# Euroopan unionin C 390/2019

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 390 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 62. vuosikerta18. marraskuuta 2019 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 390

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

62. vuosikerta18. marraskuuta 2019

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI ISTUNTOKAUSI 2018–2019 Istunnot 16 – 19. huhtikuuta 2018Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 450, 13.12.2018 . Hyväksytyt tekstit, 18. huhtikuuta 2018 , vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2016 on julkaistu EUVL L 248, 3.10.2018 . HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI ISTUNTOKAUSI 2018–2019 Istunnot 16 – 19. huhtikuuta 2018Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 450, 13.12.2018 . Hyväksytyt tekstit, 18. huhtikuuta 2018 , vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2016 on julkaistu EUVL L 248, 3.10.2018 . HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 450, 13.12.2018 . Hyväksytyt tekstit, 18. huhtikuuta 2018 , vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2016 on julkaistu EUVL L 248, 3.10.2018 .

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| 2019/C 390/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 unionin strategiasta valkuaiskasvien viljelyn edistämiseksi: valkuais- ja palkokasvien tuotannon lisääminen unionin maataloudessa (2017/2116(INI)) | 2 |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| 2019/C 390/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman toteuttamisesta (2017/2030(INI)) | 10 |
| 2019/C 390/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 sukupuolten tasa-arvosta EU:n media-alalla (2017/2210(INI)) | 19 |
| 2019/C 390/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalialan kautta (2017/3016(RSP)) | 28 |
| 2019/C 390/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 kehitysyhteistyön rahoitusvälineen, humanitaarisen avun välineen ja Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta (2017/2258(INI)) | 33 |
| 2019/C 390/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 kehitysmaiden velan kestävyyden parantamisesta (2016/2241(INI)) | 46 |
| 2019/C 390/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta Euroopan unionissa: Euroopan komission seitsemäs kertomus (2017/2279(INI)) | 53 |
| 2019/C 390/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 komission eettisistä periaatteista ja erityisesti Euroopan komission pääsihteerin nimittämisestä (2018/2624(RSP)) | 63 |
| 2019/C 390/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä sekä pakolaisia koskevissa YK:n Global Compact -aloitteiden edistymisestä (2018/2642(RSP)) | 69 |
| 2019/C 390/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 EU:n ulkoisen rahoituksen välineiden täytäntöönpanosta: vuoden 2017 väliarviointi ja tuleva rakenne vuoden 2020 jälkeen (2017/2280(INI)) | 76 |
| 2019/C 390/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita koskevista vuosikertomuksista 2015 ja 2016 (2017/2010(INI)) | 94 |
| 2019/C 390/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 Valko-Venäjästä (2018/2661(RSP)) | 100 |
| 2019/C 390/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 Filippiineistä (2018/2662(RSP)) | 104 |
| 2019/C 390/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 Gazan tilanteesta (2018/2663(RSP)) | 108 |
| 2019/C 390/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 tutkivien journalistien suojelusta Euroopassa: slovakialaisen toimittajan Ján Kuciakin ja Martina Kušnírován tapaus (2018/2628(RSP)) | 111 |
| 2019/C 390/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 tarpeesta luoda eurooppalaisten arvojen väline perusarvoja Euroopan unionissa paikallisella ja kansallisella tasolla edistävien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemiseksi (2018/2619(RSP)) | 117 |
| 2019/C 390/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen rikkomisesta kahden Turkissa pidätetyn ja vangitun kreikkalaisen sotilaan tapauksessa (2018/2670(RSP)) | 120 |
| 2019/C 390/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 perussopimusten määräysten täytäntöönpanosta kansallisten parlamenttien osalta (2016/2149(INI)) | 121 |
| 2019/C 390/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 EU:n kilpailupolitiikkaa koskevasta vuosikertomuksesta (2017/2191(INI)) | 128 |
| 2019/C 390/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 rokotusvastaisuudesta ja rokotuskattavuuden laskusta Euroopassa (2017/2951(RSP)) | 141 |
| 2019/C 390/21 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 eurooppalaisesta suojelumääräyksestä annetun direktiivin 2011/99/EU täytäntöönpanosta (2016/2329(INI)) | 146 |
| 2019/C 390/22 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 Bolognan prosessin tilanteesta ja seurannasta (2018/2571(RSP)) | 155 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

2019/C 390/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 unionin strategiasta valkuaiskasvien viljelyn edistämiseksi: valkuais- ja palkokasvien tuotannon lisääminen unionin maataloudessa (2017/2116(INI))

2

PÄÄTÖSLAUSELMAT

2019/C 390/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman toteuttamisesta (2017/2030(INI))

10

2019/C 390/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 sukupuolten tasa-arvosta EU:n media-alalla (2017/2210(INI))

19

2019/C 390/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalialan kautta (2017/3016(RSP))

28

2019/C 390/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 kehitysyhteistyön rahoitusvälineen, humanitaarisen avun välineen ja Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta (2017/2258(INI))

33

2019/C 390/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 kehitysmaiden velan kestävyyden parantamisesta (2016/2241(INI))

46

2019/C 390/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta Euroopan unionissa: Euroopan komission seitsemäs kertomus (2017/2279(INI))

53

2019/C 390/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 komission eettisistä periaatteista ja erityisesti Euroopan komission pääsihteerin nimittämisestä (2018/2624(RSP))

63

2019/C 390/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä sekä pakolaisia koskevissa YK:n Global Compact -aloitteiden edistymisestä (2018/2642(RSP))

69

2019/C 390/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 EU:n ulkoisen rahoituksen välineiden täytäntöönpanosta: vuoden 2017 väliarviointi ja tuleva rakenne vuoden 2020 jälkeen (2017/2280(INI))

76

2019/C 390/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita koskevista vuosikertomuksista 2015 ja 2016 (2017/2010(INI))

94

2019/C 390/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 Valko-Venäjästä (2018/2661(RSP))

100

2019/C 390/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 Filippiineistä (2018/2662(RSP))

104

2019/C 390/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 Gazan tilanteesta (2018/2663(RSP))

108

2019/C 390/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 tutkivien journalistien suojelusta Euroopassa: slovakialaisen toimittajan Ján Kuciakin ja Martina Kušnírován tapaus (2018/2628(RSP))

111

2019/C 390/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 tarpeesta luoda eurooppalaisten arvojen väline perusarvoja Euroopan unionissa paikallisella ja kansallisella tasolla edistävien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemiseksi (2018/2619(RSP))

117

2019/C 390/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen rikkomisesta kahden Turkissa pidätetyn ja vangitun kreikkalaisen sotilaan tapauksessa (2018/2670(RSP))

120

2019/C 390/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 perussopimusten määräysten täytäntöönpanosta kansallisten parlamenttien osalta (2016/2149(INI))

121

2019/C 390/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 EU:n kilpailupolitiikkaa koskevasta vuosikertomuksesta (2017/2191(INI))

128

2019/C 390/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 rokotusvastaisuudesta ja rokotuskattavuuden laskusta Euroopassa (2017/2951(RSP))

141

2019/C 390/21

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 eurooppalaisesta suojelumääräyksestä annetun direktiivin 2011/99/EU täytäntöönpanosta (2016/2329(INI))

146

2019/C 390/22

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 Bolognan prosessin tilanteesta ja seurannasta (2018/2571(RSP))

155

---

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| 2019/C 390/23 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Libanonin tasavallan osallistumista Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) koskevat ehdot ja edellytykset vahvistavan Euroopan unionin ja Libanonin tasavallan välistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä (11967/2017 – C8-0344/2017 – 2017/0199(NLE)) | 158 |
| 2019/C 390/24 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (12476/2017 – C8-0445/2017 – 2017/0223(NLE)) | 159 |
| 2019/C 390/25 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välillä lisäetuuksista maataloustuotteiden kaupassa kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (13357/2017 – C8-0434/2017 – 2017/0259(NLE)) | 160 |
| 2019/C 390/26 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD)) | 161 |
| Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta | 162 |
| 2019/C 390/27 | P8_TA(2018)0097Sitovat vuotuiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030 joustavaa energiaunionia varten ja Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi sekä järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja niistä raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD)) | 163 |
| Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta | 164 |
| 2019/C 390/28 | P8_TA(2018)0098Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussääntö ja rahoitus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta 22 päivänä lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 muuttamisesta (COM(2017)0481 – C8-0307/2017 – 2017/0219(COD)) | 165 |
| Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/... antamiseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 muuttamisesta | 165 |
| 2019/C 390/29 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU muuttamisesta (COM(2016)0765 – C8-0499/2016 – 2016/0381(COD)) | 166 |
| Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU ja energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta | 167 |
| 2019/C 390/30 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta Euroopan unionin tavaramerkistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1001 täydentämisestä ja delegoidun asetuksen (EU) 2017/1430 kumoamisesta 5. maaliskuuta 2018 annettua komission delegoitua asetusta (C(2018)01231 – 2018/2618(DEA)) | 168 |
| 2019/C 390/31 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan parlamenttiin valittavien edustajien yhdeksänsien yleisten ja välittömien vaalien ajankohdan määräämisestä (07162/2018 – C8-0128/2018 – 2018/0805(CNS)) | 170 |
| 2019/C 390/32 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Australian välisen puitesopimuksen tekemisestä unionin puolesta (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE)) | 171 |
| 2019/C 390/33 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. huhtikuuta 2018, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Australian välisen puitesopimuksen tekemisestä unionin puolesta (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE) – 2017/2227(INI)) | 172 |
| 2019/C 390/34 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (14494/2017 – C8-0450/2017 – 2017/0265(NLE)) | 178 |
| 2019/C 390/35 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen lisäpöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (14498/2017 – C8-0451/2017 – 2017/0266(NLE)) | 179 |
| 2019/C 390/36 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) | 180 |
| Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta | 180 |
| 2019/C 390/37 | P8_TA(2018)0113Romuajoneuvot, käytetyt paristot ja akut sekä sähkö- ja elektroniikkalaiteromu ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) | 181 |
| Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta | 182 |
| 2019/C 390/38 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) | 183 |
| Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta | 184 |
| LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE | 185 |
| 2019/C 390/39 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) | 186 |
| Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta | 187 |
| 2019/C 390/40 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston direktiivin 87/217/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/31/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1257/2013, neuvoston direktiivin 86/278/ETY ja neuvoston direktiivin 94/63/EY muuttamisesta ympäristöalan seurantaa koskevien menettelysääntöjen osalta sekä neuvoston direktiivin 91/692/ETY kumoamisesta (COM(2016)0789 – C8-0526/2016 – 2016/0394(COD)) | 188 |
| Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2018/... antamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1257/2013 ja direktiivien 94/63/EY ja 2009/31/EY sekä neuvoston direktiivien 86/278/ETY ja 87/217/ETY muuttamisesta ympäristöraportointia koskevien menettelysääntöjen osalta sekä neuvoston direktiivin 91/692/ETY kumoamisesta | 188 |
| 2019/C 390/41 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta yleisen verokannan vähimmäistason noudattamista koskevan velvoitteen osalta (COM(2017)0783 – C8-0007/2018 – 2017/0349(CNS)) | 189 |
| 2019/C 390/42 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivin 2009/101/EY muuttamisesta (COM(2016)0450 – C8-0265/2016 – 2016/0208(COD)) | 190 |
| Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivien 2009/138/EY ja 2013/36/EU muuttamisesta | 191 |
| 2019/C 390/43 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta (COM(2016)0031 – C8-0015/2016 – 2016/0014(COD)) | 192 |
| Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta | 192 |
| 2019/C 390/44 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luonnonmukaisesta tuotannosta, luonnonmukaisten tuotteiden merkinnöistä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o XXX/XXX (virallista valvontaa koskeva asetus) muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 kumoamisesta (COM(2014)0180 – C7-0109/2014 – 2014/0100(COD)) | 193 |
| Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 kumoamisesta | 194 |
| LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE | 195 |
| 2019/C 390/45 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (COM(2017)0677 – C8-0424/2017 – 2017/0305(NLE)) | 196 |
| 2019/C 390/46 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2019 (2018/2001(BUD)) | 215 |

III   Valmistavat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

2019/C 390/23

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Libanonin tasavallan osallistumista Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) koskevat ehdot ja edellytykset vahvistavan Euroopan unionin ja Libanonin tasavallan välistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä (11967/2017 – C8-0344/2017 – 2017/0199(NLE))

158

2019/C 390/24

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (12476/2017 – C8-0445/2017 – 2017/0223(NLE))

159

2019/C 390/25

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välillä lisäetuuksista maataloustuotteiden kaupassa kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (13357/2017 – C8-0434/2017 – 2017/0259(NLE))

160

2019/C 390/26

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD))

161

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta

162

2019/C 390/27

P8_TA(2018)0097Sitovat vuotuiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030 joustavaa energiaunionia varten ja Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi sekä järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja niistä raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD))

163

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta

164

2019/C 390/28

P8_TA(2018)0098Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussääntö ja rahoitus ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta 22 päivänä lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 muuttamisesta (COM(2017)0481 – C8-0307/2017 – 2017/0219(COD))

165

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/... antamiseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 muuttamisesta

165

2019/C 390/29

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU muuttamisesta (COM(2016)0765 – C8-0499/2016 – 2016/0381(COD))

166

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU ja energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta

167

2019/C 390/30

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta Euroopan unionin tavaramerkistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1001 täydentämisestä ja delegoidun asetuksen (EU) 2017/1430 kumoamisesta 5. maaliskuuta 2018 annettua komission delegoitua asetusta (C(2018)01231 – 2018/2618(DEA))

168

2019/C 390/31

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan parlamenttiin valittavien edustajien yhdeksänsien yleisten ja välittömien vaalien ajankohdan määräämisestä (07162/2018 – C8-0128/2018 – 2018/0805(CNS))

170

2019/C 390/32

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Australian välisen puitesopimuksen tekemisestä unionin puolesta (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE))

171

2019/C 390/33

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. huhtikuuta 2018, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Australian välisen puitesopimuksen tekemisestä unionin puolesta (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE) – 2017/2227(INI))

172

2019/C 390/34

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (14494/2017 – C8-0450/2017 – 2017/0265(NLE))

178

2019/C 390/35

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen lisäpöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (14498/2017 – C8-0451/2017 – 2017/0266(NLE))

179

2019/C 390/36

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

180

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta

180

2019/C 390/37

P8_TA(2018)0113Romuajoneuvot, käytetyt paristot ja akut sekä sähkö- ja elektroniikkalaiteromu ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

181

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta

182

2019/C 390/38

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

183

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta

184

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

185

2019/C 390/39

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

186

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta

187

2019/C 390/40

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston direktiivin 87/217/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/31/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1257/2013, neuvoston direktiivin 86/278/ETY ja neuvoston direktiivin 94/63/EY muuttamisesta ympäristöalan seurantaa koskevien menettelysääntöjen osalta sekä neuvoston direktiivin 91/692/ETY kumoamisesta (COM(2016)0789 – C8-0526/2016 – 2016/0394(COD))

188

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2018/... antamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1257/2013 ja direktiivien 94/63/EY ja 2009/31/EY sekä neuvoston direktiivien 86/278/ETY ja 87/217/ETY muuttamisesta ympäristöraportointia koskevien menettelysääntöjen osalta sekä neuvoston direktiivin 91/692/ETY kumoamisesta

188

2019/C 390/41

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta yleisen verokannan vähimmäistason noudattamista koskevan velvoitteen osalta (COM(2017)0783 – C8-0007/2018 – 2017/0349(CNS))

189

2019/C 390/42

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivin 2009/101/EY muuttamisesta (COM(2016)0450 – C8-0265/2016 – 2016/0208(COD))

190

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivien 2009/138/EY ja 2013/36/EU muuttamisesta

191

2019/C 390/43

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta (COM(2016)0031 – C8-0015/2016 – 2016/0014(COD))

192

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta

192

2019/C 390/44

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luonnonmukaisesta tuotannosta, luonnonmukaisten tuotteiden merkinnöistä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o XXX/XXX (virallista valvontaa koskeva asetus) muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 kumoamisesta (COM(2014)0180 – C7-0109/2014 – 2014/0100(COD))

193

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 kumoamisesta

194

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

195

2019/C 390/45

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (COM(2017)0677 – C8-0424/2017 – 2017/0305(NLE))

196

2019/C 390/46

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2019 (2018/2001(BUD))

215

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

18.11.2019

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2018–2019

Istunnot 16 – 19. huhtikuuta 2018

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 450, 13.12.2018.

Hyväksytyt tekstit, 18. huhtikuuta 2018 , vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuonna 2016 on julkaistu EUVL L 248, 3.10.2018.

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/2

---

P8_TA(2018)0095

Unionin strategia valkuaiskasvien viljelyn edistämiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 unionin strategiasta valkuaiskasvien viljelyn edistämiseksi: valkuais- ja palkokasvien tuotannon lisääminen unionin maataloudessa (2017/2116(INI))

(2019/C 390/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n valkuaisvajeesta: mistä ratkaisu pitkäaikaiseen ongelmaan (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n valkuaisvajeesta: mistä ratkaisu pitkäaikaiseen ongelmaan (1),

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2016 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä (’koontiasetus’) (COM(2016)0605) ja sitä koskevan muutoksen, jolla siihen lisätään komissiolle osoitettu pyyntö julkaista ”proteiinisuunnitelma”vuoden 2018 loppuun mennessä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2016 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä (’koontiasetus’) (COM(2016)0605) ja sitä koskevan muutoksen, jolla siihen lisätään komissiolle osoitettu pyyntö julkaista ”proteiinisuunnitelma”vuoden 2018 loppuun mennessä (2),

| — | ottaa huomioon soijaa koskevan EU:n julkilausuman, jonka Saksa ja Unkari esittivät 12. kesäkuuta 2017 maatalousneuvostossa ja jonka 14 jäsenvaltiota on allekirjoittanut (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon soijaa koskevan EU:n julkilausuman, jonka Saksa ja Unkari esittivät 12. kesäkuuta 2017 maatalousneuvostossa ja jonka 14 jäsenvaltiota on allekirjoittanut (3),

| — | ottaa huomioon GATT-sopimukseen liittyvästä Euroopan talousyhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisestä öljysiemeniä koskevasta yhteisymmärryspöytäkirjasta 8. kesäkuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/355/ETY (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon GATT-sopimukseen liittyvästä Euroopan talousyhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisestä öljysiemeniä koskevasta yhteisymmärryspöytäkirjasta 8. kesäkuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/355/ETY (4),

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 hyväksymän asiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”ja erityisesti siinä esitetyt kestävän kehityksen tavoitteet 2, 12 ja 15, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 hyväksymän asiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”ja erityisesti siinä esitetyt kestävän kehityksen tavoitteet 2, 12 ja 15,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 68. istunnossaan tekemän päätöksen nimetä vuosi 2016 virallisesti ”kansainväliseksi palkokasvien vuodeksi”YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) alaisuudessa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 68. istunnossaan tekemän päätöksen nimetä vuosi 2016 virallisesti ”kansainväliseksi palkokasvien vuodeksi”YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) alaisuudessa (5),

| — | ottaa huomioon parlamentin politiikkayksikkö B:n maaseudun kehittämisen valiokunnan-valiokunnan pyynnöstä teettämän tutkimuksen valkuaiskasvien merkityksestä ympäristölle uudessa YMP:ssä (”The Environmental Role of Protein Crops in the new Common Agricultural Policy”) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin politiikkayksikkö B:n maaseudun kehittämisen valiokunnan-valiokunnan pyynnöstä teettämän tutkimuksen valkuaiskasvien merkityksestä ympäristölle uudessa YMP:ssä (”The Environmental Role of Protein Crops in the new Common Agricultural Policy”) (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin järjestämän kuulemistilaisuuden valkuaiskasvien saatavuuden parantamisesta unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin järjestämän kuulemistilaisuuden valkuaiskasvien saatavuuden parantamisesta unionissa,

