земеделските стопани, така и за потребителите. Развитието на различни видове къси вериги за доставки на храни (т.е. директни продажби от лицата и/или колективни директни продажби, партньорства — подкрепяното от общностите селско стопанство) е един от подходите на Общата селскостопанска политика за подобряване на конкурентоспособността в Европа. Късите вериги за доставки на храни може да бъдат двигател за промяна и модел за увеличаване на прозрачността, доверието, справедливостта и растежа в цялата верига на селскостопанските хранителни продукти. |
| --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.3. | Храната в достатъчни количества гарантира известна социална стабилност в живота на гражданите на ЕС, като се има предвид положението в някои части на света, където храната не достига, което е причина за икономическа миграция към Европа или други държави. |
| --- | --- |

7.3.3.

7.4.   
  Образование и развитие на нови умения в първичния сектор

| 7.4.1. | Според данни на Евростат повечето управители на селски стопанства в ЕС имат само практически опит; през 2016 г. това е вярно за седем от всеки десет от тях (68,3 %). По-малко от един на десет (9,1 %) управители на селски стопанства са преминали обстойно обучение в областта на селското стопанство, а останалите (22,6 %) са преминали основно обучение. |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Образованието в първичния сектор е от ключово значение за насърчаване на модернизацията и увеличаване на употребата на новите технологии. |
| --- | --- |

7.4.2.

| 7.4.3. | Това е от ключово значение днес, когато цифровите умения се превръщат в основен елемент на модерното управление на стопанството. Тези умения са необходими в множество области, като селското стопанство не прави изключение. Увеличена е необходимостта от хора с умения в сферата на информационните и компютърните технологии и с цифрови умения в селското стопанство, но очевидно в икономиката е налице недостиг на умения, особено в селските райони. |
| --- | --- |

7.4.3.

| 7.4.4. | За да може общността на земеделските стопани напълно да се възползва от възможностите на технологичната и цифровата трансформация, е необходимо да се повиши нивото на цифровите умения на работната сила в земеделския сектор. |
| --- | --- |

7.4.4.

| 7.4.5. | Това може да бъде направено на ниво стопанство, но също и в асоциациите и кооперациите, както и в рамките на системата на ЕС за образование и обучение, която трябва да осигурява програми за учене през целия живот, насочени към развиването на нови умения. |
| --- | --- |

7.4.5.

Брюксел, 18 юли 2019 година.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Eurostat, Agriculture, forestry and fishery statistics 2018 (Статистика на Евростат за 2018 г. относно селското и горското стопанство и рибарството).

1

(2)  Eurostat, Agriculture, forestry and fishery statistics 2018 (Статистика на Евростат за 2018 г. относно селското и горското стопанство и рибарството).

2

(3)  COPA COGECA –EU Code of conduct on agricultural data sharing by contractual agreement (Кодекс за поведение на ЕС относно споделянето на земеделски данни с договорно споразумение).

3

---

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/79 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/79

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Транспорт, енергетика и УОИ като фактори за устойчив растеж на ЕС посредством цифровата революция“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 353/13)

Докладчик: Alberto MAZZOLA

Съдокладчик: Evangelia KEKELEKI

| Решение на Пленарната асамблея | 24.1.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 3.7.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 183/13/19 |

Решение на Пленарната асамблея

24.1.2019 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

3.7.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

17.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

183/13/19

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК счита, че стабилните европейски системи в областта на транспорта, енергетиката и услугите от общ интерес са жизненоважни за постигането на напълно интегриран континент, който да посреща глобалните предизвикателства на устойчивия конкурентен растеж в съвременна, цифровизирана и интелигентна среда, способна да се справи с въпроси като икономическия растеж, благоденствието, възможностите за работа, бедността, неравенството, климата, мира и правосъдието, както изискват целите на ООН за устойчиво развитие. Според ЕИСК активното участие и ангажираността на гражданите на ЕС — в качеството им на предприемачи, производители, работници, потребители, произвеждащи потребители, инвеститори и крайни потребители — трябва да бъде в центъра на вариантите и действията на политиката. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК изразява твърдото си убеждение, че пълното изграждане на единния пазар на ЕС все още продължава да бъде най-важният фактор за засилване на европейския цифровизиран растеж. ЕИСК отправя искане към Европейската комисия (ЕК) да наложи и да се увери в правилното прилагане на одобреното законодателство както за предприятията, така и за потребителите, и настоятелно я призовава да преразгледа Бялата книга за единния пазар, за да разработи стратегия за пълното изграждане на единния пазар до 2025 г., гарантираща по-силни предприятия и същевременно по-широка защита на работниците и потребителите, и обхващаща нови, напълно взаимносвързани и оперативно съвместими европейски транспортни, енергийни и цифрови инфраструктури. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК препоръчва да се развие регулаторна среда, която да насърчава конкуренцията и иновациите, и да позволи на гражданите и предприятията да се доверят и да се информират за ползите от цифровите технологии в транспорта, енергетиката и услугите от общ интерес за гражданите, потребителите, предприятията и работниците, включително за всички тях, обединени под формата на едно „електронно лице“. ЕИСК предлага да се премине от концепциите за „собственост върху данните“ към определение за „права върху данните“ за физическите и юридическите лица. Потребителите следва да упражняват контрол върху данните, създавани от свързаните устройства, така че да бъде гарантирана неприкосновеността на личния им живот. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Свободното движение на данни е от съществено значение. Затова ЕИСК призовава за ефективни решения на проблемите във връзка с достъпността, оперативната съвместимост и прехвърлянето на данни, като същевременно се осигури подходяща защита на данните и неприкосновеност на личния живот, лоялна конкуренция и по-широк избор на потребителите. Същите условия трябва да важат реципрочно за публичните и частните дружества във връзка с обмена на данни и компенсирането на разходите. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава ЕК и държавите членки да предоставят достатъчно ресурси и правомощия за ефективното наблюдение и прилагане на съществуващото законодателство. Освен това ЕИСК призовава държавите членки бързо да приемат предложението на ЕК за схема за колективна защита на ЕС. Тя ще гарантира, че се поемат само добре обосновани случаи, като по този начин се избегне прекомерното прибягване до съдебни спорове. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК има ясна позиция по въпроса до каква степен от етична гледна точка е приемливо да се делегира вземането на решения на системи, основани на изкуствен интелект (ИИ): независимо от тяхната сложност, всички автоматизирани системи трябва да функционират съгласно принципа, при който човекът запазва контрол върху машината. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава ЕК да публикува насоки и разяснения относно Общия регламент за защита на данните (ОРЗД), за да се постигне еднакво прилагане и високо ниво на защита на данните и потребителите, включително за свързаните и автоматизираните автомобили, и да преразгледа правилата за застраховането и отговорността за вреди, причинени от стоки, за да ги адаптира за случаите, в които решенията във все по-голяма степен ще бъдат вземани от софтуер. Киберсигурността е от изключително значение за гарантирането на безопасен и приемлив преход. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК настоятелно призовава ЕК да разработи подходяща рамка за цифровизирани национални здравни системи, които да споделят здравните данни на гражданите на ЕС в съответствие с ОРЗД, т.е. при стриктни условия за неприкосновеност на личния живот и анонимност, за целите на изследванията и иновациите, осъществявани от институциите и дружествата на ЕС. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Тъй като 5G ще превърне
  мобилната и интернет технологията
  в
  технология с общо предназначение
  , която допринася значително за „процеса на индустриални промени, който непрекъснато революционизира икономическата структура отвътре, непрекъснато унищожавайки старата, непрекъснато създавайки нова...“, ЕИСК настоятелно призовава институциите на ЕС и държавите членки да завършат цифровия единен пазар, включително развитието на капацитет за интегриране и използване на 5G услуги за защита и подобряване на конкурентоспособността на европейските отрасли, като например транспорта и автомобилната промишленост, енергетиката, химическата и фармацевтичната промишленост, производството, включително МСП, и финансите, в които Европа е водеща световна сила. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК призовава ЕК да наблюдава внимателно напредъка във внедряването и реалното използване на 5G и приканва държавите членки допълнително да ускорят този процес. ЕИСК предлага да се приеме европейска политика, която да изисква всяка държава да има най-малко двама доставчици, като поне един от тях е европейски. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Освен това, за да може да се оценят потенциалните рискове на електромагнитното излъчване за човешкото здраве и околната среда, ЕИСК призовава Комисията да възложи извършването на оценка на биологичното въздействие на излъчването от 5G. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК посочва, че цифровата трансформация на европейската енергийна и транспортна система изисква нови набори от умения от страна на работниците и служителите на всички равнища, и подчертава нуждата от по-силни връзки между доставчиците на образование и обучение и промишлеността, като се насърчават широкомащабни механизми за повишаване на цифровата грамотност и цифровите умения през целия живот и постоянното обучение: Европейският социален фонд трябва да допринася за тези въпроси. Образованието и обучението са необходими за гражданите и потребителите също и за да не бъдат те изключени от цифровия пазар заради липса на достъп до мрежа за електронни комуникации или заради цифрова неграмотност. Според ЕИСК е необходимо да се подобри кибернетичната хигиена, включително чрез кампании за повишаване на осведомеността сред гражданите и предприятията (1). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | С оглед на организирането на прехода към мобилност с нулеви и ниски емисии, ЕИСК подкрепя: интегриран и системен подход, който е технологично неутрален; превозни средства и инфраструктура с нулеви и ниски емисии; постепенно дългосрочно преминаване към алтернативни горива и горива с нулеви нетни въглеродни емисии; увеличена ефективност, както при ЕЕН, чрез извличане на максимална полза от цифровите технологии, както при Европейската система за управление на железопътното движение (ERTMS), и интелигентно ценообразуване и допълнително насърчаване на интегрирането на мултимодалния транспорт и преминаването към по-устойчиви видове транспорт; предоставяне на правомощия на гражданите с разрастването на свързаността да избират „мобилността като услуга“. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Според ЕИСК приносът на енергийния сектор за декарбонизацията следва да се канализира в различни действия:






  — | внедряване на ключови нововъзникващи технологии за неутрална по отношение на климата, енергийноефективна и кръгова икономика; |
| --- | --- | --- |

1.14.

—

внедряване на ключови нововъзникващи технологии за неутрална по отношение на климата, енергийноефективна и кръгова икономика;

| — | концентриране върху интелигентните мрежи
  , за да се интегрира и оптимизира използването на различни възобновяеми източници; |
| --- | --- |

—

концентриране върху интелигентните мрежи
  , за да се интегрира и оптимизира използването на различни възобновяеми източници;

| — | чисти технологии в производството, съхранение, пренос, разпределение и потребление на енергия, оптимизация на потреблението, енергийна ефективност, сграден фонд и микропроизводство; |
| --- | --- |

—

чисти технологии в производството, съхранение, пренос, разпределение и потребление на енергия, оптимизация на потреблението, енергийна ефективност, сграден фонд и микропроизводство;

| — | специална стратегия за енергоемките отрасли и региони; |
| --- | --- |

—

специална стратегия за енергоемките отрасли и региони;

| — | по-стабилна система за търговия с емисии; |
| --- | --- |

—

по-стабилна система за търговия с емисии;

| — | засилени инструменти за сигурност и киберсигурност на структурите и мрежите. |
| --- | --- |

—

засилени инструменти за сигурност и киберсигурност на структурите и мрежите.

| 1.15. | ЕИСК посочва, че:






  — | големите взаимносвързани европейски енергийни, транспортни и комуникационни инфраструктури са основните възлови точки на единния пазар и са необходими, за да може ЕС да запази водещата си позиция в световния напредък и конкуренция; |
| --- | --- | --- |

1.15.

—

големите взаимносвързани европейски енергийни, транспортни и комуникационни инфраструктури са основните възлови точки на единния пазар и са необходими, за да може ЕС да запази водещата си позиция в световния напредък и конкуренция;

| — | приоритетът в областта на транспорта за пълно изграждане на мрежата TEN-T изисква инвестиции от около 500 милиарда евро само за основната мрежа до 2030 г.; |
| --- | --- |

—

приоритетът в областта на транспорта за пълно изграждане на мрежата TEN-T изисква инвестиции от около 500 милиарда евро само за основната мрежа до 2030 г.;

| — | инвестициите от участниците на пазара в Европа за 5G се оценяват на 60—100 милиарда евро годишно за следващите пет години; свързаността в селските райони ще изисква инвестиции на стойност 127 милиарда евро; |
| --- | --- |

—

инвестициите от участниците на пазара в Европа за 5G се оценяват на 60—100 милиарда евро годишно за следващите пет години; свързаността в селските райони ще изисква инвестиции на стойност 127 милиарда евро;

| — | постигането на икономика с нулеви нетни парникови газове ще изисква допълнителни инвестиции от порядъка на 175—290 милиарда евро годишно, като инвестициите ще достигнат общо 520—575 милиарда евро в енергетиката и около 850—900 милиарда евро в транспорта. |
| --- | --- |

—

постигането на икономика с нулеви нетни парникови газове ще изисква допълнителни инвестиции от порядъка на 175—290 милиарда евро годишно, като инвестициите ще достигнат общо 520—575 милиарда евро в енергетиката и около 850—900 милиарда евро в транспорта.