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2013 annetun soijaa koskevan Tonavan julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2013 annetun soijaa koskevan Tonavan julkilausuman,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A8-0121/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A8-0121/2018),

| A. | toteaa, että Euroopan unionissa vallitsee merkittävä kasvivalkuaisvaje teollisen karjankasvatusalan tarpeiden vuoksi; toteaa, että ala on riippuvainen kolmansista maista tapahtuvasta tuonnista eikä tilanne ole valitettavasti juurikaan parantunut huolimatta yli 15 vuoden aikana esitetyistä lukuisista asiaa koskevista tavoitteista ja aloitteista sekä biopolttoainetuotannon sivutuotteiden käytöstä eläinten rehussa; toteaa, että EU:n tämänhetkinen tilanne, jossa kasvivalkuaista (etupäässä soijaa) tuodaan Etelä-Amerikasta, on kestämätön, ja se osoittaa, että tarvitaan päättäväisempiä toimia varsinkin tällaisen tuonnin kestävyyden parantamiseksi; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan unionissa vallitsee merkittävä kasvivalkuaisvaje teollisen karjankasvatusalan tarpeiden vuoksi; toteaa, että ala on riippuvainen kolmansista maista tapahtuvasta tuonnista eikä tilanne ole valitettavasti juurikaan parantunut huolimatta yli 15 vuoden aikana esitetyistä lukuisista asiaa koskevista tavoitteista ja aloitteista sekä biopolttoainetuotannon sivutuotteiden käytöstä eläinten rehussa; toteaa, että EU:n tämänhetkinen tilanne, jossa kasvivalkuaista (etupäässä soijaa) tuodaan Etelä-Amerikasta, on kestämätön, ja se osoittaa, että tarvitaan päättäväisempiä toimia varsinkin tällaisen tuonnin kestävyyden parantamiseksi;

| B. | toteaa, että on tärkeää vähentää unionin valtavaa riippuvuutta pääasiassa rehuna käytettyjen valkuaiskasvien tuonnista; toteaa, että soijantuotantoalueiden ympäristövaikutusten lisäksi nykytilanteeseen liittyy suuria riskejä erityisesti EU:n karjankasvatusalojen osalta, koska hintojen vaihtelu kansainvälisillä markkinoilla on lisääntynyt huomattavasti; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että on tärkeää vähentää unionin valtavaa riippuvuutta pääasiassa rehuna käytettyjen valkuaiskasvien tuonnista; toteaa, että soijantuotantoalueiden ympäristövaikutusten lisäksi nykytilanteeseen liittyy suuria riskejä erityisesti EU:n karjankasvatusalojen osalta, koska hintojen vaihtelu kansainvälisillä markkinoilla on lisääntynyt huomattavasti;

| C. | toteaa, että Euroopan parlamentti on käsitellyt useasti proteiineja ja tarvetta saada aikaan proteiineja koskeva unionin suunnitelma, ilman että sen aloitteet olisivat johtaneet todellisiin muutoksiin unionin riippuvuudessa muualta saatavasta kasvivalkuaisesta; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Euroopan parlamentti on käsitellyt useasti proteiineja ja tarvetta saada aikaan proteiineja koskeva unionin suunnitelma, ilman että sen aloitteet olisivat johtaneet todellisiin muutoksiin unionin riippuvuudessa muualta saatavasta kasvivalkuaisesta;

| D. | ottaa huomioon, että BSE-kriisin puhjettua otettiin aiheellisesti käyttöön eurooppalainen kielto eläinjauhojen käyttämisestä eläinrehussa (7), mutta tämän seurauksena soijan tuonti Latinalaisesta Amerikasta on kasvanut huomattavasti; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että BSE-kriisin puhjettua otettiin aiheellisesti käyttöön eurooppalainen kielto eläinjauhojen käyttämisestä eläinrehussa (7), mutta tämän seurauksena soijan tuonti Latinalaisesta Amerikasta on kasvanut huomattavasti;

| E. | ottaa huomioon, että tämän vuoksi unionissa valkuaiskasvien viljely kattaa vain kolme prosenttia viljelymaasta, ja yli 75 prosenttia kasvivalkuaisen saannista muodostuu tuonnista, pääasiassa Brasiliasta, Argentiinasta ja Yhdysvalloista; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tämän vuoksi unionissa valkuaiskasvien viljely kattaa vain kolme prosenttia viljelymaasta, ja yli 75 prosenttia kasvivalkuaisen saannista muodostuu tuonnista, pääasiassa Brasiliasta, Argentiinasta ja Yhdysvalloista;

| F. | toteaa, että karjankasvatusalat ovat unionissa äärimmäisen herkkiä hintojen vaihtelulle ja kilpailun vääristymiselle sekä riippuvaisia kohtuuhintaisen ja hyvälaatuisen kasviproteiinin tuonnista, mikä muodostaa todellisen haasteen eurooppalaisille maatiloille; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että karjankasvatusalat ovat unionissa äärimmäisen herkkiä hintojen vaihtelulle ja kilpailun vääristymiselle sekä riippuvaisia kohtuuhintaisen ja hyvälaatuisen kasviproteiinin tuonnista, mikä muodostaa todellisen haasteen eurooppalaisille maatiloille;

| G. | toteaa, että unionin valkuaiskasveista saadaan öljysiemenistä tuotettavia sivutuotteita, jotka voivat edistää kiertotaloutta ja joilla voi olla merkitystä ihmisravintona, uusiutuvan energian tuotannossa tai vihreiden kemikaalien tuotannossa; toteaa, että proteiinin ja sivutuotteiden yhteistuotanto unionissa mahdollistaa samanaikaisesti sekä muuntogeenisten proteiinien että metsäkatoa edistävien biopolttoaineiden tuonnin vähentämisen; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että unionin valkuaiskasveista saadaan öljysiemenistä tuotettavia sivutuotteita, jotka voivat edistää kiertotaloutta ja joilla voi olla merkitystä ihmisravintona, uusiutuvan energian tuotannossa tai vihreiden kemikaalien tuotannossa; toteaa, että proteiinin ja sivutuotteiden yhteistuotanto unionissa mahdollistaa samanaikaisesti sekä muuntogeenisten proteiinien että metsäkatoa edistävien biopolttoaineiden tuonnin vähentämisen;

| H. | toteaa, että eläinrehussa käytetyn kasvivalkuaisen ongelmaa on liian usein tarkasteltu pelkästään paljon proteiinia sisältävien raaka-aineiden näkökulmasta yhdistettynä kasvivalkuaisvajeeseemme sekä sellaisia raaka-aineita koskevaan tutkimukseen, joilla täydennetään tuotantoeläinten ravintoa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että eläinrehussa käytetyn kasvivalkuaisen ongelmaa on liian usein tarkasteltu pelkästään paljon proteiinia sisältävien raaka-aineiden näkökulmasta yhdistettynä kasvivalkuaisvajeeseemme sekä sellaisia raaka-aineita koskevaan tutkimukseen, joilla täydennetään tuotantoeläinten ravintoa;

| I. | katsoo, että unionin kasviproteiinikysymystä on arvioitava nykyistä laajemmin, jotta käytettävissä olisivat sekä pitkän aikavälin strategia että mahdollisimman monta välinettä, joiden avulla voitaisiin entistä tehokkaammin vähentää riippuvuuttamme tuotavasta kasvivalkuaisesta; toteaa, että tämä strategia on väline siirryttäessä kohti entistä kestävämpiä maatalouselintarvike- ja viljelyjärjestelmiä; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että unionin kasviproteiinikysymystä on arvioitava nykyistä laajemmin, jotta käytettävissä olisivat sekä pitkän aikavälin strategia että mahdollisimman monta välinettä, joiden avulla voitaisiin entistä tehokkaammin vähentää riippuvuuttamme tuotavasta kasvivalkuaisesta; toteaa, että tämä strategia on väline siirryttäessä kohti entistä kestävämpiä maatalouselintarvike- ja viljelyjärjestelmiä;

| J. | toteaa, että proteiini on energian tavoin olennainen ja välttämätön osa ravintoamme ja sitä voidaan saada kasvi- tai eläinproteiinien muodossa; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että proteiini on energian tavoin olennainen ja välttämätön osa ravintoamme ja sitä voidaan saada kasvi- tai eläinproteiinien muodossa;

| K. | katsoo, että kasviproteiinit ovat keskeisellä sijalla elintarviketurvan ja -omavaraisuuden (elintarvikkeet ja rehu), ympäristönsuojelun, maapallon lämpenemisen sekä uusiutuvan energian kannalta; toteaa, että ne ovat välttämättömiä elämälle ja niitä on kaikessa ihmisten ja eläinten käyttämässä ravinnossa; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että kasviproteiinit ovat keskeisellä sijalla elintarviketurvan ja -omavaraisuuden (elintarvikkeet ja rehu), ympäristönsuojelun, maapallon lämpenemisen sekä uusiutuvan energian kannalta; toteaa, että ne ovat välttämättömiä elämälle ja niitä on kaikessa ihmisten ja eläinten käyttämässä ravinnossa;

| L. | toteaa, että paljon proteiinia sisältävien raaka-aineiden kokonaistuotanto kasvoi Euroopassa vuoden 1994 24,2 miljoonasta tonnista 36,3 miljoonaan tonniin vuoteen 2014 mennessä (+50 prosenttia), mutta samalla kokonaiskulutus kasvoi 39,7 miljoonasta tonnista 57,1 miljoonaan tonniin (+44 prosenttia); toteaa, että proteiinin kokonaisvaje unionissa (20,8 tonnia vuonna 2014) on siis kasvanut; toteaa, että kasvivalkuaisen, soijan ja soijapapurouheen maailmanmarkkinat ovat viimeisten 50 vuoden aikana kehittyneet huomattavasti ja että kyseisten raaka-aineiden kulutus on kasvanut kaikissa jäsenvaltioissa siten, että kun soijan kulutus oli 2,42 miljoonaa tonnia vuonna 1960, se on nyt lähes 36 miljoonaa tonnia; toteaa, että EU:n karjankasvatusala on hyvin riippuvainen soijapapujen ja soijapapurouheen tuonnista kolmansista maista, erityisesti Etelä-Amerikasta; toteaa, että EU:n soijankysynnän täyttämiseksi tarvittava maa-ala on lähes 15 miljoonaa hehtaaria, josta 13 miljoonaa hehtaaria sijaitsee Etelä-Amerikassa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että paljon proteiinia sisältävien raaka-aineiden kokonaistuotanto kasvoi Euroopassa vuoden 1994 24,2 miljoonasta tonnista 36,3 miljoonaan tonniin vuoteen 2014 mennessä (+50 prosenttia), mutta samalla kokonaiskulutus kasvoi 39,7 miljoonasta tonnista 57,1 miljoonaan tonniin (+44 prosenttia); toteaa, että proteiinin kokonaisvaje unionissa (20,8 tonnia vuonna 2014) on siis kasvanut; toteaa, että kasvivalkuaisen, soijan ja soijapapurouheen maailmanmarkkinat ovat viimeisten 50 vuoden aikana kehittyneet huomattavasti ja että kyseisten raaka-aineiden kulutus on kasvanut kaikissa jäsenvaltioissa siten, että kun soijan kulutus oli 2,42 miljoonaa tonnia vuonna 1960, se on nyt lähes 36 miljoonaa tonnia; toteaa, että EU:n karjankasvatusala on hyvin riippuvainen soijapapujen ja soijapapurouheen tuonnista kolmansista maista, erityisesti Etelä-Amerikasta; toteaa, että EU:n soijankysynnän täyttämiseksi tarvittava maa-ala on lähes 15 miljoonaa hehtaaria, josta 13 miljoonaa hehtaaria sijaitsee Etelä-Amerikassa;

| M. | toteaa, että valkuaiskasvien viljelystä saadaan merkittävää lisäarvoa ympäristölle, kun se ei vaarannu viljelyyn liittyvän kasvinsuojeluaineiden käytön vuoksi; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että valkuaiskasvien viljelystä saadaan merkittävää lisäarvoa ympäristölle, kun se ei vaarannu viljelyyn liittyvän kasvinsuojeluaineiden käytön vuoksi;

| N. | toteaa, että Kiinasta on viime vuosina tullut maailman suurin soijan tuoja ja se on ottanut käyttöön oman ja ei-avoimen perinteisten markkinamekanismien ulkopuolisen toimitusvarmuusstrategian, joka perustuu maailman suurimman soijan toimittajan Brasilian kanssa tehtyihin tuotantosopimuksiin ja massiivisiin investointeihin Brasiliassa tuotannon, jalostuksen (puristaminen) ja satamaliikenteen infrastruktuureihin ympäristön kustannuksella; toteaa, että Kiinan maatalousteollisuuden kansainvälistymisstrategia voi vaikuttaa saatavuuteen unionin tämänhetkisillä soija- ja öljysiemenmarkkinoilla, sillä myös unioni on Brasilian merkittävä asiakas, ja se voi näin vaarantaa unionin markkinoiden vakauden; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Kiinasta on viime vuosina tullut maailman suurin soijan tuoja ja se on ottanut käyttöön oman ja ei-avoimen perinteisten markkinamekanismien ulkopuolisen toimitusvarmuusstrategian, joka perustuu maailman suurimman soijan toimittajan Brasilian kanssa tehtyihin tuotantosopimuksiin ja massiivisiin investointeihin Brasiliassa tuotannon, jalostuksen (puristaminen) ja satamaliikenteen infrastruktuureihin ympäristön kustannuksella; toteaa, että Kiinan maatalousteollisuuden kansainvälistymisstrategia voi vaikuttaa saatavuuteen unionin tämänhetkisillä soija- ja öljysiemenmarkkinoilla, sillä myös unioni on Brasilian merkittävä asiakas, ja se voi näin vaarantaa unionin markkinoiden vakauden;

| O. | toteaa, että suurin osa tuodusta soijasta ja varsinkin Amerikasta tuodusta soijasta on muuntogeenistä soijaa ja että eurooppalaiset kuluttajat suhtautuvat kyseiseen tekniikkaan epäluuloisesti; toteaa, että on yhä enemmän kiinnostusta paikallisia ei-muuntogeenisiä tuotteita kohtaan ja että tuontituotteiden hiilijalanjälkeä koskeva huoli on lisääntynyt; toteaa, että unionissa monet soijapapujen tuottajat ja jalostajat, rehuntuottajat ja myös elintarviketeollisuuden edustajat (lihantuottajat, maidon ja munien tuottajat ja muut soijapapujen käyttäjät), kaupan ketjut ja muut asianomaiset elimet kannattavat kestäviä ja sertifioituja ei-muuntogeenisten soijapapujen tuotantojärjestelmiä; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että suurin osa tuodusta soijasta ja varsinkin Amerikasta tuodusta soijasta on muuntogeenistä soijaa ja että eurooppalaiset kuluttajat suhtautuvat kyseiseen tekniikkaan epäluuloisesti; toteaa, että on yhä enemmän kiinnostusta paikallisia ei-muuntogeenisiä tuotteita kohtaan ja että tuontituotteiden hiilijalanjälkeä koskeva huoli on lisääntynyt; toteaa, että unionissa monet soijapapujen tuottajat ja jalostajat, rehuntuottajat ja myös elintarviketeollisuuden edustajat (lihantuottajat, maidon ja munien tuottajat ja muut soijapapujen käyttäjät), kaupan ketjut ja muut asianomaiset elimet kannattavat kestäviä ja sertifioituja ei-muuntogeenisten soijapapujen tuotantojärjestelmiä;

| P. | toteaa, että unionin elintarviketarpeiden täyttämiseksi Euroopan maatalous on muuttunut yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) alaisuudessa; toteaa, että siitä on tullut yhä tehostetumpaa ja maataloustuotteiden ja raaka-aineiden markkinat ovat avautuneet, mikä on johtanut unionin riippuvuuteen Amerikasta tuodusta kasvivalkuaisesta; toteaa, että globalisaatio on johtanut ruokailutottumusten lähenemiseen ja tilojen erikoistumiseen, mistä on seurannut tuotantopanosten suuren mittaluokan siirtoja pitkien matkojen päähän valkuaisaineiden tuottamista varten; toteaa, että tämä koskee synteettisiä typpilannoitteita sekä paljon valkuaisainetta sisältäviä raaka-aineita karjan rehua varten, mikä vaikuttaa sekä ympäristöön että ilmastoon; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että unionin elintarviketarpeiden täyttämiseksi Euroopan maatalous on muuttunut yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) alaisuudessa; toteaa, että siitä on tullut yhä tehostetumpaa ja maataloustuotteiden ja raaka-aineiden markkinat ovat avautuneet, mikä on johtanut unionin riippuvuuteen Amerikasta tuodusta kasvivalkuaisesta; toteaa, että globalisaatio on johtanut ruokailutottumusten lähenemiseen ja tilojen erikoistumiseen, mistä on seurannut tuotantopanosten suuren mittaluokan siirtoja pitkien matkojen päähän valkuaisaineiden tuottamista varten; toteaa, että tämä koskee synteettisiä typpilannoitteita sekä paljon valkuaisainetta sisältäviä raaka-aineita karjan rehua varten, mikä vaikuttaa sekä ympäristöön että ilmastoon;

| Q. | toteaa, että valkuaiskasvien ja erityisesti soijan tuotanto rehun valmistusta varten tapahtuvaan tuontiin on yksi keskeisistä maankäytön muutosta edistävistä tekijöistä ja se on merkittävä metsäkatoa aiheuttava tekijä monilla Euroopan ulkopuolisilla alueilla; toteaa, että valkuaiskasvien viljelyn lisääminen Euroopassa voi täydentää merkittävällä tavalla toimenpiteitä, joilla edistetään maatalouden raaka-aineiden toimitusketjuja metsäkatoa aiheuttamatta; toteaa, että metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen maailmanlaajuiseen haasteeseen vastaamisesta on tullut yhä tärkeämpää kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 sekä Pariisin ilmastosopimuksen myötä; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että valkuaiskasvien ja erityisesti soijan tuotanto rehun valmistusta varten tapahtuvaan tuontiin on yksi keskeisistä maankäytön muutosta edistävistä tekijöistä ja se on merkittävä metsäkatoa aiheuttava tekijä monilla Euroopan ulkopuolisilla alueilla; toteaa, että valkuaiskasvien viljelyn lisääminen Euroopassa voi täydentää merkittävällä tavalla toimenpiteitä, joilla edistetään maatalouden raaka-aineiden toimitusketjuja metsäkatoa aiheuttamatta; toteaa, että metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen maailmanlaajuiseen haasteeseen vastaamisesta on tullut yhä tärkeämpää kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 sekä Pariisin ilmastosopimuksen myötä;

| R. | toteaa, että kasvien ravinteenaan tarvitsema ja kasvivalkuaisen muodostumiseen tarvittava typpi saadaan palkokasveja lukuun ottamatta nykyään ensisijaisesti synteettisistä typpilannoitteista, jotka ovat kalliita ja joiden tuotanto on energiaintensiivistä, jotka aiheuttavat sekä vesien että ilman saastumista ja joilla on suuri ekologinen jalanjälki koska tuotantoprosessissa kulutetaan suuria määriä fossiilisia polttoaineita; toteaa, että tämä ei edistä kiertotalouden tavoitetta eikä resurssien ja jätevirtojen entistä tehokkaampaa käyttöä; toteaa, että näissä olosuhteissa olisi harkittava uudelleen proteiinikysymystä tuotannosta aina kulutukseen asti tuotanto- ja ympäristötehokkuuden kannalta siten, että typen kierrosta saataisiin entistä suljetumpi ja että käytettäisiin ja kehitettäisiin myös orgaanisia typpilannoitteita käyttäen esimerkiksi orgaanisista jätevirroista, kuten eläinten lannasta, kierrätettyjä ravinteita; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että kasvien ravinteenaan tarvitsema ja kasvivalkuaisen muodostumiseen tarvittava typpi saadaan palkokasveja lukuun ottamatta nykyään ensisijaisesti synteettisistä typpilannoitteista, jotka ovat kalliita ja joiden tuotanto on energiaintensiivistä, jotka aiheuttavat sekä vesien että ilman saastumista ja joilla on suuri ekologinen jalanjälki koska tuotantoprosessissa kulutetaan suuria määriä fossiilisia polttoaineita; toteaa, että tämä ei edistä kiertotalouden tavoitetta eikä resurssien ja jätevirtojen entistä tehokkaampaa käyttöä; toteaa, että näissä olosuhteissa olisi harkittava uudelleen proteiinikysymystä tuotannosta aina kulutukseen asti tuotanto- ja ympäristötehokkuuden kannalta siten, että typen kierrosta saataisiin entistä suljetumpi ja että käytettäisiin ja kehitettäisiin myös orgaanisia typpilannoitteita käyttäen esimerkiksi orgaanisista jätevirroista, kuten eläinten lannasta, kierrätettyjä ravinteita;

| S. | toteaa, että pyrittäessä vähentämään EU:n riippuvuutta kasviproteiinien tuonnista on kiinnitettävä huomiota paitsi paljon proteiinia sisältäviin viljelykasveihin ottaen huomioon märehtijöiden ja muiden kuin märehtijöiden tarpeet myös kaikkiin muihin viljelykasveihin (rehukasvit ja laidunmaa mukaan lukien), joita niiden pienemmästä proteiinipitoisuudesta huolimatta viljellään merkittävässä määrin koko unionissa; toteaa, että märehtijöiden laiduntamiseen liittyy paljon etuja, myös maatilojen tuotantopanoskustannusten väheneminen; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että pyrittäessä vähentämään EU:n riippuvuutta kasviproteiinien tuonnista on kiinnitettävä huomiota paitsi paljon proteiinia sisältäviin viljelykasveihin ottaen huomioon märehtijöiden ja muiden kuin märehtijöiden tarpeet myös kaikkiin muihin viljelykasveihin (rehukasvit ja laidunmaa mukaan lukien), joita niiden pienemmästä proteiinipitoisuudesta huolimatta viljellään merkittävässä määrin koko unionissa; toteaa, että märehtijöiden laiduntamiseen liittyy paljon etuja, myös maatilojen tuotantopanoskustannusten väheneminen;