| 1.16. | За да се финансират такива огромни инвестиции, възлизащи на около 9—10 % от БВП на ЕС, които са предимно частни и до голяма степен допълнителни, ЕИСК препоръчва насърчаване на благоприятна за инвестиции среда, включително прилагането на „златното правило“ за инвестициите и нови финансови схеми чрез инструменти за сближаване, ЕИБ, МСЕ и InvestEU, „Хоризонт Европа“ и публични и частни съвместни инициативи. ЕИСК изразява надежда, че публичните и частните инвеститори ще могат да поемат тези инвестиции и за тази цел препоръчва административните процедури да се опростят, обхватът на фондовете и финансирането да се разшири, да се интернализират отрицателните и положителните външни фактори и да се насърчава благоприятна среда за инвестиции. Текущата работа по създаването на таксономия на ЕС за зелено финансиране е важна стъпка. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | ЕИСК обаче изразява дълбокото си убеждение, че приемането на такъв огромен финансов ангажимент от страна на частните инвеститори и на такива огромни публични инвестиции от страна на европейските данъкоплатци може да се гарантира единствено чрез политически и социален компромис, основан на обща системна визия и ясно постигане на междинни проверими цели в краткосрочен и средносрочен план. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Междусекторни предизвикателства

| 2.1. | Целите за устойчиво развитие са призив за действие от страна на всички държави за постигане на по-добро и по-устойчиво бъдеще за всички. Те отговарят на глобалните предизвикателства, с които се сблъскваме, включително свързаните с икономическия растеж, благоденствието, бедността, неравенството, климата, възможностите за работа, мира и правосъдието. ЦУР са и настоятелен призив светът да поеме по по-устойчив път. Цифровизацията е тясно свързана с ЦУР, тъй като позволява те да бъдат постигнати чрез създаване на възможности за промишлеността, иновациите, инфраструктурата и обществото като цяло. Налице са ясни доказателства за положителната връзка между цифровизацията и постигането на много от ЦУР. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК счита, че Европа трябва да бъде отворена за разработването и въвеждането на нови видове бизнес модели, основаващи се на цифрови платформи, при условие че се гарантират прозрачност и социални клаузи. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Въпреки че все повече хора имат достъп до цифровите технологии, при тяхното използване продължава да съществува цифрово разделение, тъй като някои хора нямат достъп до тях или някои са по-способни от други да се възползват от цифровата трансформация за по-добър живот. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Цифровата трансформация на европейската икономика изисква нови набори от умения на всички равнища. В много държави членки липсва връзка между доставчиците на образователни услуги и промишлеността, докато напротив, тези промени изискват засилване на сътрудничеството, така че да се предотвратят пропуските и несъответствията между търсените и предлаганите умения. Продължаващото образование и обучение и ученето през целия живот са изключително важни елементи от процеса на приспособяване към преобразуването на работните места и насърчаване на професионалното развитие. Образованието и обучението, включително чрез научноизследователски проекти, е основен начин за насърчаване на талантите и за осигуряване на умения на високо равнище, за да може ЕС да запази своята конкурентоспособност. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Освен това ЕИСК счита, че ЕС и държавите членки трябва да подкрепи работниците, които са изложени на опасност да загубят работните си места в резултат както на цифровия, така и на енергийния преход. За тази цел ЕИСК призовава ЕК, Европейския парламент и Съвета на ЕС да гарантират правилното разработване и финансиране на Европейския социален фонд и Европейския фонд за приспособяване към глобализацията с оглед на справянето с тези предизвикателства. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Свободното движение на данни е от съществено значение. Затова ЕИСК призовава за ефективни решения на проблемите във връзка с достъпността, оперативната съвместимост и прехвърлянето на данни, като същевременно се осигури подходяща защита на данните и неприкосновеност на личния живот. Същите условия трябва да важат реципрочно за публичните и частните дружества във връзка с обмена на данни и компенсирането на разходите. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕИСК призовава ЕК да гарантира справедлива конкуренция и избор на потребителите в сферата на достъпа до данни. В автомобилната промишленост справедливият достъп до данните в превозните средства ще бъде от съществено значение, за да се гарантира, че потребителите имат достъп до конкурентни, удобни и иновативни услуги за мобилност. ЕИСК препоръчва ЕК да предостави насоки по отношение на начина, по който ОРЗД и правилата за неприкосновеност на личния живот се прилагат за свързаните и автоматизираните автомобили. Може да възникнат подобни предизвикателства и в областта на обществения транспорт във връзка с мобилността като услуга (MaaS). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ЕИСК също така призовава ЕК да преразгледа правилата за застраховането и отговорността за вреди, причинени от стоки, за да ги адаптира за случаите, в които решенията във все по-голяма степен ще бъдат вземани от софтуер. Принципите на сигурност и безопасност при проектирането и по подразбиране следва да се прилагат систематично, за да се повиши доверието в използването на тези технологии. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Киберсигурността е от изключително значение за гарантирането на безопасен преход. Трябва да се отговори напълно на предизвикателствата за секторите от съществено значение на равнището на ЕС, като се насърчава ролята на агенцията на Европейския съюз за киберсигурност, за да се намали рискът от наличие на слаби звена във все по-взаимносвързаната европейска мрежа. ЕИСК приветства по-специално работата на Европейската мрежа на операторите на преносни системи за електроенергия (ENTSO-E) в това отношение. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | От сензорите и от прогресивното въвеждане на интелигентни електромери се генерират големи обеми от данни. Тези данни трябва да бъдат обработени и предоставени на разположение от съответните заинтересовани лица по безопасен и прозрачен начин, при който се запазват личните свободи. ЕИСК подчертава, че макар и потенциалът на интелигентните технологии да е значителен, той все пак подлага на изпитание множество утвърдени принципи на защитата на потребителите, като неприкосновеност на личния живот, отговорност и безопасност, както и усилията за борба с енергийната бедност. Що се отнася до данните, регулаторните органи трябва да намерят подход, чрез който потребителите винаги да имат достъп до своите данни и да упражняват контрол върху тях и който да насърчава конкуренцията и да предлага иновативни услуги. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Изкуственият интелект е на път да преобразува всички сектори и поражда редица предизвикателства. Например трябва да има гаранции във връзка с прозрачността на автоматичното вземане на решения и предотвратяването на дискриминацията на потребителите. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Потребителите трябва също така да имат достъп и до опростени и стандартизирани продукти, особено потребителите, които не са експерти, възрастните потребители и всички лица в уязвимо положение. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Транспорт

| 3.1. | В единния пазар на ЕС транспортният сектор заема 6,3 % от БВП на ЕС и пряко осигурява работни места на около 13 милиона души в ЕС: повече от 7 % от общата заетост в ЕС, включително на около 2,3 милиона души в автомобилостроенето. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Транспортът е жизненоважен фактор за постигането на няколко цели за устойчиво развитие (ЦУР), свързани с икономическото развитие, промишлеността и МСП, както и с търговията и инвестициите. Междувременно транспортът поставя много предизвикателства по отношение на ЦУР 2, както и на целите на Парижкото споразумение (2). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Разработването на политики в областта на транспорта трябва да се концентрира върху пълното изграждане на справедлив, ефективен и напълно цифровизиран единен пазар, който носи осезаеми ползи за всички. Днес той все още е разнороден/фрагментиран, включително по отношение на международната конкуренция. Транспортният сектор изпълнява и важна функция като един от основните фактори на единния пазар като цяло. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | „В автомобилния транспорт все още не е намерен подходящ, валиден за целия ЕС баланс между либерализацията и социалните клаузи за водачите в автомобилния транспорт, въпреки предложените неотдавна промени в законодателството за движението по пътищата“ (3). Липсата на правоприлагане днес е призната като главен проблем в сферата на автомобилния транспорт, заедно с недостига на около 20 % водачи в автомобилния транспорт. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Железопътният товарен транспорт на ЕС, либерализиран през 2007 г., все още не е оперативно съвместим, въпреки че 50 % от движението е международно. Удовлетвореността на пътниците би трябвало да бъде повишена още повече. Внедряването на ERTMS следва да бъде централен елемент на стратегията на ЕС за цифровите железници, за да може предимствата ѝ да бъдат приложени на практика (напр. техническа и оперативна хармонизация, повишен капацитет на мрежата, подобрена надеждност, намалени разходи за поддръжка, автоматична експлоатация на влаковете и др.). |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Във въздухоплаването пазарите функционират по-ефективно. Въздушните такси са намалели десет пъти от момента на либерализацията, а маршрутите са се увеличили седем пъти, но разходите за инфраструктурата и услугите са се удвоили. Все още има много проблеми и несигурност при различните форми на заетост на летателните екипажи, понякога включващи практики, които представляват нарушение или заобикаляне на приложимото право. За да се постигне по-голяма ефективност, единното европейско небе (ЕЕН) би трябвало да бъде реализирано напълно, което ще доведе до повече преки полетни маршрути, по-малко време за пътуване и около 10 % намаление на емисиите на CO2. Съветът би трябвало да спре да го блокира. ЕИСК призовава за бързо приемане в Съвета на преразгледания Регламент относно правата на пътниците във въздушния транспорт, тъй като той трябва да бъде разяснен основно, за да се намали значително броят на съдебните дела. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Наскоро приетият Регламент за пристанищните услуги най-накрая осигурява на пристанищата и на заинтересованите страни в тази област стабилна, но гъвкава законодателна рамка заедно с Общия регламент за групово освобождаване за пристанищата. |
| --- | --- |

3.1.6.

3.2.   
  Декарбонизация и нулеви емисии

| 3.2.1. | Транспортът все още зависи от нефта за 94 % от своите енергийни нужди. При автомобилния транспорт този процент е около 73 %. Транспортът е единственият отрасъл на ЕС, който е увеличил емисиите си на CO2 от 1990 г. насам. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | През 2018 г. ЕК представи визията си за 2050 г. за неутрално по отношение на климата бъдеще. „Постигането на съществено намаляване на емисиите ще изисква интегриран системен подход. Това включва насърчаване на i) общата ефективност на превозните средства, превозните средства и инфраструктурата с ниски и нулеви емисии; ii) преминаване до 2050 г. към алтернативни горива и горива с нулеви нетни въглеродни емисии за транспорта; iii) повишена ефективност на транспортната система – чрез извличане на максимална полза от цифровите технологии и интелигентното ценообразуване и допълнително насърчаване на интегрирането на мултимодалния транспорт и преминаването към по-устойчиви видове транспорт“, със значително финансиране за прехода към мрежи от обществен транспорт и разширяването им както в селските, така и в градските райони. Преминаването към по-екологична икономика обаче е трудна и мъчителна стъпка (4). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Според прогнозите постигането на 100 % намаляване на емисиите на CO2 в транспорта до 2050 г. изисква инвестиции в размер на около 800 милиарда евро годишно, финансирани предимно от частния сектор (5). За да бъдат подкрепени тези инвестиции, е необходима силна регулаторна рамка за устойчиво финансиране. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | По отношение на технологично неутралния подход ЕИСК желае да подчертае, че технологиите за задвижване, различни от електроенергията, като например водорода или напълно неизкопаемите течни горива, например HVO100, също предоставят голям потенциал за чиста мобилност (6). Преминаването към обществен транспорт представлява и ефективно средство за защита на климата. Производството на електрически батерии ще бъде фактор за енергийната независимост. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | ЕИСК изразява съгласие, че изпълнението на целта на Международната морска организация (ММО) за корабоплаването следва да бъде признато за първостепенен приоритет за отрасъла, като 2023 г. представлява междинен етап за извършване на пробив в разгръщането на мерките за намаляване на емисиите и за определяне на посоката по отношение на бъдещите горива. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Инвестирането в инфраструктура за чисти и алтернативни горива е времеемко и свързано с високи разходи за всички видове транспорт и следва да бъде придружено от съответни стимули за използване на предвидената инфраструктура, на първо място чрез предоставяне на цялата информация, необходима на ползвателите посредством открити платформи. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   
  Нулева смъртност при пътнотранспортни произшествия, автономно шофиране, мобилността като услуга

| 3.3.1. | Човешка грешка е причината за 95 % от всички пътнотранспортни произшествия по пътищата на Европа, в които през 2017 г. са загинали повече от 25 300 души, 1,2 милиона души са били ранени, а щетите от произшествията възлизат на 120 милиарда евро годишно. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | По всяка вероятност наземните транспортни технологии ще претърпят радикални промени поради цифровизацията и автоматизацията: ЕИСК отбелязва, че тази нова технология има капацитета както да подобри ефективността на транспортния пазар, така и да предостави аналитични данни за подпомагане на контрола и прилагането на съществуващото законодателство и защитата на правата на човека и социалните права. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Цифровизацията ще бъде от решаващо значение и за разработването на нови пазарни модели, включително различни видове платформи и концепции за икономиката на споделянето, която все още далеч не е напълно развита и най-вероятно няма да обхване селските райони, в които липсва обществен транспорт. ЕИСК призовава ЕК да гарантира безопасността на превозните средства за споделено ползване, като се започне с електрическите скутери. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Чрез въвеждането на автоматизираното управление следва да е възможно да се намалят значително или дори да бъдат изцяло елиминирани смъртните случаи. ЕИСК обаче счита, че автомобилите без водач ще бъдат приети само ако осигуряват същото равнище на безопасност, както другите пътнически транспортни системи, като влаковете или големите въздухоплавателни средства. ЕИСК отбелязва, че следните проблемни области могат да бъдат препятствие пред приемането от обществото: 1) допълнителни разходи; 2) все по-голямо усложняване на управлението на превозно средство (7); 3) дългият период от време за използването на „смесен трафик“ (автоматизиран и ръчен), през който броят на произшествията би могъл да нарасне, а капацитетът на пътищата би могъл да намалее; 4) притеснения за сигурността и киберсигурността, и 5) правна несигурност относно отговорността в случай на злополуки. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Според ЕИСК „нулевата смъртност“ може да се доразвие допълнително в анализа: спешно необходимо е да се пристъпи към хармонизиране на националните правила за движението по пътищата и на съответните санкции; новите „безопасни“ превозни средства да са на достъпни цени за потребителите и предприятията; само човекът, като такъв, може да прави „етичен“ избор, а машините, независимо от това до каква степен са усъвършенствани, трябва да подпомагат човека, а не да го изместват; намаляване на премиите от страна на застрахователните компании като начин хората да се стимулират да закупуват по-безопасни превозни средства; всяко ново регулиране на достъпа до данни за превозни средства трябва да съблюдава принципа за поставяне на безопасността на първо място. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Решенията за свързана и автоматизирана мобилност в различните видове транспорт, включително обществения, представляват важна област за иновации, в която ЕС има потенциала да се превърне в световен лидер. Това може да се постигне единствено чрез сътрудничество с публични и частни усилия и инвестиции. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | „Мобилността като услуга“ (MaaS) описва преминаването от видове транспорт, които са лична собственост, към решения за обществен транспорт и мобилност, които се потребяват като услуга (8). Основната идея на MaaS е да предложи на пътуващите решения за мобилност, които се основават на техните транспортни нужди. MaaS разглежда цялата транспортна система като един субект. Мобилността по заявка може също така да спомогне за подобряване на достъпа до мобилност за граждани, които живеят в отдалечени райони или се сблъскват със затруднения при мобилността си (например възрастни хора и/или лица с увреждания). |
| --- | --- |

3.3.7.

3.4.   
  Инвестиции

| 3.4.1. | ЕИСК признава, че в много райони на Европа днешната мрежа на транспортната инфраструктура не постига очакваните резултати. Предвид прогнозите за постоянно нарастване на търсенето на транспортни услуги, за изграждането и подобряването на транспортната инфраструктура са необходими значителни публични и частни инвестиции. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Своевременното пълно изграждане на мрежата TEN-T с оптимизирано географско покритие трябва да бъде абсолютен приоритет: основната мрежа TEN-T до 2030 г., а широкообхватната мрежа до 2050 г. или по-рано. Само изграждането на основната мрежа изисква инвестиции от около 500 милиарда евро, без да се вземат под внимание устойчивостта и модернизирането на съществуващата инфраструктура. Тези инвестиции не могат да бъдат финансирани само с безвъзмездни средства по МСЕ или инструменти на ЕС, а ресурсите на държавните членки вероятно не са достатъчни. Има конкретен риск от значителни забавяния във времето. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Безвъзмездните средства ще продължат да играят важна роля в инвестиционната политика на ЕС в транспортния сектор, особено в случаите, когато пазарните инвестиции са по-трудни за реализиране. Смесването обаче на безвъзмездните средства с други източници на финансиране, като например Европейската инвестиционна банка или кредити от частния сектор, и мобилизирането на инвеститори от публичния и частния сектор, включително сътрудничество между двата сектора, са много важни допълнителни инструменти. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | „ЕИСК призовава да се инвестира в технологии и инфраструктура, на базата на които може да се изгради цифров транспорт, и по-конкретно в системи за управление и контрол на движението: SESAR [...], ERTMS [...] и C-ITS. Освен това по основната TEN-T мрежа трябва да се осигури 5G връзка. Финансовите инструменти на ЕС като Механизма за свързване на Европа, InvestEU и „Хоризонт 2020“ следва да дадат приоритет на тези инициативи“ (9). |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | ЕИСК счита [...], че една [...] система за пътните такси, която съответства на принципите „ползвателят плаща“ и „замърсителят плаща“, ще има положително въздействие, при условие че средствата се заделят за определена цел.“ (10) |
| --- | --- |

3.4.5.