| T. | katsoo, että kasviproteiinien tuotanto ei lisäänny, ellei näiden kasvien tuotannon kannattavuus parane, ja että kasviproteiinien saantia koskevan strategisen, tehokkaan ja kunnianhimoisen suunnitelman toteuttaminen on nyt tärkeää unionin maatalouden kestävän kehityksen tukemiseksi; toteaa, että tällainen suunnitelma edellyttää unionin useiden politiikkatoimien ja ensisijaisesti YMP:n toimien käyttöä; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että kasviproteiinien tuotanto ei lisäänny, ellei näiden kasvien tuotannon kannattavuus parane, ja että kasviproteiinien saantia koskevan strategisen, tehokkaan ja kunnianhimoisen suunnitelman toteuttaminen on nyt tärkeää unionin maatalouden kestävän kehityksen tukemiseksi; toteaa, että tällainen suunnitelma edellyttää unionin useiden politiikkatoimien ja ensisijaisesti YMP:n toimien käyttöä;

| U. | toteaa, että unionissa on viime vuosikymmeninä käytetty kolmea pääasiallista kannustinta valkuaisomavaraisuutta koskevan tavoitteen tukemiseen, nimittäin vapaaehtoisia tuotantoon sidottuja tukia öljy- ja valkuaiskasvien viljelylle, unionin biopolttoainepolitiikkaa ja YMP:n viimeisimmässä uudistuksessa käyttöön otettua suorien tukien 30 prosentin ehdollisuutta viherryttämistoimenpiteille, erityisesti velvoitetta osoittaa viisi prosenttia viljelyalasta ekologisiin aloihin, ja päätöstä sallia typpeä sitovien kasvien ja kerääjäkasvien viljely; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että unionissa on viime vuosikymmeninä käytetty kolmea pääasiallista kannustinta valkuaisomavaraisuutta koskevan tavoitteen tukemiseen, nimittäin vapaaehtoisia tuotantoon sidottuja tukia öljy- ja valkuaiskasvien viljelylle, unionin biopolttoainepolitiikkaa ja YMP:n viimeisimmässä uudistuksessa käyttöön otettua suorien tukien 30 prosentin ehdollisuutta viherryttämistoimenpiteille, erityisesti velvoitetta osoittaa viisi prosenttia viljelyalasta ekologisiin aloihin, ja päätöstä sallia typpeä sitovien kasvien ja kerääjäkasvien viljely;

| V. | ottaa huomioon, että viljelijöiden kiinnostus typpeä sitoviin ja paljon proteiinia sisältäviin viljelykasveihin on kasvanut merkittävästi, koska niillä voidaan auttaa viljelijöitä täyttämään viherryttämistoimenpiteitä koskevat vaatimukset, ja katsoo, että tämä kiinnostus kannustaa tuottajia jatkamaan tai lisäämään näihin kasveihin liittyvää toimintaansa; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että viljelijöiden kiinnostus typpeä sitoviin ja paljon proteiinia sisältäviin viljelykasveihin on kasvanut merkittävästi, koska niillä voidaan auttaa viljelijöitä täyttämään viherryttämistoimenpiteitä koskevat vaatimukset, ja katsoo, että tämä kiinnostus kannustaa tuottajia jatkamaan tai lisäämään näihin kasveihin liittyvää toimintaansa;

| W. | toteaa, että ajanjaksolla 2000–2013 YMP:n toimenpiteet eivät yksin onnistuneet kääntämään valkuaisainetuotannon vähenevää tai paikallaan polkevaa suuntausta Euroopassa, mutta vuodesta 2013 alkaen näiden tukien ja viherryttämistoimenpiteen yhdistelmä, jossa valkuaiskasvien viljely sallitaan ekologisilla aloilla, on johtanut valkuaiskasvien tuotannon merkittävään kasvuun unionissa; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että ajanjaksolla 2000–2013 YMP:n toimenpiteet eivät yksin onnistuneet kääntämään valkuaisainetuotannon vähenevää tai paikallaan polkevaa suuntausta Euroopassa, mutta vuodesta 2013 alkaen näiden tukien ja viherryttämistoimenpiteen yhdistelmä, jossa valkuaiskasvien viljely sallitaan ekologisilla aloilla, on johtanut valkuaiskasvien tuotannon merkittävään kasvuun unionissa;

| X. | toteaa, että YMP:n osalta parlamentin, neuvoston ja komission kesken vuonna 2013 saavutettu poliittinen sopimus käsittää mahdollisuuden kasvattaa typpeä sitovia kasveja ekologisilla aloilla; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että YMP:n osalta parlamentin, neuvoston ja komission kesken vuonna 2013 saavutettu poliittinen sopimus käsittää mahdollisuuden kasvattaa typpeä sitovia kasveja ekologisilla aloilla;

| Y. | ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan rehuteollisuus lisää eläinrehuun usein tarvittavaa enemmän proteiineja ja että kohde-eläimen tarvitseman proteiinipitoisuuden paremman määrittelyn ansiosta voidaan saavuttaa tehokkuusetuja; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan rehuteollisuus lisää eläinrehuun usein tarvittavaa enemmän proteiineja ja että kohde-eläimen tarvitseman proteiinipitoisuuden paremman määrittelyn ansiosta voidaan saavuttaa tehokkuusetuja;

| Z. | toteaa, että unionissa tapahtuvan valkuaiskasvien viljelyn vähäisen osuuden vuoksi kasviproteiineja koskevien tutkimusohjelmien määrä sekä tähän liittyvä koulutus, innovointi ja käytännön kokemusten saaminen vähenevät EU:ssa; toteaa, että innovoinnin tehokkuutta on lisättävä ja valkuaisaineiden tutkimuspolitiikkaa tehostettava, mutta tämä on mahdollista vain, jos sitä tuetaan keskipitkän tai pitkän aikavälin poliittisilla sitoumuksilla; toteaa, että valkuaisaineiden tutkimuspolitiikan tulee kattaa myös paikallisesti mukautetut itse kasvatetut palkokasvit; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että unionissa tapahtuvan valkuaiskasvien viljelyn vähäisen osuuden vuoksi kasviproteiineja koskevien tutkimusohjelmien määrä sekä tähän liittyvä koulutus, innovointi ja käytännön kokemusten saaminen vähenevät EU:ssa; toteaa, että innovoinnin tehokkuutta on lisättävä ja valkuaisaineiden tutkimuspolitiikkaa tehostettava, mutta tämä on mahdollista vain, jos sitä tuetaan keskipitkän tai pitkän aikavälin poliittisilla sitoumuksilla; toteaa, että valkuaisaineiden tutkimuspolitiikan tulee kattaa myös paikallisesti mukautetut itse kasvatetut palkokasvit;

| AA. | toteaa, että kasvinjalostuksen tukeminen on tärkeää, jotta voidaan kehittää uusia valkuaiskasvilajikkeita valkuaistuotannon lisäämiseksi EU:ssa; toteaa, että tehokas kasvinjalostustoiminta edellyttää riittävää rahoitusta pitkän aikavälin tutkimuspolitiikalle sekä asianmukaista, innovointiin kannustavaa sääntelykehystä; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että kasvinjalostuksen tukeminen on tärkeää, jotta voidaan kehittää uusia valkuaiskasvilajikkeita valkuaistuotannon lisäämiseksi EU:ssa; toteaa, että tehokas kasvinjalostustoiminta edellyttää riittävää rahoitusta pitkän aikavälin tutkimuspolitiikalle sekä asianmukaista, innovointiin kannustavaa sääntelykehystä;

| AB. | toteaa, että komissio on jo rahoittanut ja rahoittaa parhaillaan useita tätä koskevia hankkeita, myös otsakkeesta ”SFS-44-2016: A joint plant breeding programme to decrease the EU's and China’s dependency on protein imports”(yhteinen kasvinjalostusohjelma EU:n ja Kiinan valkuaistuontiriippuvuuden vähentämiseksi); toteaa, että asianmukainen viestintä sekä hankkeiden tulosten levittäminen ja hyödyntäminen olisi varmistettava, jotta tulevat toimintapoliittiset tätä alaa koskevat päätökset perustuvat näyttöön; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että komissio on jo rahoittanut ja rahoittaa parhaillaan useita tätä koskevia hankkeita, myös otsakkeesta ”SFS-44-2016: A joint plant breeding programme to decrease the EU's and China’s dependency on protein imports”(yhteinen kasvinjalostusohjelma EU:n ja Kiinan valkuaistuontiriippuvuuden vähentämiseksi); toteaa, että asianmukainen viestintä sekä hankkeiden tulosten levittäminen ja hyödyntäminen olisi varmistettava, jotta tulevat toimintapoliittiset tätä alaa koskevat päätökset perustuvat näyttöön;

| AC. | toteaa, että soijan tosiasialliset kustannukset ovat karkeasti ottaen kaksinkertaistuneet vuoden 2007 jälkeen; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että soijan tosiasialliset kustannukset ovat karkeasti ottaen kaksinkertaistuneet vuoden 2007 jälkeen;

| 1. | katsoo, että nyt on aika toteuttaa kasvivalkuaisen tuotantoa ja saantia koskeva unionin suurimittainen strateginen suunnitelma, joka perustuu koko unionin kaiken viljelyn kestävään kehitykseen; katsoo myös, että tämä muutos edellyttää unionin tuotantojärjestelmien merkittävää muutosta viljelijöiden toimentuloon liittyvien vaatimusten täyttämiseksi ja kiertotalouden ja kestävän viljelytuotannon vaatimuksiin vastaamiseksi noudattaen periaatteita, joita ovat esimerkiksi agroekologia ja muut ympäristöystävälliset käytännöt, kuten vähän tuotantopanoksia edellyttävät märehtijöiden ruokintamenetelmät, jotka perustuvat sekä pysyvään laiduntamiseen että maanviljelysmaan väliaikaisiin nurmiin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa komissiota toteuttamaan välittömästi toimia valkuaiskasvien nykyisen tuotannon vähenemisen ehkäisemiseksi ottaen asianmukaisesti huomioon typpeä sitovien kasvien perinteisen viljelyn ympäristöhyödyt ekologisilla aloilla; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että valkuaiskasveista voi olla hyötyä ympäristölle, koska ne pystyvät sitomaan ilmakehän typpeä; toteaa, että näihin etuihin kuuluu fossiilisiin polttoaineisiin perustuvien lannoitteiden käytön väheneminen, maaperän laadun ja viljavuuden paraneminen ja kiertoviljelyssä jatkuvan monokulttuurin aiheuttamien tautien esiintymisen väheneminen ja biologisen monimuotoisuuden suojelu ja lisääminen; korostaa lisäksi, että biologinen typen sitominen näiden kasvien avulla voi auttaa vähentämään tuotantopanoskustannuksia ja mahdollisia kielteisiä ympäristövaikutuksia, joita liittyy lannoitteiden liikakäyttöön; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vaatii ottamaan käyttöön eurooppalaisen foorumin, jota tuetaan Euroopan viljamarkkinoiden seurantakeskuksella ja jonka avulla voidaan tunnistaa proteiinia tuottavat viljelyalat unionissa niiden kasviluokan ja sijainnin mukaan, luoda kaikkien viljelijöiden käytettävissä olevia teknisiä ohjeita, määrittää unionin valkuaistuotantokapasiteetti, jotta voidaan helpottaa markkinointia, ja kartoittaa kaikki julkisen ja yksityisen sektorin harjoittama valkuaisainetutkimus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa käsittelemään kaikkia kasviproteiinin lähteitä ja sekä elintarvikkeissa että rehuissa käytettäviä viljelykasveja ja kehottaa antamaan sääntelytukea uusien kasviperäisten valkuaisaineiden kehittämiselle ja markkinoinnille; katsoo lisäksi, että olisi tutkittava nykyistä enemmän vaihtoehtoisia valkuaislähteitä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että soijantuotanto on Etelä-Amerikassa merkittävä maankäytön muutokseen liittyvä tekijä ja se aiheuttaa monia ekologisia ongelmia, kuten torjunta-aineiden saastuttamia pohjavesiä, maaperän eroosiota, vesivarojen ehtymistä ja metsäkatoa, mikä johtaa biologisen monimuotoisuuden katastrofaaliseen vähenemiseen; toteaa, että soijantuotannolla on kielteisiä sosiaalisia ja terveyteen kohdistuvia vaikutuksia tuottajamaissa ja niitä pahentavat edelleen heikot maanomistusoikeudet, maananastus, pakkokarkotukset sekä muut ihmisoikeusloukkaukset; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että 1990-luvun BSE-kriisi ja prosessoidun eläinvalkuaisen käytön kieltäminen rehuissa asetuksella (EY) N:o 999/2001 ovat lisänneet kasviproteiinin kysyntää Euroopassa; toteaa, että Euroopan kalankasvatusalalla käytetään vaihtoehtoisia eurooppalaisia valkuaisrehun lähteitä, kuten kalajauhoa; |
| --- | --- |

7.

Suunnitelman monet tavoitteet

| 8. | katsoo, että tämän suunnitelman avulla on maksimoitava kestävän biomassan tuotanto asiaankuuluvalla viljelyalalla kehittämällä pysyvää kasvipeitettä, josta osaa voidaan käyttää proteiinin tuotantoon; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että on tarkasteltava etenkin vilja- ja rehupalkokasvien tarjoamia mahdollisuuksia, sillä niillä on monia maatalouteen, talouteen ja ympäristöön liittyviä etuja, kuten kyky sitoa ilmakehän typpeä symbioottisen järjestelmänsä ansiosta, mikä vähentää tarvetta synteettisten typpilannoitteiden käyttöön, ja ne vaativat hyvin vähän torjunta-aineita; korostaa, että palkokasvit parantavat seuraavaa kasvilajia varten maaperän rakennetta typen lisääntymisen vaikutuksesta, mikä voi lisätä tuottavuutta 10–20 prosenttia; toteaa, että vuoroviljely parantaa maaperän laatua, vähentää tautien esiintyvyyttä ja tukee biologista monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa lisäksi, että viljelykiertojärjestelmissä, jotka sisältävät palkokasveja, haitallisten eliöiden ja patogeenien lisääntymisjaksot katkeavat, mikä vähentää kasvitautien esiintymistä ja torjunta-aineiden käyttötarvetta; toteaa, että myös luonnon monimuotoisuus lisääntyy, kun luovutaan jatkuvasta monokulttuurista; |
| --- | --- |

10.

| 11. | suosittaa etenkin YMP:n yhteydessä tukemaan soijan viljelyä unionissa, jotta siitä saadaan kannattavaa ja kilpailukykyistä, sillä sen uudet lajikkeet tarjoavat nyt uusia mahdollisuuksia joillekin alueille, joille kasvi voi sopeutua; toteaa kuitenkin, että tämä ei saa vähentää muiden proteiinia tuottavien viljelykasvien käyttöä (lupiini, härkäpapu, herne, kikherne, maapähkinät jne.); katsoo, että tällainen laaja valikoima mahdollistaisi proteiinintuotannon maksimoinnin kaikilla unionin alueilla paikallisista ilmasto-olosuhteista riippuen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa kiinnittämään entistä enemmän huomiota nurmikasvien ja apilan käyttöön, koska ne kasvavat laajoilla aloilla ja ne ovat näin tärkeitä proteiinin lähteitä eläinten (vain märehtijöiden) ravinnossa; toteaa, että apilan kaltaiset palkokasvit voivat menestyä hyvin nurmella; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suosittelee, että kasviproteiinikasveja, kuten esimerkiksi soijaa, sinimailasta, härkäpapua ja hernettä, sekä apilaa, esparsettia ja monia muita palkokasveja aletaan taas viljellä suurissa viljelmissä ja rehunviljelyssä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että on kehitettävä paikallisia ja alueellisia proteiinien tuotanto- ja jalostusketjuja perustamalla viljelijöiden ryhmiä ja luomalla entistä tiiviimpiä yhteyksiä viljelijöiden ja karjankasvattajien välille (toimitus- ja vaihtosopimukset, hajautettujen pienten/keskisuurten ”vihreän proteiinin”biojalostuslaitosten rakentaminen), jotta voidaan vaihtaa tietoja sopivista palkokasvilajikkeista, kiertoviljelystä ja maaperätyypeistä; pitää siksi hyödyllisenä, että YMP:n avulla tuetaan sellaisia toimijoita, jotka ottavat riskin liittymällä proteiinipohjaisten elintarvikkeiden ja rehujen lyhyisiin toimitusketjuihin; painottaa kasvattajien ja rehuntuottajien välisten suorien sopimusten merkitystä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kannustaa edistämään sellaisten laadukkaiden ja ei-muuntogeenisten kasviproteiinien tuotantoa, jotka ovat selvästi jäljitettävissä ja joilla on selvät merkinnät (sekä tuotantopaikan että käytettyjen menetelmien osalta), vastauksena Euroopan kuluttajien ei-muuntogeenisiä tuotteita kohtaan osoittamaan yhä suurempaan kiinnostukseen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää välttämättömänä tukea tilojen rehuun liittyvän omavaraisuuden parantamiselle sekä tilojen että alueiden tasolla märehtijöiden ja monimahaisten eläinten kasvatuksessa, mukaan lukien rehujen valmistus tiloilla; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää toivottavana satohävikin ja jäännösvirtojen minimointia ja ravintoarvon lisäämistä parantamalla sadonkorjuuta, varastointia ja jalostusta (kuivaus, paalitus jne.); |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että kasviproteiinien tuotannon lisäämiseksi on lisättävä näiden kasvien tuottavuutta ja kehitettävä erilaisia käytäntöjä, kuten kiertoviljelyä (vähintään kolmen vuoden aikana) ja palkokasvien kylvöä pääkasvien alle, sekä yhdisteltävä entistä enemmän lajikkeita ja lajeja siementen tuotannossa (apila/rapsi, ruisvehnä/herne jne.) ja rehukasvien tuotannossa (ruoho, apilat, palkokasviseokset jne.), jotta voidaan siirtyä kestävämpään maatalous- ja elintarviketuotantojärjestelmään ja tukea siirtymistä paljon tuotantopanoksia kuluttavasta monokulttuurista kohti monimuotoista agroekologista järjestelmää sekä EU:ssa että sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa tekemään tutkimusta, joka koskee soveltuvuutta kiertoviljelyyn ja sekaviljelyyn, uusien lajikkeiden ja lajien valintaa joustavuuden mahdollistamiseksi, jotta viljelijät voivat sopeutua ilmastonmuutokseen, stressinkestävyyttä, sekaviljelyä, satojen parantamista, rehun proteiinipitoisuuksia ja ruuansulatukseen liittyviä ominaisuuksia (idut, rapsirehu jne.), kasvien taudinkestävyyden parantamista; rikkakasvien itävyysbiologiaa rikkakasvien torjumiseksi, rehunkäyttökykyä ja biostimulantteja; korostaa, että viljelijöillä on oltava johdonmukainen työkaluvalikoima, johon kuuluvat viljelykäytännöt ja -tekniikat sekä kasvinsuojeluaineet haitallisten eliöiden ja muiden sellaisten tekijöiden torjumiseksi, jotka saattavat vaikuttaa kielteisesti kasvien satoon ja kasvuun; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa investoimaan voimakkaasti tutkimukseen ja myös lajiketutkimukseen näiden viljelykasvien agronomisen suorituskyvyn parantamiseksi, jotta valkuaiskasveista saataisiin taloudellisesti houkuttelevia, sillä ne voivat kärsiä vertailusta muilla viljelykasveilla saavutettuihin katteisiin, ja kehottaa tuottamaan lisää kasvilajikkeita satojen varmistamiseksi, ratkaisemaan agronomiset kysymykset, jotka rajoittavat valkuaiskasvien viljelyä, ja varmistamaan, että määrät ovat riittäviä, sillä se on olennaista tuotanto- ja jakeluketjujen rakenteen määrittämisessä; korostaa, että on myös kehitettävä valkuaiskasveja, jotka ovat paremmin soveltuvia eurooppalaiseen ilmastoon, parannettava niiden valkuaisainepitoisuutta ja varmistettava investointien turvallisuus tutkimuksen edistämiseksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa käyttämään entistä enemmän täsmäviljelyä erityisesti hyödyntämällä digitalisaatiota, jotta voidaan säätää mahdollisimman tarkasti kasvisyötteitä sekä eläinten rehuannoksia ja jotta näin voidaan rajoittaa hävikkiä ja tiettyjä epäpuhtauksia; kehottaa myös käyttämään entistä enemmän mekaanisia rikkakasvien torjuntajärjestelmiä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aikoo edistää uuden tiedon hankkimista, tiedon siirtämistä, perus- ja jatkokoulutusta sekä tukea kaikenlaiselle sovelletulle innovoinnille ja tutkimukselle, joka koskee ihmisravintoa ja eläinten rehua; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa tukemaan kaikenlaisia innovaatioita ja kaikenlaista sovellettua tutkimusta jakamalla kokemuksia ja osaamista ja turvautumalla erityisesti paikallisiin toimijoihin, joilla on innovatiivisia ratkaisuja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa soveltamaan tuontirehuun kestävyyskriteerejä, jotta varmistetaan proteiinikasvien sellainen kestävä tuotanto kolmansissa maissa, joka ei johda kielteisiin ympäristöä koskeviin tai sosiaalisiin vaikutuksiin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa suurta merkitystä, joka ravitsemusvalistuksella voi olla elintarvikkeiden kysynnän ohjaamisessa; korostaa tarvetta antaa EU:ssa tai jäsenvaltioissa ravitsemusohjeita, joilla pyritään edistämään terveellistä ruokavaliota ja käsittelemään samalla elintarviketuotantoon liittyviä huolenaiheita; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pitää välttämättömänä lisätä viljelijöiden teknistä tukea ja neuvontaa proteiinia tuottavien siementen ja rehukasvien kestävän tuotannon edistämiseksi; |
| --- | --- |

26.