4.   Енергетика

4.1.   
  Единен енергиен пазар

| 4.1.1. | През 2016 г. оборотът на енергийния сектор на ЕС беше 1 881 млрд. евро, а пряко заетите лица наброяваха около 1 630 000. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Всички европейци следва да имат достъп до сигурна, устойчива и достъпна енергия. Това е основната цел на енергийния съюз. ЕИСК изразява своето разочарование във връзка със значителните различия в цените на енергията в държавите членки, което разкрива важен дефект в единния енергиен пазар. С осъществяването на енергийния съюз на ЕС и единния цифров пазар Комитетът очаква цените, с изключение на данъчния компонент, да се сближат.
  Ориентираната към човека цифровизация на енергийния сектор е от решаващо значение за ЕС, тъй като може да даде възможност потребителите на енергия и произвеждащите потребители да бъдат поставени в центъра на въпроса и да допринесе за нова структура на енергийните пазари. |
| --- | --- |

4.1.2.

Ориентираната към човека цифровизация на енергийния сектор е от решаващо значение за ЕС, тъй като може да даде възможност потребителите на енергия и произвеждащите потребители да бъдат поставени в центъра на въпроса и да допринесе за нова структура на енергийните пазари.

4.2.   
  Цифровизация и нови технологии

| 4.2.1. | В контекста на европейския стратегически план за енергийните технологии цифровизацията осигурява нови възможности за доставчиците, като оптимизира техните ценни активи, интегрира възобновяемите енергийни източници от различни и разпределени ресурси и намалява оперативните разходи; в същото време тя следва да е от полза за всички, като намали сметките за електроенергия на гражданите и дружествата чрез енергийна ефективност и участие в гъвкави механизми на потребление. ЕИСК призовава ЕК да направи оценка на постигнатите резултати и при необходимост да предприеме по-нататъшни действия. |
| --- | --- |

4.2.1.

4.3.   
  Интелигентна енергийна мрежа и възобновяеми енергийни източници (ВЕИ)

| 4.3.1. | Цените на някои възобновяеми енергийни източници се изчисляват на стойност, близка до текущите пазарни цени. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Решенията за разпределена енергия и интелигентните устройства за регулиране стават все по-евтини. Интелигентните мрежи са ключов компонент на тази нова система; с цифровизацията те ще спомогнат за свързването на новите енергийни среди. Интелигентните енергийни системи на бъдещето няма да се развиват изолирано една от друга, а ще свързват – цифрово и физически – различните видове енергийни и транспортни мрежи, като възможностите ще се увеличават все повече. Електроенергията вероятно ще бъде първият засегнат енергиен сектор, като цифровизацията ще дава възможност за по-силни връзки със сектора на отоплението и охлаждането, по-специално в сектора на строителството и сектора на мобилността, насърчавайки засиленото участие на заинтересованите страни в местните, регионалните и европейските вериги за създаване на стойност, ангажирайки местните общности и произвеждащите потребители в енергийните общности и енергийните сделки и стимулирайки европейските иновации и предприятия. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | По програма „Хоризонт 2020“ се предоставя финансиране за редица демонстрационни проекти за разпределителни мрежи, мрежи за пренос, разпределено съхранение, широкомащабно съхранение, ВЕИ и отопление и охлаждане, обхващащи технологии за потребителите, мрежови технологии, спомагателни услуги за пазара, съхранение на енергията от водноелектрическите централи, батерии, вятърни турбини, фотоволтаични системи, слънчева енергия, топлинна енергия, биогаз и микропроизводство. ЕИСК приветства създаването на фонда за иновации, който ще предоставя все по-голяма подкрепа за демонстрационни проекти. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | ЕИСК настоятелно призовава ЕС да предприеме повече мерки за премахване на енергийната бедност. Следва да се предприемат конкретни мерки за улесняване на основното саниране на сградите, като за лицата, които изпитват или са изложени на риск от енергийна бедност, следва да се инсталират слънчеви панели, когато това е целесъобразно. ЕС следва да има предвид, че бедните не могат да си позволят такива мерки. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | ЕИСК приветства работата на платформата за въгледобивните региони в преход. Влиянието на енергийния преход върху някои региони наистина е по-голямо, отколкото върху други, особено там, където е концентриран добивът на изкопаеми горива и енергоемко производство. Поради това структурната промяна във въгледобивните и въглеродно интензивните региони и отрасли ще трябва да се наблюдава внимателно и да се управлява ефективно, като се гарантира справедлив и социално приемлив преход, при който няма да бъде забравен нито един работник и нито един регион. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Енергоемките отрасли осигуряват над 6 милиона преки работни места в Европа и са в основата на множество вериги за създаване на стойност, включително системи за чиста енергия. Емисиите от енергоемките отрасли имат дял от 60 – 80 % от емисиите от промишлеността. Предизвикателствата пред декарбонизацията на енергоемките отрасли са огромни и ще изискват както технологични, така и нетехнологични иновации (напр. нови стопански модели). |
| --- | --- |

4.3.6.

4.4.   
  Инвестиции в енергетиката

| 4.4.1. | Укрепването на европейския енергиен пазар, улесняването на енергийния преход и гарантирането на сигурното функциониране на системата разчитат на адекватни, добре развити и ефективни от гледна точка на разходите преносни мрежи в Европа. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Иновациите, като например използването на „електроенергия в газ“ или на водород в мрежата, могат да постигнат съществени резултати и да станат икономически жизнеспособни, ако бъдат подкрепени ефективно. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Средните годишни инвестиции в енергийния сектор при сценариите за намаляване на емисиите на CO2 със 100 % (11) ще възлизат на 547 милиарда евро годишно (2,8 % от БВП) за периода 2031—2050 г., в сравнение с 377 милиарда евро (1,9 % от БВП) при базовия сценарий. Тези цифри представляват значителна сума, дори за развита икономика. |
| --- | --- |

4.4.3.

5.   Услуги от общ интерес

| 5.1. | Основната стратегическа линия е да се прилага ориентиран към хората подход при предоставянето на услуги от общ интерес като движеща сила на устойчивия европейски растеж. Двадесетият и последен принцип от Европейския стълб на социалните права е свързан с „достъпа до основни услуги“ и гласи, че всеки има право на достъп до основни услуги с добро качество, включително водоснабдяване, канализация, енергия, транспорт, финансови услуги и цифрови комуникации. За постигането на тази цел са необходими специфични мерки за устойчиво развитие и сближаване. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Гражданите и предприятията изискват по-открито, по-прозрачно, по-отговорно и по-ефективно
  управление﻿. Постигането на икономии от мащаба и гъвкавост чрез въвеждането на изчислителни архитектури в облак ще спомогне за преминаването към електронно управление, електронно здравеопазване, електронни обществени поръчки и електронно фактуриране, което ще позволи публичните служби да споделят информация и ще улесни взаимодействието между гражданите и предприятията. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Съществува риск възрастни хора или цифрово неграмотни потребители да бъдат изключени в резултат на пълната цифровизация на УОИ. Следователно би трябвало да бъдат запазени някои конвенционални пунктове за предоставяне на тези услуги. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК препоръчва европейският семестър да включва разпоредби относно отчетността и прозрачността на предоставянето на услуги от общ интерес в държавите членки, както и достъпа до тях и правилното им функциониране. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Много граждани в Европейския съюз, в различна степен, изпитват сериозни икономически трудности, свързани с достъпа до основни услуги, сред които услуги в областта на жилищното настаняване, енергетиката, електронните комуникации, транспорта, водоснабдяването, здравеопазването и социалните услуги. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Липсата на достъп до УОИ може да зависи от редица фактори: те могат да бъдат икономически, географски, социални (неравно третиране), физически (при увреждания) или факта, че не са адаптирани нуждите и/или развитието на технологиите (непригодност/недостатъчно ниво на качество и/или на безопасност). Цифровите технологии могат да спомогнат за преодоляването на някои от тези предизвикателства. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | По отношение на здравните услуги цифровизацията има потенциала да осигури по-добра профилактика, диагностика и лечение на болестите. Инструменти като електронното здравно досие (EHR) могат да осигурят на потребителите постоянен достъп до тяхната медицинска история и рецепти за лекарства. Мобилните здравни приложения и медицинските консултации онлайн могат да осигурят отлична подкрепа за пациентите и потребителите в усилията им да поддържат здравето си и да предотвратят болести, особено за тези, които живеят в отдалечени райони. Ползите от цифровите продукти и услуги в областта на здравеопазването обаче пораждат сериозни рискове, що се отнася до неприкосновеността на личния живот, сигурността и безопасността на пациентите, тъй като нарушенията, свързани с личните здравни досиета и данните, съхранявани в здравни заведения, могат да станат по-чести. ЕС би трябвало да разработи всеобхватна регулаторна рамка, която да гарантира хармонизиран подход. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Като се има предвид нарастващото използване на цифрови здравни услуги и продукти, не на последно място в трансгранична среда, от ключово значение е и да се хармонизира подходът към отговорността по отношение на тези услуги и продукти в целия ЕС. Трябва да се въведат законодателни мерки, като например засилени надзор на пазара и правоприлагане, както и ефективни инструменти за правна защита за цифрови продукти и услуги в областта на здравеопазването, за да се допринесе за ефективната защита на потребителите в ЕС. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | ЕИСК настоятелно призовава ЕК да разработи подходяща рамка за националните системи на здравеопазване, за да се споделят научните изследвания и иновациите, разработени от институциите и дружествата на ЕС, във връзка със здравните данни на гражданите на ЕС в съответствие с ОРЗД, т.е. при строги условия на поверителност и анонимност. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Когато става въпрос за УОИ, операторите следва да предоставят обслужване по цифров път, като същевременно оставят и други канали, отворени за тези, които нямат връзка по собствен избор или поради необходимост. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | УОИ в обществения транспорт са от решаващо значение за подобряване на качеството на живот и за постигане на основните цели на ЕС. Необходими са широки правомощия за публичните органи, за да могат да предоставят, възлагат и организират УОИ. |
| --- | --- |

5.11.

6.   5G

6.1.   
  Разгръщане на 5G на единния пазар

| 6.1.1. | Публичните органи започнаха да предприемат мерки за улесняване на въвеждането на 5G на единния пазар, включително на радиочестотен спектър за 5G. През следващите месеци европейските мобилни оператори следва да се подготвят за внедряването и провеждането на тестове в „реални“ условия, тъй като първите 5G смартфони и терминали се очаква да се появят през първата половина на 2019 г. Към началото на декември 2018 г. обаче едва дванадесет държави членки бяха приключили или започнали поне един търг за радиочестоти. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | На международно равнище всички държави се конкурират да бъдат сред първите, които ще въведат 5G в цялата страна. ЕС също участва в тази конкуренция. Петимата основни оференти на инфраструктура включват двама европейски, двама китайски и един корейски доставчик. Първите производители на 5G устройства и чипсетове не включват нито едно от големите европейски дружества. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | ЕИСК предупреждава, че конкурентоспособността на европейските отрасли, например транспорта и автомобилната промишленост, енергетиката, химическата и фармацевтичната промишленост, производството, включително МСП, и финансите, в които Европа е водеща сила, ще зависи от капацитета за интегриране и използване на 5G услуги. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | ЕИСК е запознат с факта, че учените предупреждават за опасностите, на които електромагнитното излъчване от 5G може да изложи човешкото здраве и околната среда, и по-специално силните, дълбокопроникващи радиочестотни сигнали в сградите и други затворени помещения. ЕИСК призовава Комисията да възложи извършването на оценка на биологичното въздействие на излъчването от 5G и на риска от интерференция с други честотни диапазони. |
| --- | --- |

6.1.4.

6.2.   
  Необходимост от инвестиции в 5G

| 6.2.1. | Инвестициите от участниците на пазара в Европа за 5G се оценяват на 60 – 100 милиарда евро годишно за следващите пет години. Те ще осигурят гигабитова свързаност за всички основни европейски движещи сили на социално-икономическото развитие. Подобряването на свързаността в селските райони ще изисква допълнителни инвестиции в размер на 127 милиарда евро. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | 5G ще повиши статута на мобилните и интернет технологии до технологии с общо предназначение, което ще има отражение върху производителността и икономическата дейност в широк спектър от отрасли, работещи с по-голям брой устройства и по-голям обем от данни, ще даде възможност за масово използване на интернет на нещата и ще развие услугите от решаващо значение. |
| --- | --- |

6.2.2.

7.   
  Конкретни бележки

| 7.1. | Освен това ЕИСК отправя искане към институциите на ЕС да вземат сериозно предвид следните предизвикателства, по които Комитетът вече е работил и ще продължи да работи в бъдеще, като важни проблеми за решаване в контекста на настоящото становище:






  — | Интернализиране на всички външни разходи чрез положителни и отрицателни стимули (12); |
| --- | --- | --- |

7.1.

—

Интернализиране на всички външни разходи чрез положителни и отрицателни стимули (12);

| — | Директива относно данъчното облагане на енергията в съответствие с CO2, NOx, SOx (13). |
| --- | --- |

—

Директива относно данъчното облагане на енергията в съответствие с CO2, NOx, SOx (13).

| — | Система за решения за разпределена енергия (14); |
| --- | --- |

—

Система за решения за разпределена енергия (14);

| — | Стабилност на пазара на СТЕ за следващия период на търгуване на СТЕ (през 2021 г.) и мерки за СТЕ за периода след 2020 г. (15); |
| --- | --- |

—

Стабилност на пазара на СТЕ за следващия период на търгуване на СТЕ (през 2021 г.) и мерки за СТЕ за периода след 2020 г. (15);

| — | Мрежова цифрова платформа за обмен на информация с цел управление на потоците на електроенергия (16); |
| --- | --- |

—

Мрежова цифрова платформа за обмен на информация с цел управление на потоците на електроенергия (16);

| — | Управление на големи масиви от данни в енергетиката (17); |
| --- | --- |

—

Управление на големи масиви от данни в енергетиката (17);

| — | Социални и икономически предизвикателства, свързани с постепенното премахване на въглищата (18); |
| --- | --- |

—

Социални и икономически предизвикателства, свързани с постепенното премахване на въглищата (18);

| — | Малките модулни ядрени реактори (с мощност 50 – 300 MW), по-евтини и по-лесни за инсталиране. Необходими са стандарти на ЕС (19); |
| --- | --- |

—

Малките модулни ядрени реактори (с мощност 50 – 300 MW), по-евтини и по-лесни за инсталиране. Необходими са стандарти на ЕС (19);

| — | Мрежи за високо напрежение на големи разстояния, свързващи континентите: евроазиатска перспектива (20); |
| --- | --- |

—

Мрежи за високо напрежение на големи разстояния, свързващи континентите: евроазиатска перспектива (20);

| — | Сигурност на доставките и защита на инвестициите (21); |
| --- | --- |

—

Сигурност на доставките и защита на инвестициите (21);

| — | Енергийна ефективност (22); |
| --- | --- |

—

Енергийна ефективност (22);

| — | Предварително сертифициране на продуктите (23); |
| --- | --- |

—

Предварително сертифициране на продуктите (23);

| — | Правила за изчисленията в облак (24); |
| --- | --- |

—

Правила за изчисленията в облак (24);

| — | Производствени платформи на ЕС (25); |
| --- | --- |

—

Производствени платформи на ЕС (25);

| — | Телекомуникации и мрежа за данни (26); |
| --- | --- |

—

Телекомуникации и мрежа за данни (26);

| — | Потокът от данни трябва да бъде защитен и надежден (27); |
| --- | --- |

—

Потокът от данни трябва да бъде защитен и надежден (27);

| — | Собственост върху данните и права върху данните (28); |
| --- | --- |

—

Собственост върху данните и права върху данните (28);

| — | Съхранение на данни в ЕС (29). |
| --- | --- |

—

Съхранение на данни в ЕС (29).

Брюксел, 17 юли 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ С 227, 28.6.2018 г, стр. 86.

1

(2)  ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 9.

2

(3)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 195.

3

(4)  ESPAS, Challenges and choices for Europe („Предизвикателства и варианти за избор за Европа“), април 2019 г.

4

Challenges and choices for Europe

(5)  COM(2018) 773 final.

5

(6)  ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 52, ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 75.

6

(7)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 191.

7

(8)  ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 52.

8

(9)  ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 52.

9

(10)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 195.

10

(11)  COM(2018) 773 final.

11

(12)  ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 24; ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 33

12

(13)  ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 37.

13

(14)  ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 44

14

(15)  ОВ C 424, 26.11.2014 г., стр. 46; ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 75.

15

(16)  ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 44; ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 52; ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 86.

16

(17)  Окончателно проучване на тема „Етиката на големите информационни масиви: постигане на баланс между икономическите ползи и етичните въпроси, свързани с големите информационни масиви, в контекста на политиката на ЕС“; ОВ C 242, 23.7.2015 г., стр. 61.

17

(18)  ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр. 1.

18

(19)  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 38; ОВ C 341, 21.11.2013 г., стр. 92; ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 141.

19

(20)  ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 95; ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр. 125.

20

(21)  ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр. 125; ОВ C 271, 19.9.2013 г., стр. 153; ОВ C 424, 26.11.2014 г., стр. 64; ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 117.

21

(22)  ОВ C 191, 29.6.2012 г., стр. 142.

22

(23)  ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 74; ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 40; ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 176.

23

(24)  ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 86.

24

(25)  Информационен доклад на Консултативната комисия по индустриални промени на Европейския икономически и социален комитет относно „Насърчаване на поетапните иновации в областите с висока степен на индустриализация“; ОВ C 332, 8.10.2015 г., стр. 36; ОВ C 299, 4.10.2012 г., стр. 12.

25

(26)  ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 74.

26

(27)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 8; ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 86.

27

(28)  ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 107; ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 209; ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 32.

28

(29)  
  ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 52
  ;
  ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 11
  .

29

ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 52

ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 11

---

III Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/90 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/90

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет и Съвета — Към по-ефективен и демократичен процес на вземане на решения в данъчната политика на ЕС“

(COM(2019) 8 final)

(2019/C 353/14)

Докладчик: Juan MENDOZA CASTRO

Докладчик: Krister ANDERSSON

Докладчик: Mihai IVAȘCU

| Консултация | Европейска комисия, 18.2.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 2.7.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 171/17/18 |

Консултация

Европейска комисия, 18.2.2019 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

2.7.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

17.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

171/17/18

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подкрепя амбицията на Комисията да даде начален тласък на необходимия дебат предвид чувствителните аспекти на гласуването с квалифицирано мнозинство по данъчни въпроси. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | В други, предходни свои становища Комитетът вече се застъпи за промяна на правилото за единодушие и изрази своето съгласие с въвеждането на подход с квалифицирано мнозинство. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | В същото време ЕИСК счита, че трябва да бъдат изпълнени някои условия, за да може гласуването с квалифицирано мнозинство да бъде успешно приложено. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Правилото за единодушие в областта на данъчното облагане изглежда политически анахронично, законово проблематично и икономически непродуктивно. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Данъчната конкуренция често води до нарастващ натиск върху публичните бюджети; освен това строгите бюджетни ограничения оказват натиск върху конкурентоспособността. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | В бъдеще, с приемането на гласуването с квалифицирано мнозинство, Европейският парламент се очаква да играе важна роля в областта на данъчното облагане. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Единодушието в областта на данъчното облагане оказа въздействие върху други по-общи политически приоритети на ЕС. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Постепенното преминаване към гласуване с квалифицирано мнозинство би спомогнало за по-ефективното постигане на целите в областта на околната среда в момент, в който е по-неотложно от всякога да се предприемат действия във връзка с изменението на климата. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Предложената обща консолидирана основа за облагане с корпоративен данък (ОКООКД), която се обсъжда през последните 20 години, предлага значителни ползи за предприятията и гражданите, при положение че е подходящо разработена и въведена. Реформата на данъка върху добавената стойност (ДДС) в ЕС с подходяща координация на равнището на ЕС и на държавите членки е много необходима, тъй като понастоящем се губят огромни приходи поради фрагментираната система. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК също счита, че политиката в областта на данъчното облагане като цяло и по-конкретно борбата с данъчните измами трябва да продължи да бъде приоритетна област на политиката за бъдещата Европейска комисия. Комитетът счита, че най-добрите възможни резултати в борбата с трансграничните данъчни измами могат да бъдат постигнати по-добре на европейско равнище и приветства публикуването за първи път на списъка на ЕС на юрисдикциите, които не оказват съдействие за данъчни цели. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | От друга страна ЕИСК е наясно, че данъчната политика винаги е била тясно свързана със суверенитета на държавите членки, тъй като е от изключително значение за тях. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | По принцип ЕС би трябвало да заема силна позиция по въпроси от световно значение. ЕИСК разбира, че данъчната конкуренция в някои държави — членки на ЕС, е била фактор за разрешаване на финансови проблеми в миналото. Неотдавнашното приемане на мерки за борба с избягването на данъци показа, че държавите членки са готови да повишат прозрачността и лоялната данъчна конкуренция. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | В това отношение ЕИСК подчертава – и приветства – постигнатия на равнището на ЕС напредък в борбата срещу агресивното данъчно планиране и отклонението от данъчно облагане, както и в подобряването на системата за данъка върху добавената стойност (ДДС). Същевременно ЕИСК би искал да види напредък в други области. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | След задълбочен икономически, социален и данъчен анализ всяко ново правило трябва да бъде подходящо за целта и всички държави членки трябва по всяко време да разполагат с достатъчно възможности, за да участват в процеса на вземане на решения. Крайната цел би трябвало да бъде създаването на благоприятен резултат както на равнището на ЕС, така и на равнището на отделните държави членки. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | След вземането на решение четирите предложени стъпки би трябвало да бъдат приложени постепенно, а Европейската комисия следва да извърши оценка след всяко изпълнение. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК подчертава необходимостта от по-широк процес, за да се постигне евентуален напредък в посока по-ефективно гласуване с квалифицирано мнозинство, което ще отнеме време и ще бъде в синхрон с други политически инициативи. В този смисъл ЕИСК посочва необходимостта от:






  — | достатъчно силен бюджет на ЕС; |
| --- | --- | --- |

1.16.

—

достатъчно силен бюджет на ЕС;

| — | по-добре координирана икономическа политика; |
| --- | --- |

—

по-добре координирана икономическа политика;

| — | значителна аналитична работа, за да се прецени до каква степен настоящите мерки са се оказали недостатъчни. |
| --- | --- |

—

значителна аналитична работа, за да се прецени до каква степен настоящите мерки са се оказали недостатъчни.

2.   Обобщение на предложението на Комисията

| 2.1. | Държавите членки могат да приемат мерки и директиви на равнището на ЕС, които имат за цел въвеждането на общи национални данъчни правила за непреки данъци като ДДС или преки данъци като корпоративния данък. Според Комисията обаче настоящият законодателен процес на ЕС по тези въпроси има своите недостатъци, тъй като изисква единодушно съгласие между всички държави членки преди да може да се предприеме действие. Такова единодушие може да не бъде постигнато или да доведе до недостатъчно оптимални политики. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Законодателните предложения в областта на данъците се уреждат от членове 113 и 115 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). И в двата члена се предвижда специална законодателна процедура, чрез която Съветът гласува единодушно по въпросите на данъчното облагане, а с Европейския парламент се предвижда само консултация. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В Договорите се съдържат също и необходимите разпоредби за промяна на процеса на вземане на решения от единодушие на гласуване с квалифицирано мнозинство в Съвета при определени обстоятелства. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Член 48, параграф 7 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) – така наречената „клауза за преход“ – дава възможност на държавите членки да преминат от единодушие към гласуване с квалифицирано мнозинство или от специална законодателна процедура към обикновена законодателна процедура в области, които иначе изискват единодушие. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Със своето съобщение Комисията има за цел да започне дебат относно начина на реформиране на процеса на вземане на решения в областта на данъчната политика на ЕС. В него се разглежда възможността за постепенен преход (на четири етапа) към гласуване с квалифицирано мнозинство в рамките на обикновената законодателна процедура в някои области на съвместната политика на ЕС, свързани с данъчното облагане. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | На първия етап държавите членки би трябвало да се съгласят да преминат към гласуване с квалифицирано мнозинство за мерки, които подобряват сътрудничеството и взаимната помощ в сферата на борбата с данъчните измами, отклонението от данъчно облагане, както и за административни инициативи за предприятията в ЕС, например хармонизирани задължения за докладване. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | На втория етап ще се въведе гласуване с квалифицирано мнозинство като полезен инструмент за по-нататъшното изпълнение на мерките, с които данъчното облагане подкрепя други цели на политиката, например борбата с изменението на климата, опазването на околната среда или подобряването на общественото здраве. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Използването на гласуване с квалифицирано мнозинство на третия етап би спомогнало за модернизирането на вече хармонизирани правила на ЕС като тези за ДДС и акциза. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Четвъртият етап би позволил да се премине към гласуване с квалифицирано мнозинство за най-важните данъчни проекти, като общата консолидирана основа за облагане с корпоративен данък (ОКООКД) и новата система за данъчно облагане на цифровата икономика. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.6. | В съобщението се предлага държавите членки бързо да постигнат съгласие за развитието на етапи 1 и 2 и да обмислят развитието на етапи 3 и 4 до края на 2025 г. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Комисията твърди, че със съобщението решава следните проблеми в процеса на вземане на решения относно данъчната политика: |
| --- | --- |

2.7.

| 2.7.1. | Поради необходимостта от единодушно съгласие е по-трудно изобщо да се постигне компромис, защото възражението само на една държава членка е достатъчно да попречи на постигането на съгласие. Държавите членки често се въздържат от сериозни преговори за намиране на решения в Съвета, защото знаят, че просто могат да наложат вето на всяко решение, което не им харесва. |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | Дори когато в областта на данъчното облагане има постигнато единодушно съгласие, то често е на равнището на най-малкия общ знаменател, като така ограничава положителното въздействие за предприятията и потребителите или прави изпълнението още по-трудно. |
| --- | --- |

2.7.2.

| 2.7.3. | Някои държави членки може да използват важни данъчни предложения като разменна монета при договаряне на други искания по съвсем различни въпроси или за осъществяване на натиск върху Комисията да представи законодателни предложения в други области. |
| --- | --- |

2.7.3.

| 2.7.4. | Взетите с единодушие решения могат да бъдат отменени само с единодушие. Това обикновено прави държавите членки прекалено предпазливи, което възпира амбициите и отслабва крайния резултат. |
| --- | --- |

2.7.4.

| 2.8. | Ако на Европейския парламент се даде същата тежест при окончателното определяне на мерките на ЕС в областта на данъчното облагане, това би му дало възможност да допринася пълноценно за оформянето на данъчната политика на ЕС. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | На ЕС няма да бъде дадена нова компетентност, нито пък компетентностите на държавите членки ще бъдат намалени. Комисията също така твърди, че това няма да засегне правата на държавите членки да определят ставките на подоходния данък за физическите лица и на корпоративния данък, както смятат за удачно. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Според Комисията цената на непредприемането на действия в областта на данъчната политика на равнището на ЕС е висока. Цената на бавния напредък по отношение на окончателния режим на ДДС, ОКООКД, данъка върху финансовите сделки и данъка върху цифровите услуги се изчислява на около 292 милиарда евро за тези четири области (1). |
| --- | --- |

2.10.