Suunnitelman välineet

| 27. | katsoo, että suunnitelma edellyttää unionin useiden politiikkatoimien käyttöä ja yhteensovittamista: YMP, tutkimuspolitiikka, ympäristö- ja ilmastopolitiikka, energiapolitiikka, naapuruuspolitiikka sekä kauppapolitiikka; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää tärkeänä, että YMP:n avulla tuetaan valkuaiskasvien viljelyä käyttämällä erilaisia toimia, kuten tuotantoon yhdistettyä vapaaehtoista tukea, jota ei pitäisi rajoittaa vaikeuksissa oleviin viljelykasveihin ja alueisiin, jotta toimille saataisiin enemmän liikkumavaraa; kehottaa käyttämään myös viherryttämistukea ja toisen pilarin tukea etenkin soveltamalla maatalouteen liittyviä ympäristötoimia, jotka koskevat luonnonmukaista ja muuta viljelyä, investointien laatua, maatilojen neuvontajärjestelmää, koulutusta ja luonnollisesti innovointia eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien puitteissa; painottaa, että tuotantoon yhdistetyn tuen käyttöönotto on lisännyt valkuaiskasvien tuotantoa joissakin jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | katsoo, että ekologisilla aloilla äskettäin annetusta torjunta-aineiden käyttökiellosta olisi otettava oppia, vaikka vuonna 2016 alat kattoivat 15 prosenttia unionin viljelymaasta (8 miljoonaa hehtaaria) ja lähes 40 prosenttia tästä alasta käsittää typpeä sitovien kasvien ja kerääjäkasvien viljelyä; katsoo, että kasvivalkuaisia koskevan riippumattomuussuunnitelman mukaisen kaiken käytettävissä olevan viljelyalan hyödyntämisen puitteissa voitaisiin ekologisia aloja käyttää proteiinien tuotantoon niin integroitua torjuntaa soveltavassa perinteisessä maataloudessa, ottaen huomioon, että näitä kasveja ekologisilla aloilla viljelevillä ei ole aina takeita siitä, että he pystyvät reagoimaan tuholaisaaltoihin, kuin luonnonmukaisessa viljelyssäkin, koska unioniin tuotavan soijan korvaamiseksi olisi unionissa viljeltävä soijaa lähes 17 miljoonan hehtaarin alueella; toteaa, että ekologiset alat ovat myös välttämättömiä uhattuna olevan biologisen monimuotoisuuden ja elintarviketurvamme vahvistamiseksi, sillä biologinen monimuotoisuus voi erityisesti pölytyksen parantumisen kautta lisätä lähiviljelysten, kuten valkuaiskasvien viljelyn, satoja noin 20 prosenttia; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa mukauttamaan viherryttämistoimia pysyvän nurmen säilyttämisen osalta, jotta tietyillä alueilla voitaisiin paremmin ottaa huomioon sinimailasen tai sen ja heinäkasvien seosten erityispiirteet lyhytikäisillä laitumilla, joiden kesto ylittää viisi vuotta, mikä tekee niistä lainsäädännön mukaan pysyvän nurmen alueita ja rajoittaa niiden keston palauttamista alle viiden vuoden, vaikka niiden istuttamisen myötä voitaisiin tuottaa huomattava määrä rehuproteiinia ja varmistaa asiaankuuluvien tilojen entistä suurempi proteiiniomavaraisuus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on tyytyväinen siihen, että YMP:n tarkistuksesta annettavassa koontiasetuksessa parlamentti onnistui korjaamaan typpeä sitovien kasvien osalta muuntokertoimen 0,7:stä 1:een korvauksena torjunta-aineiden käyttökiellosta ekologisilla aloilla; |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että unionin proteiinistrategiassa olisi otettava huomioon uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin uudelleenlaadinta, proteiinien kahtalainen käyttö sekä niiden sivutuotteiden, jätteiden ja jäämien merkitys kiertotaloudessa; katsoo, että olisi kannustettava kiertoviljelyyn ja viljelyn monipuolistamiseen sekä kesantomaan käyttöön YMP:n viherryttämistoimenpiteitä vastaavalla tavalla; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pitää tärkeänä, että tulevassa YMP:ssä otetaan huomioon täydentäviä ehdotuksia kasvivalkuaisen viljelyn tukemiseksi, kuten ehdotus sellaisesta vähintään kolmen vuoden kiertoviljelystä viljelymaalla, joka käsittää palkokasveja; painottaa tämän osalta, että jäsenvaltioissa, joissa kostean sään aiheuttamat taudit ovat yleisiä, tarvitaan kenties pidempiä kiertoja; pitää erityisen tärkeänä viherryttämistukea joustavamman ekosysteemituen luomista, jotta voidaan ottaa huomioon palkokasvien ja öljykasvien tuoma hyöty biologiselle monimuotoisuudelle ja myös pölyttäjien ravinnolle ja voidaan tarjota riskinottomekanismeja innovoijille ja sisällyttää proteiineja koskeva alatavoite maaseudun kehittämispolitiikkaan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa tarvetta ottaa käyttöön uusia välineitä kasvivalkuaisen tarjonnan parantamiseksi etenkin soijan osalta ja oikeudenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | katsoo, että proteiinikasvistrategian alan nykyinen tutkimus on hajanaista ja siitä puuttuu keskittyminen; vaatii tehostamaan tutkimus- ja kehittämistoimia ja etenkin julkista tutkimusta sellaisen vähän kehittyneen sekä ihmisravinnoksi että rehuksi soveltuvien valkuaiskasvien viljelyn osalta, joka ei juuri kiinnosta yksityisiä sijoittajia, sekä vaihtoehtoisten valkuaisaineiden, kuten hyönteisproteiinin ja levien, tutkimusta; kehottaa tiiviimpään yhteistyöhön julkisten ja yksityisten tutkimuslaitosten välillä; painottaa, että tarvitaan sääntelykehys, jolla tuetaan tutkimus- ja innovointiohjelmia proteiinituotannon ja sen kilpailukyvyn lisäämiseksi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa lisäämään investointeja teollisiin ja maatalouden tutkimushankkeisiin, joissa pyritään lisäämään ihmisravinnoksi tarkoitettujen funktionaalisten proteiinien laatua ja monipuolisuutta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pitää tarpeellisena unionin soijansaannin omavaraisuuden turvaamista lisäämällä yhteistyötä naapurivaltioiden kanssa ja kehottaa monipuolistamaan EU:n ulkopuolella tuotettujen valkuaisaineiden lähteiden kestävyyttä etenkin sellaisten unionin naapurivaltioiden osalta, jotka ovat valinneet kumppanikseen unionin ja joiden tuottamaa soijaa voidaan toimittaa unioniin Tonavaa pitkin; vaatii, että tämän tuonnin osalta noudatetaan samoja sosiaalisia ja ympäristönormeja kuin unionin sisäisessä tuotannossa, ja myöntää, että ei-muuntogeenisen soijan viljely on tervetullutta kuluttajien kysyntään vastaamiseksi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että nykypäivän maatalouskäytäntöjä ei voida kuvitellakaan ilman soijaa; toteaa, että tämä erittäin tärkeä palkokasvi oli vielä äskettäin lähes kadonnut eurooppalaisesta viljelystä ja että kun soijaa viljeltiin 17 miljoonaa tonnia vuonna 1960, sen viljely oli kasvanut 319 miljoonaan tonniin vuonna 2015; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa tekemään YMP:n toiseen pilariin mukautuksia niin, että tunnustetaan ja korvataan paremmin sellaisten kasvien osuus, joilla on merkitystä pölyttäjien ravinnossa vuodenaikojen kriittisinä kausina (varhain keväällä kukkivat kasvit), sekä niiden panos pölyttäjäkadon ehkäisemisessä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kannattaa sertifioidun tuotannon standardeihin perustuvien avointen tuotemerkintäjärjestelmien, kuten Tonavan soija- ja Euroopan soija -standardien, käyttöönottamista; |
| --- | --- |

40.

| 41. | katsoo, että vaikka vuoden 1992 Blair House -sopimus on edelleen voimassa, se on tosiasiassa jo vanhentunut eikä sen pitäisi haitata valkuaiskasvien viljelyn kestävää kehitystä unionissa; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 58.

(2)  Katso mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja asetuksen (EU) N:o 2012/2002 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013, (EU) N:o 1307/2013, (EU) N:o 1308/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014, (EU) N:o 652/2014 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta (A8-0211/2017).

(3)  Neuvoston pääsihteeristö 10055/17, Bryssel, 7. kesäkuuta 2017.

(4)  EYVL L 147, 18.6.1993, s. 25.

(5)  Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO), kansainvälinen palkokasvien vuosi: ”Nutritious Seeds for a Sustainable Future”.

(6)  IP/B/AGRI/IC/2012-067 (PE 495.856).

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001, annettu 22. toukokuuta 2001, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä (EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1).

---

PÄÄTÖSLAUSELMAT

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/10

---

P8_TA(2018)0100

Seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman toteuttaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman toteuttamisesta (2017/2030(INI))

(2019/C 390/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1386/2013/EU vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa” (1) (”seitsemäs ympäristöohjelma”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1386/2013/EU vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa” (1) (”seitsemäs ympäristöohjelma”),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 ja 192 artiklan, jotka koskevat ihmisten terveyden ja ympäristön laadun säilyttämistä, suojelua ja parantamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 ja 192 artiklan, jotka koskevat ihmisten terveyden ja ympäristön laadun säilyttämistä, suojelua ja parantamista,

| — | ottaa huomioon Pariisin sopimuksen, päätöksen 1/CP.21 ja Pariisissa 30. marraskuuta – 11. joulukuuta 2015 pidetyn ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sopimuspuolten 21. konferenssin (COP 21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisin sopimuksen, päätöksen 1/CP.21 ja Pariisissa 30. marraskuuta – 11. joulukuuta 2015 pidetyn ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sopimuspuolten 21. konferenssin (COP 21),

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet sekä niiden keskenään kytköksessä olevan ja yhdentyneen luonteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet sekä niiden keskenään kytköksessä olevan ja yhdentyneen luonteen,

| — | ottaa huomioon joulukuussa 2016 ympäristöindikaattoreista vuonna 2016 annetun Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”Environmental indicator report 2016 – In support to the monitoring of the 7th Environment Action Programme”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 2016 ympäristöindikaattoreista vuonna 2016 annetun Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”Environmental indicator report 2016 – In support to the monitoring of the 7th Environment Action Programme”,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2017 ympäristöindikaattoreista vuonna 2017 annetun Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”Environmental indicator report 2017 – In support to the monitoring of the 7th Environment Action Programme”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2017 ympäristöindikaattoreista vuonna 2017 annetun Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”Environmental indicator report 2017 – In support to the monitoring of the 7th Environment Action Programme”,

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointi: yhteiset haasteet ja toimien yhdistäminen parempien tulosten aikaansaamiseksi”(COM(2017)0063) ja siihen liittyvät 28 maakohtaista edistymiskertomusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointi: yhteiset haasteet ja toimien yhdistäminen parempien tulosten aikaansaamiseksi”(COM(2017)0063) ja siihen liittyvät 28 maakohtaista edistymiskertomusta,

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2016 annetun komission tiedonannon EU:n ympäristöpolitiikan hyötyjen varmistamisesta säännöllisten täytäntöönpanon arviointien avulla (COM(2016)0316), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2016 annetun komission tiedonannon EU:n ympäristöpolitiikan hyötyjen varmistamisesta säännöllisten täytäntöönpanon arviointien avulla (COM(2016)0316),

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnista (2),

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Resurssitehokkuus: siirtyminen kohti kiertotaloutta” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Resurssitehokkuus: siirtyminen kohti kiertotaloutta” (3),

| — | ottaa huomioon 2. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian väliarvioinnista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian väliarvioinnista (4),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman luontoa, ihmisiä ja taloutta koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman luontoa, ihmisiä ja taloutta koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta (5),

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa suosituksen neuvostolle ja komissiolle autoalan päästömittauksia käsittelevän tutkimuksen johdosta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa suosituksen neuvostolle ja komissiolle autoalan päästömittauksia käsittelevän tutkimuksen johdosta (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen raportin Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä (SOER 2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ympäristökeskuksen raportin Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä (SOER 2015),

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2015 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen raportin luonnon tilasta Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2015 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen raportin luonnon tilasta Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun marraskuussa 2017 julkaiseman Euroopan tason täytäntöönpanon arviointia koskevan tutkimuksen seitsemännen ympäristöohjelman täytäntöönpanon väliarvioinnista (”Mid-term review of the implementation of the 7th Environment Action Programme (2014–2020)”) ja sen liitteenä olevan tutkimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun marraskuussa 2017 julkaiseman Euroopan tason täytäntöönpanon arviointia koskevan tutkimuksen seitsemännen ympäristöohjelman täytäntöönpanon väliarvioinnista (”Mid-term review of the implementation of the 7th Environment Action Programme (2014–2020)”) ja sen liitteenä olevan tutkimuksen,

| — | ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tarkistaminen ja seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman painopisteiden asettaminen – parempi ympäristö, parempi elämä” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”Kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman tarkistaminen ja seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman painopisteiden asettaminen – parempi ympäristö, parempi elämä” (7),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon seuraavista toimista Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon seuraavista toimista Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi (COM(2016)0739),

| — | ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 20. syyskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Etenemissuunnitelma kohti resurssitehokasta Eurooppaa”(COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. syyskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Etenemissuunnitelma kohti resurssitehokasta Eurooppaa”(COM(2011)0571),

| — | ottaa huomioon 29. marraskuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Ruoan ja maanviljelyn tulevaisuus”(COM(2017)0713), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. marraskuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Ruoan ja maanviljelyn tulevaisuus”(COM(2017)0713),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A8-0059/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A8-0059/2018),

| A. | ottaa huomioon, että seitsemännessä ympäristöohjelmassa määritellään ympäristöä koskevat sitovat tavoitteet, jotka on saavutettava vuoteen 2020 mennessä; ottaa huomioon, että ympäristöohjelmassa esitetään myös pitkän aikavälin visio vuoteen 2050; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että seitsemännessä ympäristöohjelmassa määritellään ympäristöä koskevat sitovat tavoitteet, jotka on saavutettava vuoteen 2020 mennessä; ottaa huomioon, että ympäristöohjelmassa esitetään myös pitkän aikavälin visio vuoteen 2050;

| B. | ottaa huomioon, että seitsemänteen ympäristöohjelmaan ei sisälly väliarviointia koskevaa lauseketta; toteaa, että ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietintö seitsemännen ympäristöohjelman täytäntöönpanosta tarjoaa tilaisuuden arvioida tämän ympäristöohjelman edistymistä ja esittää näyttöön perustuvia suosituksia nykyisen ympäristöohjelman ja mahdollisten tulevien ympäristöohjelmien tulevaa täytäntöönpanoa varten; ottaa huomioon, että mietinnössä ei pidä pelkästään toistaa yleisesti tiedossa olevia ongelmia, ja katsoo, että siinä olisi keskityttävä ratkaisujen esittämiseen seitsemännen ympäristöohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että seitsemänteen ympäristöohjelmaan ei sisälly väliarviointia koskevaa lauseketta; toteaa, että ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietintö seitsemännen ympäristöohjelman täytäntöönpanosta tarjoaa tilaisuuden arvioida tämän ympäristöohjelman edistymistä ja esittää näyttöön perustuvia suosituksia nykyisen ympäristöohjelman ja mahdollisten tulevien ympäristöohjelmien tulevaa täytäntöönpanoa varten; ottaa huomioon, että mietinnössä ei pidä pelkästään toistaa yleisesti tiedossa olevia ongelmia, ja katsoo, että siinä olisi keskityttävä ratkaisujen esittämiseen seitsemännen ympäristöohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että komissio laatii arviointikertomusta, jossa keskitytään seitsemännen ympäristöohjelman rakenteeseen ja sen strategiseen merkitykseen; ottaa huomioon, että kertomuksessa on erityisesti määrä tarkistaa, auttaako sovittu kehys saavuttamaan yhdeksän ensisijaista tavoitetta älykkäällä tavalla; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komissio laatii arviointikertomusta, jossa keskitytään seitsemännen ympäristöohjelman rakenteeseen ja sen strategiseen merkitykseen; ottaa huomioon, että kertomuksessa on erityisesti määrä tarkistaa, auttaako sovittu kehys saavuttamaan yhdeksän ensisijaista tavoitetta älykkäällä tavalla;

| D. | toteaa, että EU:lla on vahva ympäristölainsäädäntö, mutta sen heikko ja puutteellinen täytäntöönpano on ollut ongelma jo pitkään; katsoo, että nämä täytäntöönpanon puutteet vaarantavat kestävän kehityksen, että niillä on kielteisiä rajat ylittäviä vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen ja että ne aiheuttavat merkittäviä sosioekonomisia kustannuksia; katsoo lisäksi, että täytäntöönpanon puutteet heikentävät EU:n uskottavuutta; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että EU:lla on vahva ympäristölainsäädäntö, mutta sen heikko ja puutteellinen täytäntöönpano on ollut ongelma jo pitkään; katsoo, että nämä täytäntöönpanon puutteet vaarantavat kestävän kehityksen, että niillä on kielteisiä rajat ylittäviä vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen ja että ne aiheuttavat merkittäviä sosioekonomisia kustannuksia; katsoo lisäksi, että täytäntöönpanon puutteet heikentävät EU:n uskottavuutta;

| E. | ottaa huomioon, että vuoden 2020 tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty toistaiseksi vaihtelevalla tavalla: on epätodennäköistä, että tavoite 1 (luonnon pääoman suojeleminen) saavutettaisiin, mutta on todennäköistä, että osa tavoitteen 2 (vähähiilinen talous ja resurssitehokkuus) alatavoitteista saavutetaan; on epävarmaa, saavutetaanko tavoite 3 (ympäristöpaineiden ja ihmisten terveydelle aiheutuvien riskien vähentäminen); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuoden 2020 tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty toistaiseksi vaihtelevalla tavalla: on epätodennäköistä, että tavoite 1 (luonnon pääoman suojeleminen) saavutettaisiin, mutta on todennäköistä, että osa tavoitteen 2 (vähähiilinen talous ja resurssitehokkuus) alatavoitteista saavutetaan; on epävarmaa, saavutetaanko tavoite 3 (ympäristöpaineiden ja ihmisten terveydelle aiheutuvien riskien vähentäminen);

| F. | toteaa, että jatkuvat puutteet lainsäädännön täytäntöönpanossa ja se, ettei erityistietämystä ilmanlaadun, ympäristömelun ja kemikaaleille altistumisen kaltaisilla aloilla ole sisällytetty poliittiseen päätöksentekoon, aiheuttavat vakavia terveysuhkia ja lyhentävät EU:n kansalaisten elämän kestoa ja heikentävät sen laatua; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että jatkuvat puutteet lainsäädännön täytäntöönpanossa ja se, ettei erityistietämystä ilmanlaadun, ympäristömelun ja kemikaaleille altistumisen kaltaisilla aloilla ole sisällytetty poliittiseen päätöksentekoon, aiheuttavat vakavia terveysuhkia ja lyhentävät EU:n kansalaisten elämän kestoa ja heikentävät sen laatua;

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan ympäristökeskuksen julkaisemat viimeisimmät tiedot vahvistavat edellä kuvatut yleiset suuntaukset kunkin teemakohtaisen tavoitteen osalta mutta myös edistymisen hidastumisen joillakin aloilla; ottaa huomioon, että joissakin kasvihuonekaasupäästöjen ja energiatehokkuuden kaltaisissa tapauksissa osatavoitteiden saavuttamisen näkymät eivät ole muuttuneet uusien suuntausten myötä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan ympäristökeskuksen julkaisemat viimeisimmät tiedot vahvistavat edellä kuvatut yleiset suuntaukset kunkin teemakohtaisen tavoitteen osalta mutta myös edistymisen hidastumisen joillakin aloilla; ottaa huomioon, että joissakin kasvihuonekaasupäästöjen ja energiatehokkuuden kaltaisissa tapauksissa osatavoitteiden saavuttamisen näkymät eivät ole muuttuneet uusien suuntausten myötä;

| H. | toteaa, että tällä hetkellä on epävarmaa, täyttyykö ammoniakkipäästöjen vähentämistä koskeva tavoite, ja että maankäyttöä koskeva tavoite tuskin täyttyy; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että tällä hetkellä on epävarmaa, täyttyykö ammoniakkipäästöjen vähentämistä koskeva tavoite, ja että maankäyttöä koskeva tavoite tuskin täyttyy;

| I. | ottaa huomioon, että täytäntöönpanoon liittyy paljon epävarmuustekijöitä indikaattoreiden puuttumisen ja olemassa olevien indikaattoreiden rajoitusten vuoksi; toteaa, että tiedoissa olevat aukot hidastavat edistymistä seuraavalla kolmella tasolla: riskien ymmärtäminen; asianmukaisen politiikan laatiminen riskien hallitsemiseksi ja vähentämiseksi sekä politiikkojen tehokkuuden seuranta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että täytäntöönpanoon liittyy paljon epävarmuustekijöitä indikaattoreiden puuttumisen ja olemassa olevien indikaattoreiden rajoitusten vuoksi; toteaa, että tiedoissa olevat aukot hidastavat edistymistä seuraavalla kolmella tasolla: riskien ymmärtäminen; asianmukaisen politiikan laatiminen riskien hallitsemiseksi ja vähentämiseksi sekä politiikkojen tehokkuuden seuranta;

| J. | ottaa huomioon, että tietämystä on usein olemassa, mutta sitä ei käytetä päätöksenteossa tai siirretä täytäntöönpanosta vastaaville osapuolille; ottaa huomioon, että tämä on usein seurausta poliittisen tahdon puutteesta ja kilpailevista intresseistä, joiden ei nähdä olevan yhdenmukaisia ympäristöohjelman tai yleisesti ottaen ympäristöpolitiikan tavoitteiden kanssa; ottaa huomioon, että talouskasvun jatkuminen riippuu myös puhtaasta ympäristöstä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että tietämystä on usein olemassa, mutta sitä ei käytetä päätöksenteossa tai siirretä täytäntöönpanosta vastaaville osapuolille; ottaa huomioon, että tämä on usein seurausta poliittisen tahdon puutteesta ja kilpailevista intresseistä, joiden ei nähdä olevan yhdenmukaisia ympäristöohjelman tai yleisesti ottaen ympäristöpolitiikan tavoitteiden kanssa; ottaa huomioon, että talouskasvun jatkuminen riippuu myös puhtaasta ympäristöstä;

| K. | ottaa huomioon, että unionin korkean tason poliittisten välineiden ja ympäristöohjelman välistä synergiaa on parannettava ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että unionin korkean tason poliittisten välineiden ja ympäristöohjelman välistä synergiaa on parannettava ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi;

| L. | ottaa huomioon, että seitsemännen ympäristöohjelman asianmukaista täytäntöönpanoa varten ei ole saatavilla riittävästi rahoitusta joillakin tasoilla; ottaa huomioon, että EU:n tasolla ei ole aina onnistuttu saavuttamaan odotettuja tuloksia ja että tämä on ollut monissa tapauksissa seurausta rahoituksen huonosta hallinnoinnista eikä varojen puutteesta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että seitsemännen ympäristöohjelman asianmukaista täytäntöönpanoa varten ei ole saatavilla riittävästi rahoitusta joillakin tasoilla; ottaa huomioon, että EU:n tasolla ei ole aina onnistuttu saavuttamaan odotettuja tuloksia ja että tämä on ollut monissa tapauksissa seurausta rahoituksen huonosta hallinnoinnista eikä varojen puutteesta;

| M. | katsoo, että seitsemäs ympäristöohjelma vastaa asiaankuuluvalla tavalla ympäristöpolitiikan nykyisiä tarpeita, vaikka monet sidosryhmät suosittelevatkin lisäämään siihen uusia alatavoitteita ohjelman merkityksen lisäämiseksi tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että seitsemäs ympäristöohjelma vastaa asiaankuuluvalla tavalla ympäristöpolitiikan nykyisiä tarpeita, vaikka monet sidosryhmät suosittelevatkin lisäämään siihen uusia alatavoitteita ohjelman merkityksen lisäämiseksi tulevaisuudessa;

| N. | ottaa huomioon, että sidosryhmät ovat myös ilmoittaneet kannattavansa yksinkertaisempaa ja paremmin kohdistettua ympäristöohjelmaa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että sidosryhmät ovat myös ilmoittaneet kannattavansa yksinkertaisempaa ja paremmin kohdistettua ympäristöohjelmaa;

| O. | toteaa, että kahdeksannelle ympäristöohjelmalle on yleinen tuki; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että kahdeksannelle ympäristöohjelmalle on yleinen tuki;

Keskeiset päätelmät

| 1. | katsoo, että seitsemännellä ympäristöohjelmalla on lisäarvoa ja myönteinen vaikutus ympäristöpolitiikkaan EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla ja että siitä hyötyvät kansalaiset, luonto ja taloudelliset sidosryhmät; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa jälleen, että seitsemänteen ympäristöohjelmaan sisältyy selkeä pitkän aikavälin visio vuoteen 2050 vakaan ympäristön luomiseksi kestäville investoinneille ja kasvulle planeetan ekologisten resurssien rajoissa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on tyytyväinen aiempaan myönteiseen kehitykseen seitsemännen ympäristöohjelman useiden alatavoitteiden saavuttamisessa ja rohkaiseviin tulevaisuudennäkymiin joidenkin vuoden 2020 tavoitteiden osalta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | painottaa kuitenkin, että parantamisen varaa on edelleen paljon, ja kehottaa komissiota sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia lisäämään korkeimman tason poliittista halukkuutta panna seitsemäs ympäristöohjelma täytäntöön; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää valitettavana, että ensisijaista tavoitetta unionin luonnon pääoman suojelemisesta, säilyttämisestä ja vahvistamisesta ei todennäköisesti saavuteta; panee huolestuneena merkille, että vuoteen 2020 ulottuvan biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen tavoitteita ei voida saavuttaa ilman välittömiä ja huomattavia lisätoimia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että tietyillä ensisijaisen tavoitteen 4 aloilla on saavutettu jonkin verran edistymistä, erityisesti ilmastoon ja energiaan liittyvien tavoitteiden osalta; toteaa kuitenkin, että resurssitehokkuuden osalta tarvitaan lisätoimia; toteaa jälleen, että ekosuunnitteludirektiiviin (8) ja ympäristömerkkiasetukseen (9) sisältyy potentiaalia parantaa tuotteiden ympäristönsuojelun tasoa ja resurssitehokkuutta niiden koko elinkaaren ajan vaikuttamalla muun muassa niiden kestävyyteen, korjattavuuteen, uudelleenkäytettävyyteen, kierrätettävyyteen, kierrätettyyn sisältöön ja tuotteen käyttöikään; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää valitettavana, että alatavoitetta pintavesistöjen hyvän laadullisen tilan saavuttamiseksi vuoteen 2020 mennessä ei saavuteta pilaantumisen, vesistöjen rakenteeseen kohdistettujen toimenpiteiden sekä vesivoiman tuottamiseen liittyvän liiallisen vedenoton aiheuttaman paineen johdosta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaa, että seitsemännen ympäristöohjelman tavoitteet ovat vähimmäistavoitteita ja että Pariisin sopimuksen tavoitteiden ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää merkittäviä lisätoimia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat kaikki allekirjoittaneet Pariisin sopimuksen ja näin ollen sitoutuneet sen tavoitteisiin ja että ne ovat hyväksyneet kansallisesti määritellyn panoksen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi koko unionin talouden laajuisesti 40 prosentilla vuoteen 2030 mennessä; painottaa, että vuoden 2030 tavoite ja pitkän aikavälin nollapäästötavoite on sisällytettävä täysimääräisesti kaikkeen unionin politiikkaan sekä rahoitusohjelmiin; kehottaa komissiota tarkastelemaan edelleen vuoden 2018 taustoittavan vuoropuhelun ja viisivuotisen maailmanlaajuisen tilannekatsauksen yhteydessä ilmasto- ja energiatavoitteita ja laatimaan EU:lle vuosisadan puoliväliin ulottuvan päästöttömyysstrategian, jossa esitetään kustannustehokas reitti Pariisin sopimuksessa esitetyn nollapäästötavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee merkille, että ihmisten terveyttä ja hyvinvointia koskevien tavoitteiden osalta saavutetusta edistymisestä vallitsee huomattava epätietoisuus; korostaa, että tietämyksessä olevat aukot ja rajalliset indikaattorit haittaavat politiikkojen laatimista ja seurantaa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on tyytyväinen nykyisiin aloitteisiin, joilla edistetään osaamisvajeen pienentämistä, kuten: DPSEEA-malli (Driving Force – Pressure – State – Exposure – Effects – Action) ekosysteemipalveluja häiritsevien tekijöiden ymmärtämiseksi; ihmisten biomonitorointi ihmisväestön epäpuhtauksille altistumisen ja sen mahdollisten terveysvaikutusten arvioimiseksi sekä kemikaalien seurannan tietofoorumi (IPCheM); |
| --- | --- |

11.

| 12. | on huolissaan siitä, että erityistietämystä ja tieteellistä näyttöä ei aina oteta asianmukaisesti huomioon päätöksenteossa tai siirretä täytäntöönpanosta vastaaville osapuolille; korostaa, että bioenergia, palmuöljy, kasvinsuojelutuotteet, hormonaaliset haitta-aineet, elintarviketuotanto ja elintarvikkeiden kulutus, muuntogeeniset organismit, kaupunkisuunnittelu, ilman pilaantuminen ja meluhaitat sekä kaupunkien elintarvikejäte ovat esimerkkejä aloista, joilla tieteellinen näyttö ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvista riskeistä on sivuutettu julkisissa ja poliittisissa keskusteluissa; katsoo, että vastuullisen poliittisen päätöksenteon olisi perustuttava laajaan tieteelliseen tietoon sekä ennalta varautumisen periaatteen soveltamiseen, kun saatavilla ei ole riittävästi tieteellistä näyttöä; palauttaa mieliin EU-virastojen antamien tieteellisten lausuntojen merkityksen tässä yhteydessä; painottaa, että muita EU:n ympäristölainsäädäntöä ja -politiikkaa ohjaavia periaatteita ovat muun muassa saastuttaja maksaa -periaate, ennaltaehkäisevät toimet sekä ympäristöhaittoihin puuttuminen niiden lähteellä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää tuomittavana, että komissio ei kyennyt noudattamaan lainsäädännössä vahvistettua määräaikaa hormonaalisten haitta-aineiden tunnistamiseen tarkoitettujen yhdenmukaistettujen riskipohjaisten perusteiden laatimiselle sekä asetuksen (EY) N:o 1223/2009 (10) (”kosmetiikka-asetus”) tarkistamiselle hormonaalisten haitta-aineiden osalta; kehottaa komissiota välittömästi ja ilman lisäviivästyksiä tarkistamaan kosmetiikka-asetuksen hormonaalisten haitta-aineiden osalta; pitää valitettavana, että koska hormonaalisten haitta-aineiden suhteen ei ole edistytty riittävästi, kansalaisiin kohdistuu terveysriskejä ja seitsemännen ympäristöohjelman ensisijaisen tavoitteen 3 saavuttaminen vaikeutuu: |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää valitettavana, että myrkytöntä ympäristöä koskevan unionin strategian laatimisessa, myrkyttömien materiaalikierron järjestelmien edistämisessä sekä haitallisille aineille, myös tuotteiden kemikaaleille, altistumisen vähentämisessä ei ole edistytty; painottaa, että toimia on lisättävä sen varmistamiseksi, että vuoteen 2020 mennessä kaikki merkitykselliset ja erityistä huolta aiheuttavat aineet, mukaan lukien ne, joilla on hormonitoimintaa haittaavia ominaisuuksia, sisällytetään REACH-asetuksen ehdokasluetteloon seitsemännen ympäristöohjelman mukaisesti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kemikaalien yhteisvaikutukset otetaan mahdollisimman pian vaikuttavalla tavalla huomioon kaikessa asiaan liittyvässä unionin lainsäädännössä keskittyen erityisesti lapsiin altistumisesta vaarallisille aineille kohdistuviin riskeihin; pitää myönteisenä komission muovistrategiaa ja kehottaa panemaan sen pikaisesti täytäntöön; toteaa tässä yhteydessä uudelleen, että myrkyttömien materiaalikierron järjestelmien edistäminen on olennaisen tärkeää toimivien raaka-aineiden jälkimarkkinoiden kehittymisen kannalta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että ympäristönäkökohtien puutteellinen sisällyttäminen muihin politiikan aloihin on yksi ympäristölainsäädännön ja -politiikan täytäntöönpanon puutteiden perussyistä; katsoo, että synergiat EU:n muiden korkean tason poliittisten välineiden [kuten yhteinen maatalouspolitiikka (YMP), yhteinen kalastuspolitiikka (YKP), rakennerahastot ja koheesiopolitiikka] kanssa sekä korkean tason poliittisten painopisteiden välisen johdonmukaisuuden lisääminen ovat edelleen keskeisen tärkeitä tekijöitä seitsemännen ympäristöohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi; kehottaa komissiota sekä neuvostoa kaikissa kokoonpanoissaan parantamaan politiikan koordinointia ja seitsemännen ympäristöohjelman tavoitteiden sisällyttämistä siihen; painottaa lisäksi tarvetta sisällyttää kaikki seitsemännen ympäristöohjelman jäljellä olevat näkökohdat korkean tason välineisiin, myös talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että mahdollisuudet uusien rahoitusmekanismien perustamiseen biologisen monimuotoisuuden suojelemista varten vuoden 2020 tavoitteiden saavuttamiseksi ovat rajalliset nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen keston vuoksi; kehottaakin hyödyntämään parhaalla tavalla nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen varoja, myös LIFE-välinettä, YMP:tä ja rakennerahastoja, ja kehottaa sisällyttämään seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen uusia luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen tarkoitettuja rahoitusmekanismeja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | suhtautuu myönteisesti YKP:ssa ja koheesiopolitiikassa tehtyihin parannuksiin, jotka ovat lisänneet näiden politiikkojen johdonmukaisuutta seitsemännen ympäristöohjelman kanssa; pitää kuitenkin valitettavana, että sääntelykehykseen tehdyistä parannuksista huolimatta YKP:aa vaivaa yhä heikko täytäntöönpano; muistuttaa terveiden kalakantojen tärkeydestä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille, että YMP:aan on vaiheittain sisällytetty ympäristöön liittyviä huolenaiheita mutta se aiheuttaa edelleen haasteita ympäristöohjelman tavoitteiden saavuttamiselle erityisesti paljon resursseja käyttävien tuotantotapojen ja luonnon monimuotoisuuden osalta; muistuttaa, että yksi YMP:n haastavista tehtävistä on ehkäistä sopimattomista maanviljelykäytännöistä (kuten kestämättömät biopolttoaineet), maatalouden kestämättömästä tehostamisesta tai maan viljelykäytöstä poistamisesta aiheutuva maaperän huonontuminen siten, että samalla tarjotaan enemmän parempilaatuista ruokaa ja maatalouden raaka-aineita alati kasvavalle maailman väestölle; korostaa, että on olennaisen tärkeää käynnistää uusia aloitteita ympäristön kannalta kestävien viljelymenetelmien edistämiseksi ja myöntää niille lisää tukea, ja toteaa että maataloutta ja viljelijöitä on pidettävä osana ratkaisua; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että uudistetun YMP:n keskeisiin painopistealueisiin olisi kuuluttava elintarviketurvan suojeleminen ja parantaminen pitkällä aikavälillä ehkäisemällä ympäristövahinkoja ja siirtymällä kohti kohtuuhintaisia elintarvikkeita kuluttajille tuottavaa kestävää elintarvikejärjestelmää; painottaa, että nämä tavoitteet voidaan saavuttaa vain hoitamalla luonnonvaroja kestävästi ja toteuttamalla ekosysteemien suojelun varmistavia politiikkatoimia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palauttaa mieliin, että ilmastonmuutoksen ja maailman kasvavan väestön vuoksi runsaasti eläinproteiinia sisältävän ruokavalion kysynnän lisääntyminen aiheuttaa huomattavia ympäristöpaineita maatalousmaille ja entistä haavoittuvaisemmille ekosysteemeille; korostaa, että kohtuuttomasti eläinrasvaa sisältävät ruokavaliot ovat yhä useammin yhteydessä ei-tarttuvien tautien aiheuttamaan kuormitukseen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa komission vuoden 2016 sitoumuksesta valtavirtaistaa kestävän kehityksen tavoitteet osaksi EU:n politiikkoja ja aloitteita; toteaa, että sitoumukselta puuttuvat selkeä strategia ja konkreettiset ehdotukset institutionaalisiksi rakenteiksi ja hallintokehykseksi, joilla varmistetaan kestävän kehityksen tavoitteiden valtavirtaistaminen osaksi EU:n politiikkoja ja lainsäädäntöehdotuksia sekä niiden täytäntöönpanoa ja sen valvontaa; pitää tärkeänä, että EU on edelläkävijänä täysin sitoutunut Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon; painottaa lisäksi, että seitsemäs ympäristöohjelma on keskeinen kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoväline; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee merkille juomaveden korkean laadun EU:ssa; odottaa, että direktiivin 98/83/EY (11) (”juomavesidirektiivi”) tarkistamista koskeva ehdotus sisältää tarvittavat päivitykset tähän oikeudelliseen kehykseen; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan ympäristöohjelman yhteydessä unionin vesipolitiikan tavoitteiden sisällyttämistä muihin alakohtaisiin politiikkoihin ja etenkin YMP:aan; |
| --- | --- |

22.

| 23. | suhtautuu myönteisesti joidenkin EU:n rahoittamien hankkeiden avulla aikaansaatuihin parannuksiin, mutta pitää valitettavana, että tilaisuuksiin saavuttaa parempia tuloksia ei tartuttu, kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuin on korostanut; painottaa, että vuoden 2020 jälkeinen monivuotinen rahoituskehys on suunnattava kohti kestävää kehitystä ja ympäristöpolitiikan valtavirtaistamista kaikkiin rahoitusmekanismeihin ja budjettikohtiin; korostaa tarvetta lisätä vihreitä investointeja, innovointia ja kestävää kasvua uusien niin julkisten kuin yksityistenkin rahoitusvälineiden avulla ja soveltaen erilaisia lähestymistapoja nykyiseen investointipolitiikkaan, kuten ympäristölle haitallisista tuista luopuminen, jotta seitsemännen ympäristöohjelman pitkän aikavälin visio voidaan saavuttaa; katsoo, että kaikkiin EU:n rakenne- ja investointirahastoihin olisi sovellettava selkeästi määritettyjä kestävyyskriteereitä ja suoritustasoon perustuvia tavoitteita, kehottaa käyttämään aiempaa tehokkaammin ja kohdennetummin nykyistä monivuotista rahoituskehystä sekä koheesio- ja aluekehityspolitiikoilla hallinnoituja varoja sekä ratkaisemaan kiireesti edellä mainitut Euroopan tilintarkastustuomioistuimen esiin nostamat ongelmat; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan sitä, että EU:n talousarviovaroja kohdennetaan edelleen ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyviin toimiin ja että niitä mahdollisesti lisätään; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää valitettavana, että monilla Euroopan alueilla on yhdyskuntajätevesien käsittelyssä edelleen vakavia puutteita; korostaa, että jätevesien käsittelyn ja uudelleenkäytön avulla on mahdollista lievittää vesistressiä, vähentää veden suoraa käyttöä, tuottaa biokaasua ja taata vesivarojen tehokkaampi hoito erityisesti maataloudessa tarvittavan kastelun avulla; odottaa kiinnostuneena jäteveden uudelleenkäyttöä koskevaa lainsäädäntöehdotusta, jonka komissio esittää vuoden 2018 alkupuolella; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, että suurimmat terveyteen kohdistuvat ympäristöuhat ovat ilmeisimpiä kaupunkialueilla mutta vaikuttavat myös syrjäisillä alueilla ja taajamissa ja että vuonna 2020 80 prosenttia väestöstä asuu oletuksen mukaan kaupunki- ja esikaupunkialueilla; korostaa, että ilman epäpuhtauksien päästöillä, kun niihin liittyvä suunnittelu ja infrastruktuuri on puutteellista, on huomattavia taloudellisia, sosiaalisia, kansanterveydellisiä ja ympäristövaikutuksia; toteaa, että ilmansaasteet aiheuttavat jo nyt yli 400 000 ennenaikaista kuolemaa EU:ssa (12) ja että terveyteen liittyvät ulkoiset kustannukset vaihtelevat 330 miljardista 940 miljardiin euroon; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toteaa, että unionissa kuolee ennenaikaisesti vuosittain vähintään 10 000 ihmistä melun aiheuttamien sairauksien vuoksi ja että vuonna 2012 noin neljäsosa unionin väestöstä altistui enimmäisrajat ylittäville melutasoille; pyytää jäsenvaltioita pitämään ensisijaisena melutasojen seurantaa direktiivin 2002/49/EY (13) mukaisesti, jotta varmistetaan ulko- ja sisäympäristöjen sovellettavien raja-arvojen noudattaminen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille tiettyjen ilman epäpuhtauksien vähentämisessä saavutetun edistyksen etenkin kaupunkialueilla, mutta pitää valitettavina sitkeästi esiintyviä ilmanlaatuun liittyviä ongelmia, joiden aiheuttamisessa tieliikenteen ja maatalouden päästöt ovat merkittävä osatekijä; panee merkille komission marraskuussa 2017 esittelemän liikkuvuuspaketin sekä vuonna 2016 julkistetun vähäpäästöistä liikkuvuutta koskevan eurooppalaisen strategian ja katsoo, että niillä voitaisiin tasoittaa tietä vähäpäästöiselle liikkuvuudelle unionissa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on tyytyväinen kiertotaloutta koskevan lainsäädäntöpaketin edistymiseen; kehottaa kaikkia osapuolia pyrkimään sopimukseen kunnianhimoisin tavoittein; |
| --- | --- |

28.