3.   Общи и конкретни бележки

| 3.1. | ЕИСК подкрепя амбицията на Комисията да даде начален тласък на необходимия дебат предвид чувствителните аспекти на гласуването с квалифицирано мнозинство по данъчни въпроси. В 21-ви век успешната данъчна политика трябва да дава възможност на ЕС да се справя с икономически и финансови предизвикателства, които могат и ще се появят в бъдеще. Правилото за единодушие в областта на данъчното облагане имаше смисъл през 50-те години на миналия век, когато държавите членки бяха шест. В момента обаче то все по-често може да изглежда политически анахронично, законово проблематично и икономически непродуктивно. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В други, предходни свои становища Комитетът вече се застъпи за промяна на правилото за единодушие и изрази своето съгласие с въвеждането на подход с квалифицирано мнозинство (2). ЕИСК представя настоящото становище, като взема предвид този контекст и като отчита своята роля като орган, който желае да постигне напредък по европейския проект. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В същото време ЕИСК счита, че при настоящите обстоятелства трябва да бъдат изпълнени някои условия, свързани с по-широк контекст, за да може гласуването с квалифицирано мнозинство да бъде успешно приложено. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК смята, че след като бъде взето решение, изпълнението на четирите предложени стъпки би трябвало да бъде постепенно и Европейската комисия следва да извърши задълбочена и всеобхватна оценка след всяко изпълнение. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Единодушието в областта на данъчното облагане оказа въздействие върху други, по-общи политически приоритети на ЕС. Данъчното облагане е от съществено значение и за много от най-амбициозните проекти на ЕС, включително Икономическия и паричен съюз (ИПС), съюза на капиталовите пазари, цифровия единен пазар, рамката в областта на климата и енергетиката до 2030 година и кръговата икономика. Предложението на Комисията за преразглеждане на директивата за данъчното облагане на енергийните продукти и електроенергията е друг пример. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Постепенното преминаване към гласуване с квалифицирано мнозинство би спомогнало за по-ефективното постигане на целите в областта на околната среда във време, когато действията във връзка с изменението на климата са по-неотложни от всякога. Данните от Евростат предполагат, че държавите от ЕС получават средно само около 6 % от общите си данъчни приходи от свързани с околната среда данъци. Преобладаващата част от тях са от данъци, свързани с енергетиката и транспорта, с минимални приходи от данъци върху замърсяването или използването на ресурсите (по-малко от 0,1 %) (3). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Предложената обща консолидирана основа за облагане с корпоративен данък (ОКООКД), която се обсъжда през последните 20 години, предлага значителни ползи за предприятията и гражданите, при положение че е подходящо разработена и въведена. Ще се намалят разходите за привеждане в съответствие и сложността за по-големите предприятия (и за тези, които изберат предложената система), които търгуват в целия ЕС. ОКООКД може да играе ключова роля в борбата срещу агресивното данъчно планиране и в усилията за възстановяване на доверието на гражданите в данъчната система (4). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК подкрепя провеждането на реформа на данъка върху добавената стойност (ДДС) в ЕС. При липсата на споразумение по този въпрос 147 милиарда евро от ДДС не се събират всяка година поради данъчни измами, избягване на данъци и слабо събиране на приходи от страна на държавите членки. Действащата система е силно фрагментирана и сложна и следователно намалява и нарушава търговията и инвестициите, като създава ненужна и прекомерна административна тежест и търговски пречки за предприятията (5). Понастоящем измамите с ДДС водят до разходи за публичните бюджети в размер на около 50 милиарда евро годишно. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Възникналите на единния пазар различаващи се данъчни политики имат отрицателни последици. Фрагментацията отслабва единството на единния пазар и генерира по-големи разходи за данъчни основи като труд, доходи и потребление. На практика работниците и потребителите в цяла Европа плащат за липсата на консенсус между държавите членки. Освен това различаващите се данъчни системи са пречка за МСП, които се опитват да търгуват на единния пазар. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК е наясно, че данъчната политика винаги е била тясно свързана със суверенитета на държавите членки, тъй като е от изключително значение за тях. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Преди да бъдат въведени каквито и да било мерки за борба с измамите, проектът на ОИСР за справяне със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби (6) установи, че размерът на това явление възлиза на 100 — 240 милиарда щатски долара в световен мащаб (7). Службата на ЕП за парламентарни изследвания изчисли, че съответните стойности за ЕС са в диапазона 50 – 70 милиарда евро (8). Това се равнява на 0,35 % от БВП на ЕС. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Понастоящем политическата роля на Европейския парламент в областта на данъчното облагане е само консултативна, когато става въпрос за мерки на данъчната политика. Ако гласуването с единодушие в областта на данъчното облагане бъде заменено с гласуване с квалифицирано мнозинство, Европейският парламент би могъл да играе важна роля в данъчната сфера. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Комисията има за цел да започне дебат за това как най-добре да се реформира начинът, по който ЕС упражнява компетентностите си в областта на данъчното облагане, които му бяха предоставени на по-ранен етап. Предлага се постепенният преход към пълно прилагане на гласуването с квалифицирано мнозинство да се осъществи в конкретни области на политиката от специален интерес за всички държави членки. Със своето съобщение Комисията не се стреми към създаване на каквито и да е нови компетентности за ЕС, нито пък цели преминаване към система на хармонизирани ставки на подоходния данък за физическите лица и на корпоративния данък в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Данъчната конкуренция често води до нарастващ натиск върху публичните бюджети. Ако това стане, не само ще се задълбочат широко разпространените дисбаланси при разпределението, но и ще отслабне търсенето, което ще навреди на икономическото развитие. В контекста на кризите в еврозоната поради бюджетните ограничения бяха въведени политики на строги икономии. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Конкурентоспособност и финансова стабилност. Освен това строгите бюджетни ограничения често оказват натиск върху конкурентоспособността поради липсата на възможности за финансиране на бъдещи инвестиции, например в инфраструктура, цифровизация или научноизследователска и развойна дейност. И накрая, съществуват взаимозависимости между бюджетната стабилност и стабилността на финансовите пазари. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Мерки за борба с избягването на данъци ЕИСК счита, че Европейският съюз играе жизненоважна роля по въпросите от световно значение. Въпреки че в миналото някои държави членки използваха данъчната конкуренция за разрешаване на някои вътрешни финансови проблеми, неотдавнашното приемане на мерки за борба с избягването на данъци показа откритост и готовност за засилване на прозрачността и лоялната данъчна конкуренция. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Фискалната политика на ЕС ЕИСК е твърдо убеден, че европейският проект се основава на условието, че всички държави членки трябва по всяко време да разполагат с достатъчно възможности за участие в процеса на вземане на решения. Основната цел е да се създаде благоприятна среда както за ЕС, така и за отделните държави членки. |
| --- | --- |

3.17.

3.18.   
  Данъчно планиране и отклонение от данъчно облагане

| 3.18.1. | ЕИСК подчертава – и приветства – постигнатия на равнището на ЕС напредък в борбата срещу агресивното данъчно планиране и отклонението от данъчно облагане, както и в подобряването на системата за данъка върху добавената стойност (ДДС). По време на настоящия мандат на Комисията бяха приети около 14 предложения в данъчната област – повече отколкото през предишните 20 години (9). Правилата за прозрачност бяха засилени, за да включват много по-голям обмен на информация между държавите членки относно трансграничните данъчни дела на гражданите и големите предприятия. Събирането на ДДС се подобри с нови правила за продажбите на стоки и услуги в интернет, както и с нови инструменти за трансгранично сътрудничество за борба с измамите с ДДС (10). |
| --- | --- |

3.18.1.

| 3.18.2. | Липса на напредък в някои области ЕИСК трябва да отбележи, че на европейско равнище не е постигнат голям напредък в реформирането на корпоративното данъчно облагане, главно поради липса на политическа воля в рамките на Съвета. Също така важни предложения относно данъчното облагане на цифровите услуги и избягването на данъци бяха блокирани поради системата на гласуване с единодушие. |
| --- | --- |

3.18.2.

| 3.18.3. | ЕИСК счита, че политиката в областта на данъчното облагане като цяло и борбата с данъчните измами трябва да продължи да бъде приоритетна област на политиката за бъдещата Комисия. Като се имат предвид многобройните скандали с данъчните убежища („Люкслийкс“, „Досиетата от Панама“, „Досиетата от рая“ и т.н.) и най-новите прогнозни оценки за данъчните измами в ЕС, които сочат приблизително 825 милиарда евро годишно (11), ЕИСК призовава за кратки срокове. |
| --- | --- |

3.18.3.

| 3.18.4. | Най-добрите резултати в борбата срещу трансграничните данъчни измами могат да бъдат постигнати на европейско равнище. ЕИСК критикува факта, че важни законодателни предложения по този въпрос се блокират от Съвета. Неотдавнашно проучване на Евробарометър показва, че три четвърти от гражданите на ЕС смятат, че борбата с данъчните злоупотреби следва да бъде приоритет за Европа (12). |
| --- | --- |

3.18.4.

| 3.18.5. | Юрисдикции, които не оказват съдействие ЕИСК приветства публикуването за първи път през декември 2017 г. на списъка на ЕС на юрисдикциите, които не оказват съдействие за данъчни цели, и неговото преразглеждане след това (13). ЕИСК подкрепя изцяло метода на „черния“ и „сивия“ списък, въведен от Европейската комисия (14). Във връзка със скандалите „Досиетата от Панама“ и „Досиетата от рая“ ЕИСК вече призова държавите членки да се запълнят пропуските в областта на агресивното данъчно планиране (15). Юрисдикциите, които не оказват съдействие, са заплаха за вътрешния пазар на ЕС (16). |
| --- | --- |

3.18.5.

| 3.19. | ЕИСК подчертава необходимостта от по-широк процес, за да се постигне евентуален напредък в посока гласуване с квалифицирано мнозинство, което ще отнеме време и което би трябвало да бъде в синхрон с други политически инициативи. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.19.1. | Един достатъчно силен бюджет на ЕС ще даде възможност за финансови трансфери като компенсация за сътресения или сравнителни недостатъци. Във връзка с това групата на високо равнище за собствените ресурси, създадена с цел да разгледа „как приходната част на бюджета на ЕС може да стане по-опростена, прозрачна, справедлива и демократично отчетна“, подчертава значението на една европейска фискална политика (17). |
| --- | --- |

3.19.1.

| 3.19.2. | По-добре координираната икономическа политика би могла да премахне необходимостта от уравновесяване на некоординираните национални данъчни правила. Икономиката на ЕС ще бъде по-ефективна в контекста на структурни реформи, целенасочени инвестиции, справедливо данъчно облагане, справедливи търговски споразумения, възстановено лидерство в областта на иновациите и завършване на изграждането на единния пазар. |
| --- | --- |

3.19.2.

| 3.19.3. | От жизненоважно значение обаче е и реализирането на единния пазар. Правилата относно недискриминацията и четирите свободи, гарантирани от Договора, вече би следвало да осигуряват изпълнението на условията за единен пазар. Развитията в областта на държавната помощ и броят на производствата по установяване на неизпълнение на задължения също показват, че Комисията разполага със средства за коригиране на такива нарушения. Ще бъде необходима значителна аналитична работа, за да се прецени до каква степен настоящите данъчни мерки са се оказали недостатъчни. |
| --- | --- |

3.19.3.

Брюксел, 17 юли 2019 година.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2019) 8 final, стр. 4.

1

(2)  Становище на ЕИСК ОВ C 230, 14.7.2015 г., стр. 24; становище на ЕИСК ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 18; становище на ЕИСК ОВ C 271, 19.9.2013 г., стр. 23; становище на ЕИСК ОВ C 332, 8.10.2015 г., стр. 8.

2

(3)  Euractiv – „Time to get rid of EU’s unanimity rule on green fiscal matters“ („Време е да се избавим от правилото на ЕС за единодушие по свързани с екологизирането фискални въпроси“).

3

(4)  Становище на ЕИСК ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 58.

4

(5)  Становище на ЕИСК ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 40.

5

(6)  https://www.oecd.org/tax/beps/

6

(7)  http://www.oecd.org/ctp/oecd-presents-outputs-of-oecd-g20-beps-project-for-discussion-at-g20-finance-ministers-meeting.htm

7

(8)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-160_en.htm

8

(9)  Комисар Moscovici, туийт от 13 февруари 2019 г.

9

(10)  Становища на ЕИСК: ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 40; ОВ C 283, 10.8.2018 г., стр. 35.

10

(11)  Европейски парламент – Доклад относно финансовите престъпления, данъчните измами и избягването на данъци.

11

(12)  Новини на Европейския парламент: Борба с данъчните измами.

12

(13)  https://www.consilium.europa.eu/media/31945/st15429en17.pdf

13

(14)  https://www.oxfam.org/en/even-it/full-disclosure-eus-blacklist-tax-havens

14

(15)  https://www.eesc.europa.eu/bg/node/56888

15

(16)  Становище на ЕИСК ОВ C 229, 15.12.2017 г., стр. 7.

16

(17)  Бъдещо финансиране на ЕС („Доклад Монти“). Декември 2016 г.

17

---

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/96 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/96

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка — Четвърти доклад относно състоянието на енергийния съюз“

(COM(2019) 175 final)

(2019/C 353/15)

Докладчик: Christophe QUAREZ

| Сезиране | Европейска комисия, 3.6.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 3.7.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 183/2/5 |

Сезиране

Европейска комисия, 3.6.2019 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

3.7.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

17.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

183/2/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК отбелязва четвъртия доклад за състоянието на енергийния съюз, подкрепя целите на енергийния съюз и одобрява поставения акцент върху ангажирането и мобилизирането на обществото в ЕС, така че то да се ангажира пълноценно с енергийния съюз. Комитетът отново отправя предложенията си за ефективен диалог по енергийните въпроси с организираното гражданско общество на равнището на ЕС и на национално, регионално и местно равнище. Освен това той призовава за установяване на по-тясна връзка между бъдещите доклади относно състоянието на енергийния съюз и предложената за 2050 г. дългосрочна стратегия. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК изразява учудването си от твърдението на Европейската комисия, че „енергийният съюз е реалност“. Енергийният съюз може да е реалност по отношение на политическите решения на ЕС, но все още не е реалност в ежедневието на европейските граждани. Поради това ЕИСК призовава Европейската комисия да поиска от държавите членки да поемат отговорност за решенията, които те самите приеха на равнището на ЕС. Освен това Комитетът призовава за по-амбициозни мерки във връзка с енергийния преход и действията в областта на климата. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК изразява съжаление поради продължаващите различия в позициите, изразени от националните правителства, и несъответствията между това, за което националните правителства гласуват в Брюксел, и изпълняваното на национално равнище. ЕИСК призовава Европейската комисия да използва допълнително правомощията си, включително законови, за да гарантира, че законодателството на ЕС в областта на енергетиката, включително свързаните с енергетиката и климата цели за 2020 г., се спазват от държавите членки. ЕИСК призовава Европейската комисия да анализира причините за различните позиции, изразени от националните правителства, както и причините, поради които някои държави членки няма да изпълнят целите си в областта на енергетиката и климата. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК изразява съжаление, че Европейската комисия не е използвала в достатъчна степен четвъртия доклад за състоянието на енергийния съюз, за да подчертае липсата на явен напредък във връзка с четири от приоритетите на енергийния съюз — предоставяне на централно място на гражданите, намаляване на вноса на енергия, заемане на водеща позиция в областта на възобновяемите енергийни източници и създаване на работни места в областта на чистата енергия. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подчертава отново, че Европа се нуждае от „социален пакт за направляван от гражданите енергиен преход“, който да бъде приет от ЕС, държавите членки, регионите, градовете, социалните партньори и организираното гражданско общество, за да се гарантира, че при прехода никой няма да бъде „забравен“. Това следва да се превърне в шестото измерение на енергийния съюз и да обхваща всички социални аспекти, включително създаване на качествени работни места, професионално обучение, образование и обучение на потребителите, социална закрила, специални планове за региони в преход, в които се закриват работни места, здравеопазване и енергийна бедност. Тази инициатива би трябвало да бъде част от европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК приветства създаването на Обсерваторията на енергийната бедност, което е само първата стъпка към разработването на европейски план за действие, насочен към изкореняването на енергийната бедност в Европа. В това отношение социалните цени или енергийните чекове могат да представляват само временно облекчение и следва постепенно да бъдат заменени от публични субсидии с цел подпомагане на бедните европейци да прилагат структурни решения, например основно модернизиране на сгради. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК изразява съжаление, че не е отделено достатъчно внимание на оценката на енергийната зависимост на ЕС и геополитическите последици от нея. Това следва да включва наблюдение на промените по отношение на зависимостта от вноса на енергия (напр. нефт, природен газ, въглища и уран), както и от вноса на стоки за енергийния преход (напр. батерии, слънчеви панели) и от чуждестранните инвестиции в стратегически енергийни активи и дружества (напр. изкупуване от американски дружества на основни сегменти от веригата за създаване на стойност на топлоелектрическите централи, изкупуване от китайски дружества на дружества на електропреносната мрежа, руски инвестиции в енергийния сектор на някои държави). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | С оглед на значимостта на изменението на климата като основна политическа тема на ЕС, както във възприятията на гражданите, така и в програмите на политическите партии, ЕИСК призовава Европейската комисия да превърне борбата с изменението на климата в основен приоритет за своя мандат за периода 2019—2024 г. Този приоритет следва да бъде отразен в организацията на Европейската комисия чрез създаването на позиция първи заместник-председател на Европейската комисия, отговарящ за действията в областта на климата. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Контекст и съображения относно предишните препоръки на ЕИСК

| 2.1. | Сред обществеността в ЕС съществува силна и нарастваща подкрепа за целите на енергийния съюз и за по-амбициозни политики в областта на климата и енергетиката. Според неотдавнашни проучвания на Евробарометър (1) около 80 % от гражданите на ЕС смятат изменението на климата за сериозен проблем, както и че борбата с изменението на климата и по-ефективното използване на енергията могат да стимулират икономиката и работните места в ЕС. Тази подкрепа получи по-голяма видимост с младежкото движение #FridaysForFuture (Петъци за бъдещето). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК отбелязва нарастващата подкрепа за целите на енергийния съюз и сред европейските делови среди в рамките на енергийния сектор и извън него, както например е посочено от Eurelectric и B team. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Все по-голям брой експерти и научни констатации потвърждават, че икономиката на ЕС може да извлече полза от трансформацията си в неутрална по отношение на климата икономика. В своята дългосрочна стратегия от ноември 2018 г. (2) Европейската комисия представи най-актуалната информация по тази тема. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Въпреки това ЕИСК изразява съжаление по отношение на продължаващите различни позиции, изразени от националните правителства, както и несъответствията между това, което националните правителства гласуват в Брюксел, и изпълняваното на национално равнище. ЕИСК призовава Европейската комисия да използва допълнително правомощията си, включително и законовите правомощия, за да гарантира, че законодателството на ЕС в областта на енергетиката, включително свързаните с енергетиката и климата цели за 2020 г., се спазва от държавите членки. ЕИСК призовава Европейската комисия да анализира причините за различните позиции, изразени от националните правителства, както и причините, поради които някои държави членки няма да изпълнят целите си в областта на енергетиката и климата. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕИСК приветства инициативите, стартирани през последните години и припомнени в доклада за състоянието на енергийния съюз, включително свързаните с островите на ЕС, въгледобивните региони, акумулаторите и енергийната бедност. Всички тези действия са от основно значение, за да се даде тласък на интегрирана индустриална политика, която може да поддържа социално справедлив енергиен преход, който създава качествени работни места, и следва да се разглеждат като възможност за индустрията да покаже способността на Европа да разработва подходящи решения за настоящите предизвикателства. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК многократно е заявявал, че енергийният съюз трябва да осигури стабилна и благоприятна среда за европейските предприятия, която да създава възможности за тях и да ги насърчава да инвестират и да наемат служители, като се обръща специално внимание на потенциала на МСП. Поради това ЕИСК приветства влизането в сила на Регламента относно управлението на Енергийния съюз и призовава организираното гражданско общество да играе по-активна роля, за да се гарантира правилното изпълнение на настоящия регламент. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ЕИСК приветства и доклада на Европейската комисия „Енергийните цени и разходи в Европа“, публикуван през януари 2019 г., тъй като в него се предоставя прозрачна информация за неотдавнашните повишавания на енергийните цени — предимно във връзка с поскъпването на изкопаемите горива, което между 2016 и 2017 г. доведе до увеличение от 26 % на разходите на ЕС за внос на изкопаеми горива, които достигнаха до общо 266 милиарда евро. ЕИСК призовава за повече прозрачност относно субсидиите за изкопаемите горива и разликите в цените на енергията на територията на Европейския съюз, включително и в резултат на различните решения на национално равнище за данъчното облагане на енергията. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ЕИСК отправи искане за включване на социалното измерение сред критериите за оценка в следващия доклад за състоянието на енергийния съюз. По този начин Комитетът приветства социалните инициативи, предприети от Европейската комисия, като свързаните с регионите с високо потребление на въглища и енергийната бедност, както и наличието на специален подраздел в доклада за състоянието на енергийния съюз, посветен на неговото социално измерение. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | ЕИСК винаги е считал, че наличността на енергия и физическият достъп до нея на достъпни цени са от основно значение за предотвратяване на енергийната бедност. Поради това той приветства създаването на Обсерваторията на енергийната бедност, което е първата стъпка към разработването на широкообхватни европейски действия, насочени към изкореняването на енергийната бедност в Европа. Той призовава Европейската комисия да разшири мандата и ресурсите на Обсерваторията, за да може да продължи работата си по въпроса на отоплителната бедност и да засили дейността си за борба с бедността по отношение на климатизацията и мобилността. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | ЕИСК отбелязва, че предприемането на енергийния преход не изисква съществено по-различни по размер инвестиции в сравнение с нужните за поддържането на настоящата енергийна система, основана на неефективното използване на вносни изкопаеми горива. Основното предизвикателство е свързано с пренасочването на капитал от активи и инфраструктури с високи въглеродни емисии към такива с нулеви. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | За да подпомогнат частните инвеститори при извършването на това пренасочване на капитала, публичните органи следва да гарантират ефективни и предвидими цени на въглеродните емисии за всички стопански дейности и да прекратят всички субсидии за изкопаемите горива. Възможните елементи включват долна граница за цената на въглеродните емисии за СТЕ, съчетана с хармонизиране на енергийните данъци. Поради това ЕИСК изразява категоричната си подкрепа за предложението на Европейската комисия да гарантира, че решенията за хармонизиране на енергийното данъчно облагане могат да бъдат вземани с квалифицирано мнозинство, а не с единодушие, тъй като тази процедура може да позволи на едно единствено национално правителство да блокира всеки напредък на Европейския съюз. Секторът на въздухоплаването би могъл да бъде първият сектор, в който би могло да се осъществи такова хармонизиране. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Бележки относно четвъртия доклад за състоянието на енергийния съюз и последващите действия

3.1.   
  Създаване на силно и демократично управление за енергийния преход на Европа

| 3.1.1. | ЕИСК счита, че ЕС и държавите членки се нуждаят от по-нататъшно демократизиране на процеса на разработване на политики в областта на енергетиката. Те могат да използват по-добре инструменти като съвещателно допитване до общественото мнение и европейски граждански инициативи и да гарантират системно взаимодействие с организираното гражданско общество. Една децентрализирана енергийна система с по-голяма роля на местните енергийни общности може да представлява важен елемент за подкрепа на демократизацията на европейския енергиен преход и ангажираността с него. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | За да се осигури стабилна и благоприятна стопанска среда за европейските дружества, особено за МСП, ЕС и всички държави членки следва да разработят дългосрочни енергийни планове за постигане на целта за въглеродна неутралност, приета от тях в Парижкото споразумение. Ето защо ЕИСК призовава Европейския съюз да приеме целта за превръщане на ЕС в неутрална по отношение на климата икономика до 2050 г. След това трябва да бъдат изготвени секторни и регионални стратегии за декарбонизация, с цел да се установят възможностите в стопанската област и на местно равнище и да се предвидят бъдещите нови работни места и тези, които ще бъдат закрити, за да се гарантира плавен преход. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | ЕИСК отправя критика към твърде общата формулировка на няколко политически ангажимента. Например ЕИСК изразява съжаление, че Европейската комисия в нито един момент не разясни значението на своите амбиции да превърне Европа в „лидер в областта на възобновяемите енергийни източници“. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | ЕИСК приветства инициативите, насочени към подпомагане на регионите с високо потребление на въглища и островите при техния енергиен преход. ЕИСК отново отправя призив към Европейската комисия да взаимодейства с всички държави членки и региони за съвместно картографиране на силните и слабите страни на всеки европейски регион по отношение на енергийния преход. Картографирането следва да бъде отразено в техните стратегии за промишлеността и интелигентната специализация, както и да им помогне да предвидят вероятния резултат от гледна точка на създаването, закриването и промяната на работни места в резултат на прехода (3). |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | ЕИСК признава, че за силно и демократично управление на енергийния съюз е необходимо да се създаде Европейска енергийна информационна служба в рамките на Европейската агенция за околна среда, която ще може да гарантира качеството на предоставяните от държавите членки данни, да разработи една входна точка за всички набори от данни, необходими за оценяване на напредъка на енергийния съюз, да разработи хипотезите за различните сценарии съвместно със заинтересованите страни, да предостави модели с отворен код, които да позволяват тестване на различните хипотези и проверка на съгласуваността между различните прогнозни оценки. Нейната работа следва да бъде свободно достъпна за всички лица, отговорни за вземането на решения, за предприятията и за широката общественост. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   
  Съвместно изготвяне на социален пакт за направляван от гражданите енергиен преход

| 3.2.1. | ЕИСК горещо приветства заявлението на Европейската комисия, че „Социалните последици от тези промени трябва да бъдат част от процеса на изготвяне на политиката от самото начало, а не просто да се разглеждат като страничен аспект.“ ЕИСК призовава Европейската комисия приложи това заявление на практика и изразява готовността си да предостави подкрепа и експертни познания. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | ЕИСК заявява отново, че Европа се нуждае от „социален пакт за направляван от гражданите енергиен преход“, който да бъде приет от ЕС, държавите членки, регионите, градовете, социалните партньори и организираното гражданско общество, за да се гарантира, че при прехода никой няма да бъде „забравен“. Това следва да се превърне в шестото измерение на енергийния съюз и да обхваща всички социални аспекти, включително създаване на качествени работни места, професионално обучение, образование и обучение на потребителите, социална закрила, специални планове за региони в преход, в които се закриват работни места, здравеопазване и енергийна бедност. Тази инициатива би трябвало да бъде част от европейския стълб на социалните права. Такъв пакт би могъл да се основава на опита на държавите членки, например френския „Pacte pour le pouvoir de vivre“ (Пакт за възможност за живот), който обединява 19 профсъюза и неправителствени организации. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1. | ЕИСК счита, че Европейският съюз трябва да осигури подходящо финансиране, с което да се оказва подкрепа на работниците, изложени на риск от загуба на работното си място в резултат от прехода към неутрална по отношение на климата икономика. За тази цел, въз основа на опита на платформата за въгледобивните региони в преход, ЕИСК призовава Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета на Европейския съюз да гарантират подходящото планиране и финансиране на Европейския социален фонд, регионалните фондове и Европейския фонд за приспособяване към глобализацията с цел преодоляване на предизвикателствата на прехода към неутрална по отношение на климата икономика. Това би дало израз на волята на Европа да гарантира, че никой няма да бъде „забравен“. |
| --- | --- |

3.2.2.1.

| 3.2.3. | ЕИСК би желал енергийният съюз да се развива по начин, който да предоставя възможност за изкореняване на енергийната бедност в Европа и подобряване на качеството на живот, създаване на работни места и социално приобщаване. Въз основа на констатациите на Европейската обсерватория на енергийната бедност и новосъздадения „европейски показател за енергийна бедност“ би трябвало да се изготви европейски план за действие за изкореняване на енергийната бедност в сътрудничество със заинтересованите страни, включително организации на потребителите и неправителствени организации за борба с бедността като Европейската мрежа за борба с бедността, за да се гарантира, че публичните действия са насочени в по-голяма степен към първопричините за енергийната бедност. Отбелязвайки, че в становището си относно пакета за чиста енергия за всички европейци (4) е установил, че енергийната бедност е въпрос на инвестиции и че именно уязвимите домакинства се натъкват на пречки при достъпа до финансиране, ЕИСК подчертава необходимостта от постепенно преминаване от палиативни към превантивни мерки — например саниране с цел трансформиране на стари сгради в сгради с нулево нетно потребление на енергия. В това отношение социалните цени или енергийните чекове могат да представляват само временно облекчение, което следва постепенно да бъде заменено от публични субсидии с цел подпомагане на бедните европейци да прилагат структурни решения, например основно модернизиране на сгради. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.3.1. | ЕИСК счита, че преходът към неутрална по отношение на климата икономика е възможност за осигуряване на работни места за европейците. Европейската комисия заявява, че вече има четири милиона европейци, които работят за „зелената икономика“. Ускоряването на енергийния преход ще създаде повече работни места, особено когато преходът се осъществява чрез местни енергийни общности. ЕИСК счита, че е необходимо да се положат повече усилия в областта на професионалното обучение за привличане на младите европейци, включително младите безработни, на работни места в областта на енергийния преход. Поради това ЕИСК отправя искане към Европейската комисия да разработи програмата „Еразъм Про“, за да привлече повече млади хора в разрастващите се сектори на неутралната по отношение на климата икономика (напр. енергийна ефективност, производство на енергия от възобновяеми източници) чрез подобряване на имиджа и условията на труд на тези работни места. |
| --- | --- |

3.2.3.1.

| 3.2.4. | ЕИСК счита, че борбата със замърсяването на въздуха трябва да стане основен политически приоритет на ЕС и всички държави членки. Следва да бъдат засилени регулаторните мерки, насочени към намаляване на замърсителите на въздуха, отделяни от превозните средства и електроцентралите, и да бъдат приложени мерки за постепенно окончателно прекратяване на използването на изкопаеми горива в транспорта и производството на електроенергия. Освен това ЕИСК отправя искане към Европейската комисия да представи в предстоящ доклад подробен анализ на факторите за създаване на „зелени“ работни места и пречките, които трябва да се преодолеят. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | ЕИСК приветства подобренията в четвъртия доклад за състоянието на енергийния съюз във връзка с информацията за използването на инвестиционните инструменти на ЕС, по-специално Механизма за свързване на Европа. Той отбелязва обаче необходимостта от подобряване на средствата за достъп до тези ресурси за проекти на стартиращи предприятия, граждани, местни енергийни общности и общности (например подкрепа за финансови платформи, особено в държави членки, където липсват такива структури). ЕИСК би искал да проучи допълнително социалното измерение на енергийния преход чрез отделно проучвателно становище или информационен доклад. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   
  Транспорт