Suositukset

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan edistymistään seitsemännen ympäristöohjelman tavoitteiden saavuttamisessa ja tarvittaessa suuntaamaan toimensa uudelleen; kehottaa jäsenvaltioita asettamaan tulokset julkisesti saataville; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikissa uusissa lainsäädäntöehdotuksissa otetaan täysimääräisesti huomioon seitsemännen ympäristöohjelman tavoitteet ja toimenpiteet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota varmistamaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjen aktiivisen osallistamisen EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointiin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pyytää, että asiaankuuluvat EU:n toimielimet ja virastot asettaisivat etusijalle tutkimuksen ja paikkaisivat tietämyksessä olevia aukkoja seuraavilla aloilla: ympäristön kynnysarvot (kriittiset pisteet), kiertotalousmalli, kemikaalien yhteisvaikutukset, nanomateriaalit, vaarojen tunnistamista koskevat menetelmät, mikromuovin vaikutukset ja järjestelmäriskien sekä muiden terveyden taustatekijöiden välinen vuorovaikutus, maaperän ja maan käyttö sekä haitalliset vieraslajit; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on tyytyväinen ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointiin ja pitää sitä myönteisenä mekanismina EU:n ympäristölainsäädännön ja -politiikan täytäntöönpanon parantamiseksi ja katsoo, että se voi osaltaan edistää seitsemännen ympäristöohjelman täytäntöönpanon seurantaa, kuten parlamentti korosti jo päätöslauselmassaan 16. marraskuuta 2017 EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnista; katsoo, että kaikkien asiaan liittyvien sidosryhmien, myös kansalaisyhteiskunnan, olisi osallistuttava täysimääräisesti kyseiseen arviointiin ja että sen olisi katettava ympäristöohjelman teemakohtaiset ensisijaiset tavoitteet kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita luopumaan ympäristölle haitallisista tuista pikaisesti ja lopullisesti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään ja koordinoimaan toimia eläinkokeille vaihtoehtoisten menetelmien kehittämisen ja validoinnin edistämiseksi, jotta niillä voidaan myötävaikuttaa seitsemännen ympäristöohjelman ensisijaisen tavoitteen 5 saavuttamiseen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan entisestään EU:n ympäristöpolitiikkojen tieto- ja tieteellistä pohjaa lisäämällä kansalaisten tiedonsaantimahdollisuuksia ja edistämällä kansalaisten osallistumista tieteelliseen tutkimukseen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa EU:n toimielimiä sekä kansallisia ja alueellisia hallituksia hyödyntämään asianmukaisesti kaikkia saatavilla olevia erityistietoja ympäristölle ja ihmisten terveydelle aiheutuvista riskeistä, kun ne laativat ja seuraavat politiikkoja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa parantamaan EU:n torjunta-aineiden lupajärjestelmää siten, että se perustuu vertaisarvioituihin tieteellisiin tutkimuksiin sekä ihmisen ja ympäristön altistumista ja terveysriskejä koskevaan täyteen avoimuuteen; kehottaa parantamaan torjunta-aineiden valvontaa koskevia normeja ja asettamaan niiden käytön vähentämistä koskevia tavoitteita; panee merkille 12. joulukuuta 2017 annetun komission tiedonannon eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta”(C(2017)8414); |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa osoittamaan EU:n virastoille riittävästi aineellisia resursseja ja henkilöresursseja, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä ja tuottaa parasta tieteellistä tietoa, analyysia ja näyttöä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa komissiota varmistamaan, että pitkän aikavälin toimet, joilla pyritään saavuttamaan myrkytöntä ympäristöä koskeva tavoite, määritetään vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pyytää asiaan liittyviä EU:n virastoja ja komissiota lisäämään edistymisen seurannassa käytettävien indikaattoreiden määrää ja parantamaan niiden laatua; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä uusien tietojen tuottamisessa ja keräämisessä uusien indikaattoreiden luomiseksi ja nykyisten parantamiseksi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vaatii, että täytäntöönpanoa koskeva kysymys on sisällytettävä pysyvästi puheenjohtajakolmikon painopisteisiin ja ohjelmiin, että siitä olisi keskusteltava ympäristöneuvostossa vähintään kerran vuodessa mahdollisesti erityisessä täytäntöönpanoneuvostossa ja että sitä olisi täydennettävä toisella foorumilla, johon parlamentti ja alueiden komitea osallistuisivat; kehottaa käsittelemään neuvoston yhteiskokouksissa eri alojen välisiä, horisontaalisia kysymyksiä ja yhteisiä haasteita sekä esille nousevia uusia kysymyksiä, joihin liittyy mahdollisia rajat ylittäviä vaikutuksia; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pyytää tehostamaan luonnon monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian täysimittaista täytäntöönpanoa viipymättä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa ottamaan infrastruktuuria koskevissa ja erityisesti Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyvissä hankkeissa ympäristövaikutukset täysimääräisesti huomioon kansallisella ja hankekohtaisella tasolla; huomauttaa, että myös eri ympäristöpolitiikkojen välisellä johdonmukaisuudella on merkitystä; korostaa sen merkitystä, että ympäristö ja luonnon monimuotoisuus otetaan huomioon uusiutuvan energian sekä vesivoiman ja merienergian tuotantoinfrastruktuureja koskevissa suunnitelmissa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään toimiaan makean veden varantojen käytön ja eheyden suojelemiseksi niiden epävarmuustekijöiden vuoksi, jotka liittyvät tässä yhteydessä mahdollisuuteen saavuttaa seitsemänteen ympäristöohjelmaan sisällytetty alatavoite; kehottaa jäsenvaltioita korjaamaan ensi tilassa pintavesien huonon tilan, sillä tähän liittyviä tavoitteita ei todennäköisesti onnistuta saavuttamaan vuoteen 2020 mennessä; kehottaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia lieventämään vesialueisiin kohdistuvaa painetta poistamalla veden pilaantumisen syyt niiden lähteellä, perustamalla alueita, joilla vedenotto on kielletty vesivoiman tuottamiseen, ja takaamalla ekologisten virtaamien säilyminen jokien varsilla; kehottaa komissiota arvioimaan viipymättä jäsenvaltioiden vesipuitedirektiivin mukaisesti hyväksymän vesipiirin hoitosuunnitelman toisen kierroksen vaatimustenmukaisuutta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vaatii uudistamaan edelleen YMP:tä siten, että kestävä elintarviketuotanto mukautetaan ympäristöpolitiikan tavoitteisiin, myös luonnon monimuotoisuutta koskeviin tavoitteisiin, jotta elintarviketurvaa voidaan suojella nyt ja tulevaisuudessa; painottaa sellaisen älykkään maatalouspolitiikan tarvetta, johon liittyy vankka sitoumus tuottaa maaperään, vesistöihin, luonnon monimuotoisuuteen, ilmanlaatuun, ilmastotoimiin ja maiseman virkistyskäyttöön liittyviä julkishyödykkeitä ja ekosysteemipalveluja; vaatii yhdennettyä politiikkaa, jonka lähestymistapa on entistä kohdennetumpi ja kunnianhimoisempi mutta silti joustava ja jossa tuen myöntäminen maatalousalalle liittyy sekä elintarviketurvaan että ympäristötavoitteiden toteutumiseen; kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan peltometsäviljelyn ekologiseksi alaksi asetuksen (EU) N:o 1307/2013 (14) 46 artiklan mukaisesti; kehottaa komissiota varmistamaan, että ympäristön kannalta suotuisille viljelykäytännöille myönnetään asianmukainen tuki YMP:n mahdollisissa tulevissa tarkistuksissa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään ympäristöhaasteita koskevien ratkaisujen käyttöä erityisesti kun olemassa on teknisiä ratkaisuja, joita ei vielä ole otettu täysimääräisesti käyttöön, esimerkiksi ammoniakin vähentämiseksi maataloudessa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota parantamaan merkittävästi ympäristöohjelman tavoitteita varten tarkoitettujen EU:n varojen määrää, käyttöä ja hallinnointia; kehottaa parantamaan seurantaa ja lisäämään avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; kehottaa valtavirtaistamaan ilmasto- ja muut ympäristökysymykset EU:n talousarviossa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa komissiota kehittämään viipymättä kattavan ja laaja-alaisen puitestrategian kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanolle EU:ssa, käsittelemään siinä kaikkia politiikanaloja ja sisällyttämään siihen tarkistusmekanismin täytäntöönpanon edistymisen arvioimiseksi; pyytää komissiota ottamaan käyttöön kestävän kehityksen tavoitteita koskevan tarkistuksen kaikessa uudessa politiikassa ja lainsäädännössä ja varmistamaan politiikan täysimääräisen johdonmukaisuuden kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa komissiota takaamaan EU:n nykyisen lainsäädännön valvonnan ja varmistamaan, että jäsenvaltiot noudattavat täysimääräisesti seitsemännen ympäristöohjelman tavoitteita, käyttäen kaikkia käytettävissään olevia välineitä, myös rikkomismenettelyjä; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on tyytyväinen Euroopan tilintarkastustuomioistuimen nykyisiin erityiskertomuksiin ja tuloksellisuuden tarkastuksiin ja pyytää Euroopan tilintarkastustuomioistuinta analysoimaan muita ympäristöohjelman kannalta merkittäviä aloja, jotka eivät ole vielä sisältyneet sen työohjelmaan; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia antamaan asianmukaiset ohjeet EU:n varojen saatavuuden helpottamiseksi myös paikallisille hankkeille erityisesti vihreän infrastruktuurin, luonnon monimuotoisuuden ja lintu- ja luontotyyppidirektiivien osalta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan ilmanlaatua koskevan lainsäädännön täysipainoisen täytäntöönpanon; kehottaa alueviranomaisia laatimaan tukikehyksen erityisesti kaupunkisuunnittelua ja paikallista päätöksentekoa varten, jotta terveystuloksia voidaan parantaa kaikilla, mutta erityisesti pahimmin kuormittuvilla alueilla; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa kansallisia ja alueellisia viranomaisia laatimaan ohjelmia, jotka sisältävät uskottavia toimia sen ongelman ratkaisemiseen, että EU:n lainsäädännöllä vahvistetut pien- ja mikrohiukkasten päivittäiset ja vuosittaiset raja-arvot ylittyvät taajamissa, joissa ilmanlaatu on heikko; korostaa, että seitsemännen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden 2, 3 ja 8 saavuttaminen on keskeistä; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ehdottaa ilmanlaadun parantamiseksi kaupunkialueille seuraavia toimia: vähäpäästöisten alueiden perustaminen, autojen yhteiskäyttö- ja kimppakyytitoimintojen ja -palvelujen edistäminen, voimakkaasti saastuttavien ajoneuvojen suosivan verokohtelun asteittainen lakkauttaminen, työntekijöiden "liikkuvuusmäärärahojen"käyttöönotto vaihtoehtona työsuhdeautoille, ruuhkautuneiden alueiden liikennemääriä vähentävän pysäköintipolitiikan noudattaminen, infrastruktuurin parantaminen pyöräilyyn kannustamiseksi, multimodaalisten yhteyksien lisääminen ja pyöräilyn turvallisuuden parantaminen, jalankulkualueiden perustaminen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa tehostamaan kaupunkisuunnittelua ja -kehittämistä asianomaisilla hallintotasoilla infrastruktuurien sopeuttamiseksi mahdollisimman pian sähköisiin ja puhtaisiin ajoneuvoihin esimerkiksi asentamalla latausinfrastruktuuria sekä ympäristö- ja terveyshyötyjen, kuten kaupunkien lämpösaarekevaikutuksen lieventäminen ja fyysisen aktiivisuuden lisääminen, aikaansaamiseksi esimerkiksi lisäämällä vihreää infrastruktuuria ja ennallistamalla hylättyjä tai ränsistyneitä teollisuusalueita; toteaa, että näillä toimenpiteillä parannettaisiin ilmanlaatua, torjuttaisiin saasteista johtuvia sairauksia ja ennenaikaisia kuolemia ja mahdollistettaisiin edistyminen siirtymisessä kohti päästötöntä liikkuvuutta; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan oikeudenmukaisen intermodaalisen kilpailun sekä siirtymisen kestäviin liikennemuotoihin; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa komissiota esittämään viimeistään vuoteen 2019 mennessä unionin kattavan ympäristön toimintaohjelman vuoden 2020 jälkeiselle kaudelle, kuten SEUT-sopimuksen 192 artiklan 3 kohdassa edellytetään; painottaa, että avoimuus ja demokraattinen vastuullisuus ovat tärkeitä EU:n politiikan seurannassa; korostaakin, että seuraavaan ympäristöohjelmaan on sisällyttävä mitattavia, tuloksiin perustuvia välitavoitteita; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa seuraavaa komission kokoonpanoa tekemään kestävästä kehityksestä, ympäristön ja ilmaston suojelusta yleisesti ja erityisesti seitsemännen ympäristöohjelman sekä tulevan kahdeksannen ympäristöohjelman tavoitteista seuraavan lainsäädäntökauden painopistealan; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, Euroopan ympäristökeskukselle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 171.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0450.

(3)  EUVL C 265, 11.8.2017, s. 65.

(4)  EUVL C 35, 31.1.2018, s. 2.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0441.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0100.

(7)  EUVL C 258 E, 7.9.2013, s. 115.

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/125/EY, annettu 21. lokakuuta 2009, energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10).

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 66/2010, annettu 25. marraskuuta 2009, EU-ympäristömerkistä (EUVL L 27, 30.1.2010, s. 1).

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1223/2009, annettu 30. marraskuuta 2009, kosmeettisista valmisteista (EUVL L 342, 22.12.2009, s. 59).

(11)  Neuvoston direktiivi 98/83/EY, annettu 3. marraskuuta 1998, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32).

(12)  Euroopan ympäristökeskuksen raportti nro 13/2017, 11. lokakuuta 2017, ”Air quality in Europe 2017”.

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/49/EY, annettu 25. kesäkuuta 2002, ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta (EYVL L 189, 18.7.2002, s. 12).

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1307/2013, annettu 17. joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608).

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/19

---

P8_TA(2018)0101

Sukupuolten tasa-arvo EU:n media-alalla

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 sukupuolten tasa-arvosta EU:n media-alalla (2017/2210(INI))

(2019/C 390/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 ja 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 ja 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (1),

| — | ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (2) (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (2) (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2017 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta (COM(2017)0253), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2017 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta (COM(2017)0253),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen yhteisön kolmanneksi naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevaksi keskipitkän aikavälin toimintaohjelmaksi 1991–1995 (COM(90)0449), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen yhteisön kolmanneksi naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevaksi keskipitkän aikavälin toimintaohjelmaksi 1991–1995 (COM(90)0449),

| — | ottaa huomioon naisia ja miehiä koskevien mielikuvien käsittelemisestä mainonnassa ja tiedotusvälineissä 5. lokakuuta 1995 annetun neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisia ja miehiä koskevien mielikuvien käsittelemisestä mainonnassa ja tiedotusvälineissä 5. lokakuuta 1995 annetun neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman (3),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2000 annetun komission tiedonannon ”Kohti sukupuolten tasa-arvoa koskevaa yhteisön puitestrategiaa (2001–2005)” (COM(2000)0335), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2000 annetun komission tiedonannon ”Kohti sukupuolten tasa-arvoa koskevaa yhteisön puitestrategiaa (2001–2005)” (COM(2000)0335),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2008 annetut neuvoston päätelmät yhteiskunnassa vallitsevien sukupuolistereotypioiden poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2008 annetut neuvoston päätelmät yhteiskunnassa vallitsevien sukupuolistereotypioiden poistamisesta,

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät naisten aseman parantamisesta media-alan päätöksenteossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät naisten aseman parantamisesta media-alan päätöksenteossa,

| — | ottaa huomioon neuvoston maaliskuussa 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston maaliskuussa 2011 hyväksymän Euroopan tasa-arvosopimuksen (2011–2020),

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2006 annetun naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelman 2006–2010 (COM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2006 annetun naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelman 2006–2010 (COM(2006)0092),

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun naisten ja miesten tasa-arvostrategian vuosiksi 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun naisten ja miesten tasa-arvostrategian vuosiksi 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan strategisesta toimintaohjelmasta sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi vuosina 2016–2019 (Strategic engagement for gender equality 2016–2019) (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan strategisesta toimintaohjelmasta sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi vuosina 2016–2019 (Strategic engagement for gender equality 2016–2019) (SWD(2015)0278),

| — | ottaa huomioon 25. heinäkuuta 1997 antamansa päätöslauselman naisten syrjinnästä mainonnassa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. heinäkuuta 1997 antamansa päätöslauselman naisten syrjinnästä mainonnassa (4),

| — | ottaa huomioon 3. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvoon vaikuttavasta markkinoinnista ja mainonnasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvoon vaikuttavasta markkinoinnista ja mainonnasta (5),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman sukupuolistereotypioiden poistamisesta EU:ssa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman sukupuolistereotypioiden poistamisesta EU:ssa (6),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalisella aikakaudella (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalisella aikakaudella (7),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman työ- ja yksityiselämän tasapainolle suotuisten työmarkkinaolosuhteiden luomisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman työ- ja yksityiselämän tasapainolle suotuisten työmarkkinaolosuhteiden luomisesta (8),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (”työsyrjintädirektiivi”) soveltamisesta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (”työsyrjintädirektiivi”) soveltamisesta (9),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman tarpeesta EU:n strategialle sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja torjumiseksi (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman tarpeesta EU:n strategialle sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja torjumiseksi (10),

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman työoloista ja epävarmoista työsuhteista (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman työoloista ja epävarmoista työsuhteista (11),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten taloudellisesta voimaannuttamisesta yksityisellä ja julkisella sektorilla EU:ssa (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisten taloudellisesta voimaannuttamisesta yksityisellä ja julkisella sektorilla EU:ssa (12),

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman seksuaalisen häirinnän ja hyväksikäytön torjumisesta EU:ssa (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman seksuaalisen häirinnän ja hyväksikäytön torjumisesta EU:ssa (13),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2013 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen sukupuolten tasa-arvosta tiedotusvälineissä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2013 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen sukupuolten tasa-arvosta tiedotusvälineissä,

| — | ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2002 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen suosituksen 1555 naisten imagosta tiedotusvälineissä (The image of women in the media), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2002 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen suosituksen 1555 naisten imagosta tiedotusvälineissä (The image of women in the media),

| — | ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2007 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen suosituksen 1799 naisten imagosta mainonnassa (The image of women in advertising), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2007 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen suosituksen 1799 naisten imagosta mainonnassa (The image of women in advertising),