ЕИСК припомня, че на транспортния сектор се падат две трети от потреблението на енергия в ЕС. Емисиите на ЕС намаляват, но това не се отнася за транспортния сектор. Освен това той продължава да разчита почти изцяло на нефт (94 %), по-голямата част от който се внася.

| 3.3.1. | ЕИСК приветства приемането на Пакета за чиста мобилност като първа стъпка по пътя за гарантиране на преход към чиста мобилност. Той приветства насърчаването на електрификацията, но припомня, че тя няма да бъде достатъчна и че следва да се положат безпрецедентни усилия за увеличаване на енергийната ефективност и намаляване на търсенето на ненужна мобилност — например дълги разстояния между дома и работното място. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | ЕИСК би приветствал действия на равнището на ЕС, за да се избегне ситуация, при която хора с ниски доходи, притежаващи замърсяващи превозни средства, ще имат все по-ограничен достъп до много градски зони. Биха могли да се предприемат действия в рамките на Програмата на ЕС за градовете, както и да се насърчат придвижването пеша, колоезденето, общественият транспорт, модернизирането или преоборудването на ниска цена на задвижването на съществуващите превозни средства от изкопаеми горива към технологии с нулеви емисии. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | ЕИСК приветства факта, че в четвъртия доклад за състоянието на енергийния съюз се припомня значението на Европейския алианс за акумулаторните батерии. ЕИСК подкрепя тази инициатива, за да се гарантира, че ЕС играе амбициозна роля на световния пазар (5). |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   
  Инфраструктура, инвестиции и индустриално развитие за енергийния преход

| 3.4.1. | Енергийният преход има значителни последици за всички сектори на икономиката, особено за комуналните услуги, енергоемките отрасли и промишлените отрасли, предоставящи енергийни решения. За радикалната им трансформация са необходими инвестиции в размер на стотици милиарди евро. Те са изправени пред рискове, предизвикателства и възможности и за ЕС е от съществено значение да подпомага промишлените отрасли, както и енергийните кооперации и гражданите, да се възползват от възможностите, да се справят с предизвикателствата и да смекчат рисковете. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | ЕИСК изразява съжаление, че не е било отделено достатъчно внимание на оценката на енергийната зависимост на ЕС и на геополитическите последици от нея. Това следва да включва наблюдение на промените по отношение на зависимостта на ЕС от вноса на енергия (напр. нефт, природен газ, въглища и уран), както и от вноса на стоки за енергийния преход (напр. батерии, слънчеви панели) и от чуждестранните инвестиции в стратегически енергийни активи и дружества (напр. изкупуване от американски дружества на основни сегменти от веригата за създаване на стойност на топлоелектрическите централи, изкупуване от китайски дружества на дружества на електропреносната мрежа, руски инвестиции в енергийния сектор на някои държави). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | ЕИСК счита, че ЕС следва да засили амбициите си във всички области на чистата енергия, за да осигури на европейските предприятия стабилен вътрешен пазар, на който могат да се разгръщат иновации, както и интегрирана индустриална стратегия, насочена към износ на решения за чиста енергия в останалата част на света. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | ЕИСК изразява съжаление, че публичните инвестиции (на национално и европейско равнище) в приоритетите на енергийния съюз в областта на научните изследвания и иновациите се запазват на равнище от 5 милиарда евро годишно, въпреки че научните изследвания и иновациите в областта на енергетиката следва да бъдат първостепенен приоритет за опазване на конкурентоспособността и климата в Европа. ЕИСК призовава Съвместния изследователски център на Европейската комисия да предостави допълнителни данни за този елемент както в абсолютни стойности, така и като процент от БВП на ЕС. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | ЕИСК приветства горещо създаването на пилотния проект на Европейския съвет по иновациите и предложението за създаване на „мисии за научни изследвания и иновации“ като начин за по-добро насочване на научните изследвания и иновациите към проекти, които ефективно преодоляват обществените предизвикателства, включително прехода към неутрална по отношение на климата икономика. Във връзка с това ЕИСК отправя искане към Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета на Европейския съюз да предложат създаването на специална мисия за превръщането на 100 европейски града в неутрални по отношение на климата до 2030 г. Това ще предостави на научните изследователи и създателите на иновации, както и на предприятията огромни възможности за съвместно разработване и изпитване на иновации, извличане на поуки от опита и по-добра готовност за бърз енергиен преход в Европа и в останалата част на света. |
| --- | --- |

3.4.5.

4.   Участие на гражданското общество и принос на ЕИСК

| 4.1. | ЕИСК е убеден, че енергийният съюз може да е реалност от гледна точка на политиките, но все още не е реалност в ежедневието на европейските граждани. Той приветства факта, че между 2015 и 2019 г. създателите на политики на ЕС положиха основите на енергийния съюз, но през следващите години и десетилетия предстои още много работа. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Трансформацията на енергийната система на Европа наистина ще стане по-бърза, по-евтина и по-демократична, ако движещата сила са хората, които се превръщат във все по-голяма степен в активни потребители, произвеждащи потребители, работници, хора, набиращи и предоставящи колективно финансиране за енергийния преход. Европейският съюз следва да има за цел да премине от ситуация, в която енергийната политика, дори на национално равнище, се направлява от „решенията на малцина“, към ситуация, в която тя практически се направлява от „действията на всички“. Никога досега не е имало по-добра възможност за постигането на тази цел, като се има предвид по-голямата степен на осведоменост на гражданите на ЕС по отношение на климата, особено сред младите хора в Европа. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК изразява съжаление във връзка с липсата на реални предложения за по-добро ангажиране на организациите на гражданското общество и гражданите. Въпреки че обиколката във връзка с енергийния съюз беше положително развитие, ЕИСК приканва Европейската комисия да се ангажира във все по-голяма степен с лицата, отговорни за вземането на решения, и със заинтересованите страни, и по-специално да се среща с националните и регионалните икономически и социални съвети и организираното гражданско общество с цел съвместно осигуряване на чиста енергия на всички европейци. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Като припомня наличните инструменти в Регламента относно управлението на енергийния съюз, ЕИСК предлага да се установи постоянен граждански диалог и той да бъде задължителен подготвителен елемент от всички важни политически решения и цялото законотворчество на ЕС, свързано с изменението на климата. Прозрачността и отчетността би трябвало да бъдат важни елементи от този диалог, което означава, че входящите материали за диалозите следва да бъдат публично достъпни и би трябвало да се предоставя ясна информация как са взети под внимание опасенията, изразени по време на диалога. Усещането, че този диалог протича близо до гражданите, е от ключово значение за неговия успех. Поради това, въпреки че диалогът в интернет може да е от полза, той няма да е достатъчен, а трябва да бъде допълнен от срещи и преки контакти с широката общественост. Ето защо е необходимо диалогът да е видим и да се осигурят подходящи финансови и човешки ресурси, както и да му се даде лице под формата на заместник-председател на Европейската комисия, отговарящ за тази сфера, член на Комисията или друга фигура на високо равнище. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК би искал да допринесе активно за по-нататъшното развитие на взаимодействието и сътрудничеството между институциите на равнището на ЕС, организираното гражданско общество и местните и регионалните власти и техните институции, които са от значение за целите на енергийния съюз. Благодарение на своята близост до равнището на широката общественост и познаването на специфичните местни условия местните и регионалните власти държат ключа към ефективното адаптиране и прилагане на политиките в областта на енергетиката. Те представляват основното равнище на вземане на решения в сектори като транспорта, градоустройството, сградите и социалните грижи, което ги превръща в изключително важни фактори за предприемането на координирани мерки в подкрепа на енергийната ефективност и възобновяемите източници на енергия. |
| --- | --- |

4.5.

Брюксел, 17 юли 2019 година.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Специално издание на Евробарометър No 459 доклад „Изменението на климата“, март 2017 г.

1

(2)  COM(2018) 773 final.

2

(3)  ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 1.

3

(4)  ОВ С 246, 28.7.2017 г, стр. 64.

4

(5)  ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 1.

5

---

| 18.10.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 353/102 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 353/102

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „ Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка за изпълнението на стратегическия план за действие в сектора на акумулаторните батерии: изграждане на стратегическа верига за създаване на стойност в сектора на батериите в Европа“

(COM(2019) 176 final)

(2019/C 353/16)

Докладчик: Colin LUSTENHOUWER

| Консултация | Европейска комисия, 3.6.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 3.7.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 17.7.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 545 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 189/1/5 |

Консултация

Европейска комисия, 3.6.2019 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

3.7.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

17.7.2019 г.

Пленарна сесия No

545

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

189/1/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Първият доклад на Европейската комисия за напредъка по изпълнението на стратегическия план за действие в областта на акумулаторните батерии показва, че са предприети редица действия за изграждането на значим сектор на акумулаторните батерии в ЕС. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Въпреки че все още е твърде рано да се правят окончателни заключения, ЕИСК подкрепя инициативите, които Комисията предприе и обяви, че ще предприеме, за да работи с държавите членки и европейската промишленост с цел прекъсване на зависимостта от трети, по-специално азиатски държави. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | През идните години ще трябва да се направи много, за да се постигне необходимото ниво на технологични познания в ЕС, да се гарантира доставката на необходимите суровини от трети държави и източници от ЕС и да се осигури безопасното и чисто рециклиране на батериите. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Инвестирането в човешки ресурси е съвместна отговорност на правителството и бизнес общността. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Въведение

| А. | През май 2018 г. Европейската комисия публикува съобщение, озаглавено „Европа в движение“ (1). В съобщението Комисията разяснява политиката, която възнамерява да провежда във връзка с устойчивата мобилност в Европа: безопасна, свързана и екологосъобразна. |
| --- | --- |

А.

| 2.1. | Тази политика е част от политиката на Комисията „Юнкер“ за европейски енергиен съюз – цялостна интегрирана рамка, която включва политиката в областта на климата в енергийната политика и се допълва от целенасочена промишлена политика с оглед изпълнение на целите на Парижкото споразумение. Тези цели са насочени най-вече към намаляване на емисиите на CO2 от производството на енергия от изкопаеми горива (2) и транспорта в Европа, в който се използват превозни средства (камиони, леки автомобили) с двигатели с вътрешно горене, функциониращи също с изкопаеми горива (бензин, газ). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В контекста на „Европа в движение“ Комисията разработи специален план за действие с оглед на разработването и производството на акумулаторни батерии. Във връзка с това Комисията представи отделно приложение към гореупоменатото съобщение, озаглавено „Стратегически план за действие в сектора на акумулаторните батерии“. |
| --- | --- |

2.2.

| Б. | Защо е необходим специален план за действие относно акумулаторните батерии? |
| --- | --- |

Б.

| 2.3. | Ежедневието ни вече е немислимо без акумулаторните батерии. В мобилните ни телефони, компютрите или таблетите, домакинските ни уреди, но разбира се и в нашите електрически превозни средства (ЕПС), батериите са незаменим компонент за доброто, безопасно и за предпочитане дълготрайно функциониране на тези уреди. В същото време жизненият цикъл на батерията все още е (твърде) ограничен. В рамките на тези продуктови групи изложената в плана за действие политика на Комисията се съсредоточава основно върху развитието на батериите за ЕПС, но също и върху други аспекти като двойната употреба на батериите и тяхното рециклиране (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Акумулаторните системи са добри за дребномащабното съхранение на енергия. Широкомащабното съхранение на енергия, например на енергия, произведена от разположени в морето вятърни паркове, не изглежда възможно в сектора на акумулаторните батерии. Това широкомащабно съхраняване на енергия трябва да се извършва с други енергоносители, като например водород и амоняк (4). И в тази област Комисията подкрепя широк набор от инициативи по линия на бюджета на „Хоризонт 2020“, като например технологията „електроенергия в газ“ (5). В същия дух се отделя голямо внимание на технологичното развитие на ефикасни и безопасни методи за свързване на съхраняваната енергия с електропреносните мрежи за високо напрежение („електроенергия към мрежата“), така че да се премахнат много високите разходи за разположените в морето преобразувателни станции. Голяма част от загубите в електроенергийната мрежа, които се наблюдават и днес, могат да се избегнат и като се използват електрически кабели с високо напрежение под или върху морското дъно между разположените в морето вятърни паркове и континенталната част, което би могло да доведе до повишаване на ефективността с около 10 до 15 % при устойчиво производство на енергия от разположени в морето инсталации. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Предвижда се батериите да съставляват около 40 до 50 % от цената на едно ЕПС, но вече е ясно, че тази цена би могла да бъде намалена. С много бързото развитие на електрическите превозни средства (6) наличието на качествени, безопасни и екологосъобразни батерии е въпрос, който придобива все по-голяма значимост. Комисията предвижда огромен пазар за европейската промишленост, който би могъл да възлезе на 400 гВч и 250 млрд. евро през 2025 г. Това е възможност за Европа не само от гледна точка на целите, свързани с климата, но и от гледна точка на икономиката и заетостта. Както заяви неотдавна комисар Бенковска: „Предвиждаме силен отрасъл в областта на батериите, който да допринася за кръговата икономика и за чиста мобилност“. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Но да обрисуваме ясно ситуацията: Европа изостава далеч от азиатските страни и предприятия, що се отнася до разработването (НИРД) и производството на батерии. Около 85 % от всички батерии, които използваме в Европа, са произведени в Китай, Япония или Корея. Европейското производство представлява едва 3 % от световното производство, като делът на САЩ възлиза на около 15 %. Така че, ако искаме да осъществим преход в мобилността в Европа от задвижване въз основа на изкопаеми горива към задвижване с електроенергия, сме напълно зависими от производствения капацитет в Азия. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Но освен този достатъчно сериозен проблем, съществува и друг: суровините, необходими за производството на батерии, като литий, никел, манган и кобалт, понастоящем се извличат в ограничено количество в Европа независимо от наличието на потенциални запаси. Тези европейски запаси ще трябва да бъдат експлоатирани, въпреки че понастоящем изглежда, че те ще могат да задоволят едва около 15 до 20 % от общото търсене. Необходимите суровини идват и от Латинска Америка, Африка и Азия, където според сведенията Китай е създал големи миннодобивни дружества, за да си осигури безпрепятствен достъп до тези суровини (7). Освен това рафинирането и преработката на европейските полезни изкопаеми също често се извършват в Китай. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Добивът и преработката на суровините са енергоемки и произвеждат значителни обеми минни отпадъци, в някои случаи и опасни отпадъци. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | От друга страна, Европа е изправена пред проблема с третирането на батериите. Големият им брой ни изправя пред нов и обезпокояващ проблем, свързан с третирането на отпадъци, тъй като рециклирането на материали от тези батерии се намира на твърде ранен етап. Понастоящем се оползотворяват едва около 10 % от материалите от батерии. Следователно съществува значителен потенциал за преработка/възстановяване. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Доклад за напредъка, 2019 г.

| 3.1. | В становището си от 17 октомври 2018 г. (8) ЕИСК подкрепи предложенията на Комисията за по-устойчив транспорт и за стратегическия план за действие относно батериите. В същото време Комитетът посочи, че редица фактори биха могли да попречат на изпълнението на плана, като например зависимостта от суровини от трети държави, липсата на алтернативни горива, трудностите при управлението, обработката и обезвреждането на използваните батерии и липсата на квалифицирани работници. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | На 9 април 2019 г. Комисията публикува първия доклад за напредъка по „Стратегическия план за действие в областта на акумулаторните батерии“ от май 2018 г. В доклада за напредъка се посочва, че се разработват много секторни и регионални инициативи. Например Европейският алианс за акумулаторните батерии изглежда представлява стимулираща платформа, която дава възможност на предприятията, създателите на политики и учените да координират усилията си, за да се справят с трудната и амбициозна цел ЕС и неговите предприятия отново да бъдат изведени на преден план в областта на бързо развиващата се технология за батерии. По линията на програма „Хоризонт 2020“ беше отправена първоначална покана за представяне на предложения с бюджет от 114 млн. евро и се предвижда публикуване на последваща покана за представяне на предложения за 2020 г. с бюджет от 132 млн. евро. Освен това може да бъде предоставено и мащабно финансиране от средствата, предназначени за регионалната политика на ЕС. Бизнесът и науката изглежда проявяват силна готовност да се включат, за да допълнят собствените си инвестиции с финансиране от ЕС и да ускорят развитието на научните изследвания и иновациите. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | След публикуването на плана за действие бяха предприети редица инициативи, но много от тях, включително междурегионални инициативи, все още са едва в подготвителната фаза. Изглежда твърде рано да се предприема преглед едва една година след публикуването на плана за действие. Очевидно обаче е налице усещане за неотложност. Както създателите на политиките, така и научните среди и бизнесът съзнават, че е късно, ако не и твърде късно. Залогът е огромен: съществува реален риск от делокализиране на много голяма част от европейската автомобилна промишленост към региони в близост до производствени единици за батерии, предимно в Азия. Това поставя въпроса за заетостта на около 13 милиона европейски работници в този сектор. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Пътят напред

| 4.1. | От встъпването в длъжност на Комисията „Юнкер“ и приемането на програмата за европейския енергиен съюз бяха разработени редица мерки, които – в контекста на политиката в областта на климата – поставиха началото на индустриална политика, която придаде на прехода към по-устойчиво общество съвсем нов характер. Индустриалната политика на Комисията, подкрепена от държавите членки, се характеризира със значително по-голяма степен на управление и инициатива отколкото досега. ЕИСК поздравява Комисията за този нов подход и призовава нея, държавите членки и европейската бизнес общност да продължат по неотдавна проправения път. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Подобен подход е добре дошъл и необходим с оглед на сериозното изоставане на европейската промишленост в областта на разработването и производството на батерии. При все това промишленост, която има насочваща роля, носи и риска от грешки при „избора на победители“. Комитетът обаче приветства новия подход, който обхваща цялата верига за създаване на стойност в промишлеността. Освен това промишлена политика, основана на методологията на веригата за създаване на стойност, ще бъде съобразена в много по-голяма степен с кръговата икономика, отколкото предишният секторен подход към промишлеността. Този подход, основан на веригата за създаване на стойност, обаче изисква и друга, по-подходяща за целта политика, съобразена например с политиката в областта на държавните помощи. Тъй като секторът за производство на акумулаторни батерии се превръща във водещ в промишлената политика на ЕС, Комисията ще трябва да възприеме гъвкав подход по отношение на инвестиционната помощ, предоставяна от държавите членки на дружествата в тези вериги. Чрез прилагането на критериите за допустимост за ВПОИ („важен проект от общоевропейски интерес“) по гъвкав начин може да се помогне на европейската промишленост чрез значително публично финансиране. Такова подпомагане би могло да се доближи до известна степен до равнищата на подкрепа, която азиатските дружества получават от своите правителства. ЕИСК приветства това ново приложение на инструмента IPCEI. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Възниква обаче въпросът дали политиката, залегнала в стратегическия план за действие, не е твърде закъсняла, за да се отговори на огромното изоставане спрямо азиатските страни и предприятия. Следва да се запитаме също и дали заделените финансови ресурси са достатъчни. Казано просто: „Не правим ли твърде малко и не е ли твърде късно?“ (9) В наскоро публикуван информационно-аналитичен документ Европейската сметна палата излага своите съмнения: „Съществува реален риск предприетите досега мерки да се окажат недостатъчни, за да успее ЕС да постигне стратегическите си цели за чиста енергия“. Във връзка с това следва да се отбележи обаче, че ролята и финансовите ресурси на Комисията в тази област са ограничени. Комисията с основание възприема донякъде резервирана позиция и роля на посредник. Държавите членки и европейската промишленост и нейните изследователски институции са тези, които трябва на първо място да отговорят на предизвикателството. Затова може само да се приветства фактът, че в началото на май 2019 г. правителствата на Франция и Германия решиха да отпуснат по 1 милиард евро за подпомагане на инициативи от страна на техните предприятия за развиване на сектор за производство на батерии. Това е един от първите много конкретни резултати от Европейския алианс за акумулаторните батерии, иницииран от Комисията, в който си сътрудничат държавите членки, Комисията и бизнес общността. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Според ЕИСК толкова скоро след приемането на програмата за действие в сектора на батериите все още е твърде рано да се правят окончателни заключения. Комитетът приветства многобройните действия, предприемани или разработвани от широк кръг заинтересовани страни. Резултатите от тях би трябвало да бъдат почувствани осезаемо през следващите години. Технологичното развитие в рамките на ЕС и извън него никога не спира, това е динамичен процес, което означава, че стратегията за акумулаторните батерии не е еднократна мярка, а изисква структуриран подход в политиката на ЕС и че необходимите инвестиции в производствени средства от страна на държавите членки имат дълъг период на възвръщаемост (в този случай период от 20 до 30 години не е изключение). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Въпросът е също така дали ЕС е изобщо в състояние да изгради конкурентоспособен сектор за разработване и производство на батерии, при положение че не разполага в достатъчна степен с необходимите за тази цел суровини. Въпреки че в някои държави – членки на ЕС, се разработват инициативи, например за извличане на литий (включително повторно отваряне на вече закрити мини), изглежда илюзорно да се смята, че ЕС ще може да задоволява самостоятелно 100 % от потребностите си от такива суровини. Освен това европейското население има силни резерви към минното дело и в този случай често се прилага принципът „не в моя двор“. Вниманието на населението следва да се насочи в по-голяма степен към положителното въздействие върху местните общности на добив на суровини, който зачита социалните и екологичните аспекти. Освен това ангажираността на местно равнище, т.е. включването на местното население, включително във финансов или друг план, може да предотврати съпротива срещу подобни дейности, която да попречи на тяхната реализация. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК подчертава, че е важно – с оглед на ситуацията със суровините, всички заинтересовани страни да положат по-големи усилия за разработването на нови видове акумулаторни батерии, като например „твърдотелните акумулатори“, които значително намаляват зависимостта от тези суровини. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Доколко реалистично е да се очаква, както изглежда смята Комисията, че в ЕС ще се появят между 10 и 20 мегапроизводители? Налице ли е достатъчна готовност от страна на присъстващите на капиталовите пазари дългосрочни инвеститори да осигурят необходимите около 10 млрд. евро за тази цел? Колкото и положителна да е оценката за основните приоритети, посочени в програмата за действие, разочароващ е фактът, че не се споменава нищо по въпроса за достъпа до капитала, необходим за тези толкова мащабни инвестиции. В тази област само банковото финансиране изобщо не е достатъчно. Капиталовите пазари, и по-специално инфраструктурните фондове, ще трябва да бъдат готови да инвестират в тези проекти със своя капацитет за поемане на риск (10). Това изисква дългосрочна политика, адекватна възвръщаемост и съответната подкрепа от страна на националните органи. Следва да се избягва заинтересованите страни да се задоволяват с взаимно наблюдение; публичните власти могат да поемат роля на катализатор на процеса на инвестиране. Френско-германските инициативи показват, че тези държави съзнават това. Според ЕИСК стартиралата наскоро инвестиционна платформа с EIT InnoEnergy като „движеща сила/катализатор“ също може да се окаже много полезна за осъществяването на контакти между инвеститори и организатори на проекти. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | В същото време европейските потребители трябва да бъдат информирани посредством целенасочени информационни кампании, че закупуването на батерии, произведени в Европа, при спазване на стандартите за безопасност за населението и околната среда, има много предимства пред закупуването на батерии от трети държави, където тези стандарти и стойности не се спазват в същата степен. Да продължаваме по настоящия път означава установяване на траен начин за износ на екологичните ни проблеми. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Според ЕИСК са необходими повече конкретни инициативи за развиването на рециклирането на материали от стари батерии. Т. нар. „добив на суровини в градски условия“ (urban mining) може да допринесе в значителна степен за задоволяването на нуждите от суровини. Съществува значителен потенциал за бъдещо рециклиране на суровините, добити в градски условия, при положение че се подобрят икономическите стимули, събираните количества, технологиите за възстановяване и, в крайна сметка, равнищата на рециклиране. За съжаление според неотдавнашния доклад на Комисията за изпълнението и въздействието на Директивата за батериите събирането на конвенционални акумулаторни батерии още не е достигнало желаното равнище. Около 57 % от акумулаторните батерии все още не се предават за рециклиране. Затова в настоящия кратък, но много информативен доклад Комисията основателно изразява загриженост във връзка с прилагането на Директивата от 2006 г., по-специално в контекста на появата на нови батерии, като тези, за които се отнася планът за действие. Комитетът очаква тези предложения с голям интерес. Освен това Комитетът отбелязва, че сегашните съоръжения за третиране на батерии също ще трябва да бъдат адаптирани с оглед на големите потоци нови видове батерии в близко бъдеще. Също така ще бъде необходимо да се разработи нова технология за рециклиране или преработка. Според ЕИСК целенасочената научно-изследователска и развойна дейност в тази конкретна сфера изисква пълната подкрепа на ЕС, тъй като ще спомогне за подобряването на жизнената среда и може до голяма степен да намали зависимостта от суровини с произход извън ЕС. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Комитетът се застъпва също така за целенасочени изследвания в областта на оползотворяването на отпадъчни материали от насипищата от въглища и стомана или други добивани метали. Не бива да се изключва възможността тези източници също да допринесат за посрещането на нуждите от суровини. ЕИСК приветства публикувания неотдавна доклад на Съвместния изследователски център на Европейската комисия относно оползотворяването на суровини от изключителна важност от минните отпадъци и депата за отпадъци (11) и призовава да се осигури политическа подкрепа за проучването и анализа на въпроса за суровините от изключителна важност, тъй като „глобалната битка за суровини“ става все по-сериозна. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | До каква степен регулаторната рамка допринася за развитието на необходимата НИРД в ЕС и за прилагането на разработената в резултата на тази дейност технология? Една от естествените тенденции на Комисията е да разглежда законодателството и регулирането. В крайна сметка това са насочващите инструменти, с които тя разполага. Но може би би било по-добре развитието на пазара да се наблюдава и анализира заедно с предприятията и организациите на социалните партньори, преди да се прибягва до инструмента на регулирането. По-желаният политически подход за този несигурен сектор изглежда най-напред да се постави начало, да се предоставят стимули и да се започне производство и едва след задълбочен анализ да се пристъпи към регулиране. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ЕИСК призовава Комисията да продължи да гарантира, че поканите за участие в търг действително са съобразени с често малките по мащаб предприятия в ЕС, така че тези средни производители да не бъдат лишавани от финансови ресурси поради факта, че тяхната дребномащабна НИРД не отговаря на изискванията за размера на проектите в поканите за представяне на оферти. ЕИСК все пак оценява новата обща покана за представяне на предложения, разработена от Комисията, която прави търговете по-достъпни за предприятията в ЕС. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Комитетът счита за важно финансиране от страна на ЕС да се предоставя и за проекти на европейски средни предприятия за производство на батерии, които вече са преминали значителна степен на технологично развитие (ниво на технологична готовност 5 до 9). Тази група от дружества, съсредоточени в по-голяма степен върху пазара отколкото върху фундаменталните изследвания, все още изглежда прекомерно изключена от фондовете на ЕС. Именно за тази група ще трябва да се разработи прост начин за достъп до субсидии от ЕС за обучение и преквалификация на работниците. |
| --- | --- |

4.13.

Брюксел, 17 юли 2019 година.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 293 final.

1

(2)  79 % от емисиите на парникови газове в ЕС се дължат на производството и потреблението на енергия, информационно-аналитичен документ на Европейската сметна палата от 1 април 2019 г. относно „Финансова подкрепа на ЕС в областта на съхраняването на енергия“.

2

(3)  Въпреки че основният акцент е поставен върху автомобилите, не бива да се забравя, че също така се наблюдава развитие по отношение на производството на електрически плавателни съдове (напр. малки фериботи).

3

(4)  Вж. също становището на ЕИСК относно „Съхраняването на енергия – фактор за интеграция и енергийна сигурност“, ОВ C 383, 17.11.2015 г., стр.19.

4

(5)  Във Фландрия беше разработен интересен проект, наречен „WaterstofNet“: клъстер от производители (вятърна и фотоволтаична електроенергия), водородна технология (електролиза и компресия) и крайни потребители в химическия и транспортния сектор.

5

(6)  Очаква се например, че през 2019 г. в Норвегия за първи път ще бъдат продадени повече електрически автомобили в сравнение с традиционните автомобили с двигатели с вътрешно горене. В рамките на тази група ЕПС по-голямата част от тези ЕПС се доставят от добре позната американска фирма.

6

(7)  Китайското правителство си е поставило за цел, считано от 2025 г., 20 % от всички продадени нови леки пътнически автомобили да бъдат ЕПС.

7

(8)  Становище на ЕИСК относно „Европа в движение“, ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 254.

8

(9)  Вж. също информационно-аналитичния документ на Европейската сметна палата от 1 април 2019 г.: „Финансова подкрепа на ЕС в областта на съхраняването на енергия“.

9

(10)  На 2 май 2019 г. Tesla заяви, че въпреки регистрираните загуби от над 700 млн. щатски долара за първото тримесечие на 2019 г. дружеството би желало да набере 2 млрд. щатски долара на капиталовия пазар, за да построи нов завод за акумулаторни батерии и да разработи нов тип електрически автомобил. Подобни инвестиции под формата на акции и/или облигации не са проблем за капиталовия пазар на САЩ. Възниква въпросът дали това е постижимо за фрагментирания капиталов пазар на ЕС.

10

(11)  Recovery of critical and other raw materials from mining waste and landfills: State of play on existing practices („Оползотворяване на суровини от изключителна важност от минните отпадъци и депата за отпадъци“), EUR 29744 EN, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, 2019, ISBN 978-92-76-03391-2, doi:10.2760/494020, JRC116131.

11

---