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2017 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen jäsenvaltioille sukupuolten tasa-arvosta audiovisuaalialalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2017 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen jäsenvaltioille sukupuolten tasa-arvosta audiovisuaalialalla,

| — | ottaa huomioon vuonna 2013 julkistetun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) tutkimuksen ”Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States: Women and the Media – Advancing gender equality in decision-making in media organisations”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2013 julkistetun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) tutkimuksen ”Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States: Women and the Media – Advancing gender equality in decision-making in media organisations”,

| — | ottaa huomioon neljännessä naisten maailmankonferenssissa syyskuussa 1995 hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä sen liitteet; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neljännessä naisten maailmankonferenssissa syyskuussa 1995 hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä sen liitteet;

| — | ottaa huomioon vuonna 2013 julkistetun Euroopan neuvoston raportin tiedotusvälineiden naiskuvasta (Media and the image of women), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2013 julkistetun Euroopan neuvoston raportin tiedotusvälineiden naiskuvasta (Media and the image of women),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0031/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0031/2018),

| A. | ottaa huomioon, että naisten ja miesten tasa-arvo on Euroopan unionin perusperiaate, joka on vahvistettu SEUT:n 8 artiklassa, jossa määrätään, että unionin on pyrittävä kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa; toteaa, että sukupuolten tasa-arvoa edistävillä politiikoillaan EU on osaltaan helpottanut lukuisten unionin kansalaisten elämää; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että naisten ja miesten tasa-arvo on Euroopan unionin perusperiaate, joka on vahvistettu SEUT:n 8 artiklassa, jossa määrätään, että unionin on pyrittävä kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa; toteaa, että sukupuolten tasa-arvoa edistävillä politiikoillaan EU on osaltaan helpottanut lukuisten unionin kansalaisten elämää;

| B. | toteaa, että tiedotusvälineet toimivat neljäntenä valtiomahtina ja että niillä on mahdollisuus vaikuttaa yleiseen mielipiteeseen ja viime kädessä muokata sitä; ottaa huomioon, että tiedotusvälineet ovat yksi demokraattisten yhteiskuntien kulmakivistä ja että niillä on siten velvollisuus varmistaa tiedonvälityksen vapaus, mielipiteiden monimuotoisuus ja tiedotusvälineiden moniarvoisuus, edistää ihmisarvon kunnioittamista ja torjua kaikenlaista syrjintää ja eriarvoisuutta muun muassa tuomalla esiin erilaisia sosiaalisia roolimalleja; katsoo siksi, että media-alan organisaatioiden tietoisuutta asiasta on lisättävä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että tiedotusvälineet toimivat neljäntenä valtiomahtina ja että niillä on mahdollisuus vaikuttaa yleiseen mielipiteeseen ja viime kädessä muokata sitä; ottaa huomioon, että tiedotusvälineet ovat yksi demokraattisten yhteiskuntien kulmakivistä ja että niillä on siten velvollisuus varmistaa tiedonvälityksen vapaus, mielipiteiden monimuotoisuus ja tiedotusvälineiden moniarvoisuus, edistää ihmisarvon kunnioittamista ja torjua kaikenlaista syrjintää ja eriarvoisuutta muun muassa tuomalla esiin erilaisia sosiaalisia roolimalleja; katsoo siksi, että media-alan organisaatioiden tietoisuutta asiasta on lisättävä;

| C. | ottaa huomioon, että Pekingissä vuonna 1995 pidetyssä neljännessä naisten maailmankonferenssissa tunnustettiin naisten ja tiedotusvälineiden välisen suhteen merkitys naisten ja miesten tasa-arvon saavuttamisen kannalta ja sisällytettiin kaksi strategista tavoitetta Pekingin toimintaohjelmaan:






  a) | lisätään naisten osallistumista viestimissä ja uuden viestintäteknologian kehityksessä sekä niissä ja niiden kautta tapahtuvaan ilmaisuun ja päätöksentekoon; |
| --- | --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Pekingissä vuonna 1995 pidetyssä neljännessä naisten maailmankonferenssissa tunnustettiin naisten ja tiedotusvälineiden välisen suhteen merkitys naisten ja miesten tasa-arvon saavuttamisen kannalta ja sisällytettiin kaksi strategista tavoitetta Pekingin toimintaohjelmaan:

a)

lisätään naisten osallistumista viestimissä ja uuden viestintäteknologian kehityksessä sekä niissä ja niiden kautta tapahtuvaan ilmaisuun ja päätöksentekoon;

| b) | edistetään tasapainoista ja stereotyypitöntä kuvaa naisista tiedotusvälineissä; |
| --- | --- |

b)

edistetään tasapainoista ja stereotyypitöntä kuvaa naisista tiedotusvälineissä;

| D. | ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden nais- ja mieskuva voi esittää heidät epätasa-arvoisesti erilaisissa yhteyksissä, kuten politiikan, talouden, tieteen, kulttuurin ja urheilun maailmassa ja sosiaalisissa ja uskonnollisissa yhteyksissä, siten että miehet esiintyvät pääasiassa aktiivisissa sosiaalisissa rooleissa ja naiset passiivisemmissa rooleissa; katsoo, että paras esimerkki nais- ja mieskuvaan liittyvistä stereotypioista on naisen kehon seksualisointi, mikä ilmenee selkeimmin iltapäivälehdistössä ja mainonnassa; toteaa, että väkivallan erotisointi ja naisten esineellistäminen tiedotusvälineissä vaikuttaa kielteisesti pyrkimyksiin lopettaa naisiin kohdistuva väkivalta; ottaa huomioon, että sukupuolistereotyypit yhdistetään usein muihin stereotyyppeihin, joihin liittyy jonkinlaista syrjintää; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden nais- ja mieskuva voi esittää heidät epätasa-arvoisesti erilaisissa yhteyksissä, kuten politiikan, talouden, tieteen, kulttuurin ja urheilun maailmassa ja sosiaalisissa ja uskonnollisissa yhteyksissä, siten että miehet esiintyvät pääasiassa aktiivisissa sosiaalisissa rooleissa ja naiset passiivisemmissa rooleissa; katsoo, että paras esimerkki nais- ja mieskuvaan liittyvistä stereotypioista on naisen kehon seksualisointi, mikä ilmenee selkeimmin iltapäivälehdistössä ja mainonnassa; toteaa, että väkivallan erotisointi ja naisten esineellistäminen tiedotusvälineissä vaikuttaa kielteisesti pyrkimyksiin lopettaa naisiin kohdistuva väkivalta; ottaa huomioon, että sukupuolistereotyypit yhdistetään usein muihin stereotyyppeihin, joihin liittyy jonkinlaista syrjintää;

| E. | ottaa huomioon, että tiedotusvälineillä on merkittävä vaikutus kulttuurisiin sukupuolinormeihin ja siihen, miten yhteiskunnassa vallitsevat nais- ja mieskäsitykset muodostuvat ja kehittyvät, ja toteaa, että tiedotusvälineet vaikuttavat yleisöönsä esittämällä stereotyyppisiä kehonkuvia ja ajatuksia miehisyydestä ja naisellisuudesta ja että esimerkiksi mainonnassa esitetty kuva naisista ja tapa, jolla tuotteet on suunnattu mahdollisille kuluttajille, johtavat perinteisten sukupuolinormien vakiintumiseen; ottaa huomioon, että tapauksissa, joissa tiedotusvälineet jatkavat stereotyyppisten nais- ja mieskäsitysten esittämistä, hlbti-henkilöitä koskevat käsitykset mukaan luettuina, kansalaiset hyvin usein pitävät kyseisiä käsityksiä perusteltuina, mikä vaikeuttaa niiden kyseenalaistamista tai tekee sen mahdottomaksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tiedotusvälineillä on merkittävä vaikutus kulttuurisiin sukupuolinormeihin ja siihen, miten yhteiskunnassa vallitsevat nais- ja mieskäsitykset muodostuvat ja kehittyvät, ja toteaa, että tiedotusvälineet vaikuttavat yleisöönsä esittämällä stereotyyppisiä kehonkuvia ja ajatuksia miehisyydestä ja naisellisuudesta ja että esimerkiksi mainonnassa esitetty kuva naisista ja tapa, jolla tuotteet on suunnattu mahdollisille kuluttajille, johtavat perinteisten sukupuolinormien vakiintumiseen; ottaa huomioon, että tapauksissa, joissa tiedotusvälineet jatkavat stereotyyppisten nais- ja mieskäsitysten esittämistä, hlbti-henkilöitä koskevat käsitykset mukaan luettuina, kansalaiset hyvin usein pitävät kyseisiä käsityksiä perusteltuina, mikä vaikeuttaa niiden kyseenalaistamista tai tekee sen mahdottomaksi;

| F. | ottaa huomioon, että mainonnan alalla on nykypäivän yhteiskunnissa merkittävä asema mediaympäristössä, sillä se käyttää viestinnässään tunteisiimme vetoavia kuvia ja ajatuksia ja voi siten muokata arvojamme, asenteitamme ja maailmankuvaamme; katsoo, että välittämällä vääristyneitä kuvia sukupuolista mainonta voi sortua seksismiin ja pitää yllä syrjiviä käytäntöjä; katsoo, että mainosta voidaan pitää syrjivänä tai seksistisenä, jos siinä esitetään sukupuoli halventavalla tai loukkaavalla tavalla tai vähemmän kyvykkäänä tai älykkäänä tai alempiarvoisena kuin toinen sukupuoli; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että mainonnan alalla on nykypäivän yhteiskunnissa merkittävä asema mediaympäristössä, sillä se käyttää viestinnässään tunteisiimme vetoavia kuvia ja ajatuksia ja voi siten muokata arvojamme, asenteitamme ja maailmankuvaamme; katsoo, että välittämällä vääristyneitä kuvia sukupuolista mainonta voi sortua seksismiin ja pitää yllä syrjiviä käytäntöjä; katsoo, että mainosta voidaan pitää syrjivänä tai seksistisenä, jos siinä esitetään sukupuoli halventavalla tai loukkaavalla tavalla tai vähemmän kyvykkäänä tai älykkäänä tai alempiarvoisena kuin toinen sukupuoli;

| G. | ottaa huomioon, että uudet teknologiat muuttavat tiedotusvälineiden perinteisiä liiketoimintamalleja; toteaa, että audiovisuaaliala muodostaa taloudellisesti hyvin merkittävän toimialan, joka työllistää suoraan yli miljoona henkilöä EU:ssa; toteaa, että jotta voidaan mukautua uusiin verkossa toimiviin viestintä- ja multimediajärjestelmiin, on muutettava järjestelyjen kansallisen tason valvontaa sekä itsesääntelyn järjestelmiä vaarantamatta kuitenkaan neuvotteluja audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tarkistamisesta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että uudet teknologiat muuttavat tiedotusvälineiden perinteisiä liiketoimintamalleja; toteaa, että audiovisuaaliala muodostaa taloudellisesti hyvin merkittävän toimialan, joka työllistää suoraan yli miljoona henkilöä EU:ssa; toteaa, että jotta voidaan mukautua uusiin verkossa toimiviin viestintä- ja multimediajärjestelmiin, on muutettava järjestelyjen kansallisen tason valvontaa sekä itsesääntelyn järjestelmiä vaarantamatta kuitenkaan neuvotteluja audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tarkistamisesta;

| H. | toteaa, että sekä naisten että miesten näkökulma pitäisi ottaa tasapuolisesti huomioon, jotta saadaan aikaan kattava ja monitahoinen kuva sosiaalisen todellisuuden joka osatekijästä; katsoo, että on tärkeää, että naisten mahdollisuuksia ja kykyä välittää tietoja ja näkemyksiä naisten media-alalla kohtaamista haasteista ei jätetä hyödyntämättä, mutta toteaa samalla, että naisia ei voida kohdella yhtenä yhtenäisenä ryhmänä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että sekä naisten että miesten näkökulma pitäisi ottaa tasapuolisesti huomioon, jotta saadaan aikaan kattava ja monitahoinen kuva sosiaalisen todellisuuden joka osatekijästä; katsoo, että on tärkeää, että naisten mahdollisuuksia ja kykyä välittää tietoja ja näkemyksiä naisten media-alalla kohtaamista haasteista ei jätetä hyödyntämättä, mutta toteaa samalla, että naisia ei voida kohdella yhtenä yhtenäisenä ryhmänä;

| I. | toteaa, että naisia esitetään jatkuvasti kielteisessä ja halventavassa valossa tiedotusvälineiden sähköisessä, painetussa ja audiovisuaalisessa viestinnässä ja että tämän on muututtava; toteaa, että sukupuolten välistä eriarvoisuutta luodaan ja ylläpidetään myös tiedotusvälineiden välittämien kielen ja kuvien kautta; ottaa huomioon, että lapset kohtaavat sukupuolten välistä eriarvoisuutta jo hyvin nuorella iällä televisiosarjojen ja -ohjelmien, keskusteluiden, pelien, videopelien ja mainosten edistämien roolimallien välityksellä; ottaa huomioon, että sukupuoliroolit kehittyvät pääasiassa lapsuudessa ja teini-iässä ja ne vaikuttavat koko elämän ajan; ottaa huomioon, että media-alan ammattilaisten koulutus on voimakas väline pyrittäessä torjumaan stereotypioita, lisäämään tietoisuutta ja edistämään tasa-arvoa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että naisia esitetään jatkuvasti kielteisessä ja halventavassa valossa tiedotusvälineiden sähköisessä, painetussa ja audiovisuaalisessa viestinnässä ja että tämän on muututtava; toteaa, että sukupuolten välistä eriarvoisuutta luodaan ja ylläpidetään myös tiedotusvälineiden välittämien kielen ja kuvien kautta; ottaa huomioon, että lapset kohtaavat sukupuolten välistä eriarvoisuutta jo hyvin nuorella iällä televisiosarjojen ja -ohjelmien, keskusteluiden, pelien, videopelien ja mainosten edistämien roolimallien välityksellä; ottaa huomioon, että sukupuoliroolit kehittyvät pääasiassa lapsuudessa ja teini-iässä ja ne vaikuttavat koko elämän ajan; ottaa huomioon, että media-alan ammattilaisten koulutus on voimakas väline pyrittäessä torjumaan stereotypioita, lisäämään tietoisuutta ja edistämään tasa-arvoa;

| J. | ottaa huomioon, että naisten osuus EU-28:ssa vuonna 2015 journalismin tai tiedotusopin alalla loppututkinnon suorittaneista oli 68 prosenttia (14), kun taas EU-28:n vuosien 2008–2015 työllisyystietojen mukaan naisten osuus media-alalla työskentelevistä henkilöistä pysyy sitkeästi keskimäärin noin 40 prosentissa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että naisten osuus EU-28:ssa vuonna 2015 journalismin tai tiedotusopin alalla loppututkinnon suorittaneista oli 68 prosenttia (14), kun taas EU-28:n vuosien 2008–2015 työllisyystietojen mukaan naisten osuus media-alalla työskentelevistä henkilöistä pysyy sitkeästi keskimäärin noin 40 prosentissa;

| K. | toteaa myös, että vuonna 2015 naisten osuus tiedotusvälineiden päättävissä asemissa EU-28:ssa oli edelleen tasapainoisena pidetyn sukupuolijakauman vaihteluvälin (40–60 prosenttia) alapuolella (32 prosenttia) ja että johtokuntien puheenjohtajista naisia oli vain 22 prosenttia (15); |
| --- | --- |

K.

toteaa myös, että vuonna 2015 naisten osuus tiedotusvälineiden päättävissä asemissa EU-28:ssa oli edelleen tasapainoisena pidetyn sukupuolijakauman vaihteluvälin (40–60 prosenttia) alapuolella (32 prosenttia) ja että johtokuntien puheenjohtajista naisia oli vain 22 prosenttia (15);

| L. | toteaa, että sukupuolten väliset palkka- ja eläke-erot ovat sitkeä ongelma EU:ssa ja että ongelma on ilmeinen talouden eri toimialoilla, myös media-alalla, jolla sukupuolten välinen palkkaero on 17 prosenttia; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että sukupuolten väliset palkka- ja eläke-erot ovat sitkeä ongelma EU:ssa ja että ongelma on ilmeinen talouden eri toimialoilla, myös media-alalla, jolla sukupuolten välinen palkkaero on 17 prosenttia;

| M. | toteaa, että naiset kohtaavat edelleen lasikaton tiedotusvälineiden alalla ja että heillä ei ehkä ole samanlaisia ylenemis- tai urakehitysmahdollisuuksia, mikä johtuu useista tekijöistä, kuten usein työ- ja yksityiselämän tasapainon kannalta hankalan organisaatiokulttuurin käytännöistä ja kilpaillusta ympäristöstä, jolle on tunnusomaista stressaavuus, määräaikojen joustamattomuus ja pitkät työpäivät; ottaa huomioon, että koska naiset ovat aliedustettuja ylimmän johdon tehtävissä, heillä on vähemmän päätösvaltaa uutisaiheita valittaessa; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että naiset kohtaavat edelleen lasikaton tiedotusvälineiden alalla ja että heillä ei ehkä ole samanlaisia ylenemis- tai urakehitysmahdollisuuksia, mikä johtuu useista tekijöistä, kuten usein työ- ja yksityiselämän tasapainon kannalta hankalan organisaatiokulttuurin käytännöistä ja kilpaillusta ympäristöstä, jolle on tunnusomaista stressaavuus, määräaikojen joustamattomuus ja pitkät työpäivät; ottaa huomioon, että koska naiset ovat aliedustettuja ylimmän johdon tehtävissä, heillä on vähemmän päätösvaltaa uutisaiheita valittaessa;

| N. | ottaa huomioon, että mediaorganisaatiot voivat ottaa jäsenvaltioissa käyttöön omia tasa-arvopolitiikkoja, mikä johtaa erilaisten käytäntöjen laajaan kirjoon EU:ssa: ne ulottuvat hyvin laaja-alaisista toimintapoliittisista järjestelyistä, jotka kattavat mediasisällön ja johtavat naisten ja miesten tasapuoliseen edustukseen päättävissä elimissä, siihen, että minkäänlaista tasa-arvopolitiikkaa ei ole otettu käyttöön; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että mediaorganisaatiot voivat ottaa jäsenvaltioissa käyttöön omia tasa-arvopolitiikkoja, mikä johtaa erilaisten käytäntöjen laajaan kirjoon EU:ssa: ne ulottuvat hyvin laaja-alaisista toimintapoliittisista järjestelyistä, jotka kattavat mediasisällön ja johtavat naisten ja miesten tasapuoliseen edustukseen päättävissä elimissä, siihen, että minkäänlaista tasa-arvopolitiikkaa ei ole otettu käyttöön;

| O. | ottaa huomioon, että vain 4 prosenttia uutissisällöstä on sellaista, joka ei tue stereotyyppisiä käsityksiä; ottaa huomioon, että naisten osuus uutisissa käsitellyistä henkilöistä on vain 24 prosenttia (16); ottaa huomioon, että vain noin 37 prosenttia verkossa toimivien ja muiden uutislähteiden julkaisemista jutuista on naisten kirjoittamia ja että tämä tilanne ei ole osoittanut paranemisen merkkejä kymmenen viime vuoden aikana (17); ottaa huomioon, että useimmiten naisia pyydetään antamaan ”kansan” mielipide (41 prosenttia) tai kertomaan henkilökohtaisesta kokemuksestaan (38 prosenttia) ja että heitä lainataan harvoin asiantuntijan ominaisuudessa (vain 17 prosentissa jutuista); toteaa, että tutkimustulosten mukaan myös alle viidennes asiantuntijoista tai kommentaattoreista on naisia (18 prosenttia) (18); |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että vain 4 prosenttia uutissisällöstä on sellaista, joka ei tue stereotyyppisiä käsityksiä; ottaa huomioon, että naisten osuus uutisissa käsitellyistä henkilöistä on vain 24 prosenttia (16); ottaa huomioon, että vain noin 37 prosenttia verkossa toimivien ja muiden uutislähteiden julkaisemista jutuista on naisten kirjoittamia ja että tämä tilanne ei ole osoittanut paranemisen merkkejä kymmenen viime vuoden aikana (17); ottaa huomioon, että useimmiten naisia pyydetään antamaan ”kansan” mielipide (41 prosenttia) tai kertomaan henkilökohtaisesta kokemuksestaan (38 prosenttia) ja että heitä lainataan harvoin asiantuntijan ominaisuudessa (vain 17 prosentissa jutuista); toteaa, että tutkimustulosten mukaan myös alle viidennes asiantuntijoista tai kommentaattoreista on naisia (18 prosenttia) (18);

| P. | toteaa, että naiset ovat suhteettomasti aliedustettuja uutisiin ja tiedonvälitykseen keskittyvissä tiedotusvälineissä ja että heidän näkyvyytensä on vielä tätäkin heikompi urheilun, politiikan, talouden ja rahoituksen aloilla huolimatta tiedotusvälineiden laajasta kirjosta jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että historiaan liittyvissä mediasisällöissä, kuten elämäkerrallisissa dokumenttiohjelmissa, ei esiinny naisia juuri lainkaan; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että naiset ovat suhteettomasti aliedustettuja uutisiin ja tiedonvälitykseen keskittyvissä tiedotusvälineissä ja että heidän näkyvyytensä on vielä tätäkin heikompi urheilun, politiikan, talouden ja rahoituksen aloilla huolimatta tiedotusvälineiden laajasta kirjosta jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että historiaan liittyvissä mediasisällöissä, kuten elämäkerrallisissa dokumenttiohjelmissa, ei esiinny naisia juuri lainkaan;

| Q. | katsoo, että naisten tasapuolinen osallistuminen miesten kanssa sisällön raportoimiseen ja toimiminen tietolähteinä on keskeisen tärkeää edustuksellisuuteen liittyvien syiden lisäksi myös tasapuolisten mahdollisuuksien ja naisten asiantuntemuksen ja tietämyksen täysimääräisen tunnustamisen kannalta; ottaa huomioon, että eurooppalaisessa mediaympäristössä on tekijöitä, jotka estävät sitoutumasta sukupuolten tasa-arvoon tähtäävään vastuulliseen lähestymistapaan, kun otetaan huomioon taloudelliset rajoitteet ja työolot, kuten työsuhteiden epävarmuus, ja ammattikokemuksen eri tasot sekä tiedonvälityksen nopeuden lisääntyminen ja kaupalliset näkökohdat; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että naisten tasapuolinen osallistuminen miesten kanssa sisällön raportoimiseen ja toimiminen tietolähteinä on keskeisen tärkeää edustuksellisuuteen liittyvien syiden lisäksi myös tasapuolisten mahdollisuuksien ja naisten asiantuntemuksen ja tietämyksen täysimääräisen tunnustamisen kannalta; ottaa huomioon, että eurooppalaisessa mediaympäristössä on tekijöitä, jotka estävät sitoutumasta sukupuolten tasa-arvoon tähtäävään vastuulliseen lähestymistapaan, kun otetaan huomioon taloudelliset rajoitteet ja työolot, kuten työsuhteiden epävarmuus, ja ammattikokemuksen eri tasot sekä tiedonvälityksen nopeuden lisääntyminen ja kaupalliset näkökohdat;

| R. | ottaa huomioon, että media-alalla työskentelee lukuisia naisia, jotka ovat huipputason ammattilaisia, myös kuuluisia elokuvantekijöitä, journalisteja ja toimittajia, ja jotka, vaikka he suoriutuvat tehtävistään yhtä hyvin kuin miehet, ovat alttiimpia sukupuoleen perustuvalle väkivallalle ja työpaikalla tapahtuvalle syrjinnälle ja jotka eivät kenties nauti yhtä suurta arvostusta kuin heidän miespuoliset työtoverinsa; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että media-alalla työskentelee lukuisia naisia, jotka ovat huipputason ammattilaisia, myös kuuluisia elokuvantekijöitä, journalisteja ja toimittajia, ja jotka, vaikka he suoriutuvat tehtävistään yhtä hyvin kuin miehet, ovat alttiimpia sukupuoleen perustuvalle väkivallalle ja työpaikalla tapahtuvalle syrjinnälle ja jotka eivät kenties nauti yhtä suurta arvostusta kuin heidän miespuoliset työtoverinsa;

| S. | toteaa, että sosiaaliseen mediaan kirjoittavat naiset joutuvat kohtaamaan yhä useammin häirintää; katsoo, että tällainen häirintä voi hiljentää naiset ja että se heikentää heidän osallistumistaan yhteiskunnan toimintaan; toteaa ympäri maailmaa kerättyjen tietojen osoittavan, että puolet tiedotusvälineiden alalla työskentelevistä naisista on kokenut seksuaalista hyväksikäyttöä, neljännes on kokenut fyysistä väkivaltaa ja kolme neljännestä on kokenut pelottelua, uhkailua tai hyväksikäyttöä (19); ottaa huomioon, että naisiin ja tyttöihin kohdistettu verkkokiusaaminen herättää yhä suurempaa huolta ja että arvioiden mukaan EU:ssa joka kymmenes nainen on kohdannut jonkinlaista verkkokiusaamista 15-vuotta täytettyään; ottaa huomioon, että naisiin ja tyttöihin kohdistettua verkkokiusaamista koskevaa tietoa tai tutkimusaineistoa ei ole riittävästi EU:n tasolla; ottaa huomioon, että psykologinen ja seksuaalinen häirintä ovat ihmisoikeusrikkomuksia; katsoo, että tiedotusvälineiden sekä kansallisten ja kansainvälisten sääntelyviranomaisten olisi vahvistettava näissä asioissa sovellettavat säännöt, mediaorganisaatioiden soveltamat seuraamukset mukaan luettuina; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että sosiaaliseen mediaan kirjoittavat naiset joutuvat kohtaamaan yhä useammin häirintää; katsoo, että tällainen häirintä voi hiljentää naiset ja että se heikentää heidän osallistumistaan yhteiskunnan toimintaan; toteaa ympäri maailmaa kerättyjen tietojen osoittavan, että puolet tiedotusvälineiden alalla työskentelevistä naisista on kokenut seksuaalista hyväksikäyttöä, neljännes on kokenut fyysistä väkivaltaa ja kolme neljännestä on kokenut pelottelua, uhkailua tai hyväksikäyttöä (19); ottaa huomioon, että naisiin ja tyttöihin kohdistettu verkkokiusaaminen herättää yhä suurempaa huolta ja että arvioiden mukaan EU:ssa joka kymmenes nainen on kohdannut jonkinlaista verkkokiusaamista 15-vuotta täytettyään; ottaa huomioon, että naisiin ja tyttöihin kohdistettua verkkokiusaamista koskevaa tietoa tai tutkimusaineistoa ei ole riittävästi EU:n tasolla; ottaa huomioon, että psykologinen ja seksuaalinen häirintä ovat ihmisoikeusrikkomuksia; katsoo, että tiedotusvälineiden sekä kansallisten ja kansainvälisten sääntelyviranomaisten olisi vahvistettava näissä asioissa sovellettavat säännöt, mediaorganisaatioiden soveltamat seuraamukset mukaan luettuina;

| T. | ottaa huomioon, että erityisesti naispuoliset tutkivat journalistit kohtaavat usein väkivaltaa ja joutuvat tappavien hyökkäysten uhreiksi, kuten Veronica Guerinin ja Daphne Caruana Galizian tapaukset osoittavat; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että erityisesti naispuoliset tutkivat journalistit kohtaavat usein väkivaltaa ja joutuvat tappavien hyökkäysten uhreiksi, kuten Veronica Guerinin ja Daphne Caruana Galizian tapaukset osoittavat;

| U. | toteaa, että European Women’s Audiovisual Network -verkoston (EWA) tekemän tutkimuksen (20) mukaan tutkituissa seitsemässä Euroopan maassa vain yksi viidestä elokuvasta on naisen ohjaama ja valtaosa rahoituksesta osoitetaan elokuville, joiden ohjaaja ei ole nainen, vaikka osapuilleen puolet elokuva-alan oppilaitoksista valmistuneista on naisia; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että European Women’s Audiovisual Network -verkoston (EWA) tekemän tutkimuksen (20) mukaan tutkituissa seitsemässä Euroopan maassa vain yksi viidestä elokuvasta on naisen ohjaama ja valtaosa rahoituksesta osoitetaan elokuville, joiden ohjaaja ei ole nainen, vaikka osapuilleen puolet elokuva-alan oppilaitoksista valmistuneista on naisia;

| V. | katsoo, että mediayhtiöiden olisi otettava käyttöön itsesääntelyjärjestelmiä ja käytännesääntöjä, joissa vahvistetaan uria ja uutisointia koskevat menettelysäännöt ja kriteerit sukupuolten tasa-arvon takaamiseksi ja edistämiseksi; katsoo, että nämä järjestelmät ja säännöt olisi laadittava yhteistyössä alan ammattiliittojen kanssa selkeää sukupuolten tasa-arvopolitiikkaa noudattaen; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että mediayhtiöiden olisi otettava käyttöön itsesääntelyjärjestelmiä ja käytännesääntöjä, joissa vahvistetaan uria ja uutisointia koskevat menettelysäännöt ja kriteerit sukupuolten tasa-arvon takaamiseksi ja edistämiseksi; katsoo, että nämä järjestelmät ja säännöt olisi laadittava yhteistyössä alan ammattiliittojen kanssa selkeää sukupuolten tasa-arvopolitiikkaa noudattaen;

Naisten edustus tiedotusvälineissä

| 1. | korostaa sitä tosiseikkaa, että vaikka tällä alalla tutkinnon suorittaneet naiset muodostavat merkittävän työvoiman lähteen, he ovat aliedustettuina johtotehtävissä ja päättävissä asemissa; katsoo, että sekä julkisilla että yksityisillä mediapalveluilla on velvollisuus varmistaa naisten ja miesten tasa-arvo ja ehkäistä kaikenlainen syrjintä; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään toimintapoliittisia kannustimia esteiden poistamiselle naisten pääsylle mediaorganisaatioiden ylempiin ja johtotason asemiin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää valitettavana, että naisten edustus julkisen palvelun tiedotusvälineissä on EU:ssa alle keskiarvon niin strategisissa kuin operatiivisissa johtotehtävissä (tilanne vuonna 2017: toimivan johdon tehtävistä 35,8 prosenttia, muista kuin toimivan johdon tehtävistä 37,7 prosenttia ja johtokunnan jäsenistä 33,3 prosenttia) (21); |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että voidakseen seurata kriittisiä tekijöitä, jotka liittyvät naisia tiedotusvälineissä koskevaan Pekingin toimintaohjelman osaan, EIGE laati seuraavat indikaattorit:






  — | naisten ja miesten osuus mediaorganisaatioiden päätöksenteko- ja johtoelimissä EU:ssa, |
| --- | --- | --- |

3.

—

naisten ja miesten osuus mediaorganisaatioiden päätöksenteko- ja johtoelimissä EU:ssa,

| — | naisten ja miesten osuus mediaorganisaatioiden johtokunnissa EU:ssa, |
| --- | --- |

—

naisten ja miesten osuus mediaorganisaatioiden johtokunnissa EU:ssa,

| — | mediaorganisaatioiden tasa-arvopolitiikka; |
| --- | --- |

—

mediaorganisaatioiden tasa-arvopolitiikka;

| 4. | palauttaa mieliin, että vaikka audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä todetaan, jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa sen tavoitteita, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, siinä ei mainita tasapuolista edustusta mediaorganisaatioissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille, että vaikka naiset ovatkin tällä haavaa riittämättömästi edustettuina julkisten tiedotusvälineiden johtotehtävissä, heillä on kuitenkin paremmat mahdollisuudet tulla otetuiksi palvelukseen tai ylennetyiksi johtoasemiin julkisissa tiedotusvälineissä kuin yksityisissä mediaorganisaatioissa (22); |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jäsenvaltioita ja mediaorganisaatioita tukemaan ja kehittämään kannustintoimia, myös kiintiöitä, naisten ja miesten tasapuolisen edustuksen varmistamiseksi päättävissä elimissä ja lisäämään näiden toimien tehokkaan seurannan painoarvoa kyseisissä organisaatioissa; kehottaa komissiota lisäämään ponnistelujaan neuvostossa vuodesta 2013 saakka käsiteltävänä olevan naisten johtokuntapaikkoja koskevan direktiivin käsittelyn jatkamiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille media-alalla pitkään jatkuneen perinteen ottaa palvelukseen sekä freelance- että vakituisia työntekijöitä sekä digitalisaatiokehityksen jatkumisen, mikä on johtanut perinteisen levikin ja mainostulojen vähenemiseen, mikä vaikuttaa siihen, millaisia työsopimuksia alalla tarjotaan; toteaa myös, että naiset ovat kaikkialla työmarkkinoilla yliedustettuina monissa epätyypillisissä työnteon muodoissa; huomauttaa, että media-alalla kasvavat paineet säilyä taloudellisesti elinkelpoisena todennäköisesti johtavat siihen, että tällaiset työsuhteet yleistyvät; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että stereotyypit voivat johtaa naisten kannalta kielteiseen sosiaaliseen ympäristöön ja aiheuttaa sukupuoleen perustuvaa syrjintää työpaikoilla; toteaa, miten tärkeä myönteinen sosiaalinen ympäristö on, jotta työntekijöitä voidaan auttaa jaksamaan hyvin intensiivisessä työssä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että mediaorganisaatiot voivat vapaasti määrittää työntekijöidensä, niin miesten kuin naisten, tehtävät, mutta kehottaa niitä sen tehdessään ottamaan tinkimättömästi huomioon asianomaisten henkilöiden ihmisarvon ja ammatillisen pätevyyden; panee tässä yhteydessä huolestuneena merkille tapaukset, joissa naispuolisia toimittajia on pidetty soveliaampina toimimaan televisiojournalisteina, koska yleisön oletetaan pitävän heitä viehättävinä, mutta ikäännyttyään he ovat joutuneet tekemään tilaa nuoremmille työtovereilleen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuomitsee myös seksuaalisen häirinnän ja muunlaisen häirinnän, joka on levinnyt laajalle ja erityisesti verkkopelaamiseen ja sosiaaliseen mediaan, ja kannustaa mediayhtiöitä luomaan turvallisia ympäristöjä, joissa ryhdytään vastatoimiin kaikissa häirintätapauksissa; vaatii siksi toteuttamaan erilaisia toimenpiteitä, kuten tietoisuuden lisääminen, rikkomuksiin syyllistyviin sovellettavia kurinpitoseuraamuksia koskevat sisäiset säännöt ja näiden käytäntöjen uhreille annettava henkinen ja/tai oikeudellinen tuki, työpaikkakiusaamisen ja työpaikalla sekä verkkoympäristöissä tapahtuvan seksuaalisen häirinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuomitsee painokkaasti merkittävistä poliittisista kysymyksistä ja rikosasioista pelottomasti raportoivia naistoimittajia vastaan tehdyt hyökkäykset ja kehottaa pyrkimään kaikin mahdollisin keinoin varmistamaan kaikkien toimittajien suojelun ja turvallisuuden; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa julkisia ja yksityisiä mediaorganisaatiot ottamaan käyttöön sisäisiä toimintatapoja, kuten tasavertaisia mahdollisuuksia ja moninaisuutta edistävät toimintapolitiikat, muun muassa seuraavien osalta: häirintää torjuvat toimet, äitiys- tai vanhempainlomaa koskevat järjestelyt, joustavat työaikajärjestelyt, joilla tuetaan työ- ja yksityiselämän tasapainoa ja mahdollistetaan, että naiset ja miehet voivat käyttää tasapuolisesti vanhempainlomaa, ja kannustetaan miehiä pitämään isyyslomaa ja varmistetaan siten lastenhoitovastuun tasapuolinen jako, sekä mentorointi- ja johtajakoulutusohjelmat, etätyömahdollisuuden ja joustavien työaikajärjestelyiden tarjoaminen sekä naisille että miehille vapaaehtoiselta pohjalta ja urakehitystä vaarantamatta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa tiedotusvälineitä kunnioittamaan naisten ja miesten oikeutta äitiys-, isyys- tai vanhempainlomaan; huomauttaa, että raskaana olevia naisia ei saisi syrjiä heidän tilansa perusteella ja että naisilta ei saisi evätä työpaikkaa sen perusteella, että he saattavat päättää tulla raskaaksi; kannustaa mediaorganisaatioita ja sääntelyviranomaisia paljastamaan sukupuolten välisen palkkaeron, ottamaan käyttöön palkan avoimuutta koskevia velvollisuuksia sekä panemaan samapalkkaisuuden periaatteen täytäntöön sitovien toimenpiteiden avulla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ehdottaa, että mediaorganisaatiot perustavat naispuolisten asiantuntijoiden tietokantoja tiettyjä aloja varten ja etenkin sellaisia aloja varten, joilla naiset ovat aliedustettuja, voidakseen käyttää niitä tarpeen mukaan; kannustaa lisäksi keräämään sukupuolen mukaan jaoteltuja tietoja kaikesta mahdollisesta mediasisällöstä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään naisten osallistumista tiedotusvälineissä ja uuden viestintäteknologian kehityksessä sekä niissä ja niiden kautta tapahtuvaan ilmaisuun ja päätöksentekoon; |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että kaikki media-alalla työskentelevät voisivat hyötyä naisten työolosuhteiden yleisestä parantamisesta; katsoo kuitenkin, että olosuhteet eivät ole parantuneet riittävästi ja että epätasa-arvoisuutta esiintyy edelleen; pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot ja komissio edistävät samapalkkaisuuden periaatetta ja varmistavat sen SEUT-sopimuksen 157 artiklan mukaisesti esimerkiksi torjumalla sukupuolten palkka- ja eläke-eroa, vähentämällä epävarmoja työsuhteita (23), varmistamalla kohtuuhintaisen ja laadukkaan päivähoidon saatavuuden, noudattamalla työn ja yksityiselämän parempaa tasapainoa koskevia toimintapolitiikkoja ja varmistamalla kollektiiviset neuvotteluoikeudet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa, että kaikkien mediaorganisaatioiden on kiireesti pantava täytäntöön samapalkkaisuuden toimintaperiaate, palkan avoimuutta koskevat velvollisuudet mukaan luettuina, ja mahdollistettava samalla, että naisilla on samat ja tasaveroiset ylenemis- ja koulutusmahdollisuudet ja mahdolliset muut lisäedut kuin miehilläkin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille naisasiainneuvostojen ja naisten tasa-arvovaltuutettujen myönteisen roolin työpaikoilla; kehottaa edistämään sukupuolten tasa-arvoa tiedotusvälineiden laaja-alaisena henkilöstöpolitiikkana; katsoo, että tasa-arvon saavuttaminen naisille media-alan kaikilla tasoilla, erityisesti päätöksentekotasolla, edellyttää työntekijäkeskeistä kulttuuria sekä sukupuolisensitiivistä ylempää johtoryhmää; suosittaa, että kansalliset sääntelyelimet ja mediaorganisaatiot noudattavat miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen lujittamista läpinäkyvyyden avulla koskevaa komission suositusta 2014/124/EU (24), laativat oikeudenmukaisia valintamenettelyjä koskevia ohjeita, ottavat käyttöön kattavia tasa-arvopolitiikkoja, jotka kattavat mediasisällön ja joilla edistetään naisten etenemistä päätöksentekoelimissä, ja laativat sisäisiä menettelyjä työpaikalla tapahtuvan häirinnän käsittelemistä varten; kehottaa komissiota jatkamaan direktiivin 2006/54/EY, jolla käännetään todistustaakka sukupuoleen perustuvaa syrjintää koskevissa tapauksissa, asianmukaisen soveltamisen seurantaa ja täytäntöönpanon valvontaa; |
| --- | --- |

18.

Mediasisältö ja naiset

| 19. | korostaa tiedotusvälineiden roolia sosiaalisen muutoksen edistäjinä ja niiden vaikutusvaltaa yleisen mielipiteen muodostumisessa ja kehottaa jäsenvaltioita edistämään sukupuolten tasa-arvoa koskevia sisältöjä julkisissa tiedotusvälineissä; huomauttaa, että tällä hetkellä mahdolliset sääntelytoimet seksismin ja mediasisällöissä esiintyvien stereotyyppisten sukupuolikuvausten torjumiseksi kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan; muistuttaa, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevalla direktiivillä kielletään sukupuoleen perustuva syrjintä media-alalla; korostaa lisäksi, että vaikka mahdollisia sääntelytoimia on tarkasteltava asianmukaisesti ilmaisunvapautta koskevan periaatteen näkökulmasta, toimituksellista vapautta ei saisi missään tilanteessa käyttää naisia ja hlbti-henkilöitä halventavien kuvausten edistämiseen tai oikeuttamiseen; kehottaa jäsenvaltioita edellä mainittuja vapauksia suojellessaan sääntelemään haitallista verkkosisältöä tarjoavien videopelien sekä internetissä esiintyvän pornografian saatavuutta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että taloudelliset perusteet eivät voi olla tekosyy sukupuolistereotypioiden jatkuvalle esiintymiselle mediasisällöissä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, että väkivaltainen ja seksistinen mediasisältö vaikuttaa kielteisesti naisiin ja heidän osallistumiseensa yhteiskunnalliseen elämään; esittää huolensa tietyn, lapsia ja nuoria psykologisesti ja fyysisesti vahingoittavan audiovisuaalisen kaupallisen viestinnän johdosta; kehottaa asianomaisia sidosryhmiä ja viranomaisia puuttumaan sellaiseen mainontaan, jolla epäsuorasti myötävaikutetaan syömishäiriöiden, kuten anoreksian, kehittymiseen, ja ryhtymään muihin toimiin erityisen haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten tytöt ja nuoret naiset, suojelemiseksi tällaiselta sisällöltä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa suuntaamaan perhesuunnitteluun, seksuaali- ja lisääntymisoikeuksiin, äidin ja lapsen terveyteen ja koulutukseen liittyvän mediasisällön, myös mainonnan, sekä miehille että naisille; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että on tärkeää edistää medialukutaitoa ja tarjota kaikille asiaan liittyville sidosryhmille sukupuolinäkökulman huomioon ottavia mediakoulutusaloitteita, jotta nuoria kannustetaan kehittämään kriittisen ajattelun taitoja ja jotta heitä voidaan auttaa tunnistamaan ja vastustamaan seksistisiä kuvauksia ja syrjintää, sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, verkkokiusaamista, sekä henkilön sukupuoleen, sukupuoli-identiteettiin, sukupuolen ilmaisuun, seksuaaliseen suuntautumiseen tai seksuaalisiin ominaisuuksiin perustuvaa vihapuhetta ja väkivaltaa; korostaa tarvetta ryhtyä ennaltaehkäiseviin toimiin, kuten salaus ja lapsilukko, jotta voidaan varmistaa parempi internetin käyttöturvallisuus ja digitaalinen lukutaito sekä medialukutaito; kiinnittää huomiota siihen, että mainonnassa ja muissa mediatuotteissa esiintyvät stereotyypit voivat vaikuttaa lasten kykyyn sopeutua yhteiskuntaan ja myöhemmin tapaan, jolla he näkevät itsensä, perheenjäsenensä ja ulkopuolisen maailman; huomauttaa, että mainonta voi olla tehokas keino stereotyyppien, kuten sukupuolistereotypioiden ja hlbti-henkilöihin liittyvien stereotyyppien kyseenalaistamiseksi; kehottaakin keskittymään enemmän ammattikoulutustoimintaan keinona torjua syrjintää ja edistää sukupuolten ja hlbti-henkilöiden tasa-arvoa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | suosittaa, että mediaorganisaatioissa olisi annettava enemmän painoarvoa pehmeille toimenpiteille, kuten tasa-arvosuunnitelmat ja suuntaviivat, ja katsoo, että näillä menettelytavoilla vahvistetaan normit naisten esittämiseksi myönteisessä valossa mainonnassa, uutisissa ja raportointi-, tuotanto- ja lähetystoiminnassa ja katetaan mediasisällön kaikki arkaluonteiset alat, kuten vallan ja auktoriteetin kuvaus, asiantuntemus, päätöksenteko, seksuaalisuus, väkivalta, roolien moninaisuus sekä ei-seksistinen kielenkäyttö; kehottaa myös julkisia ja yksityisiä tiedotusvälineitä valtavirtaistamaan sukupuolten tasa-arvon kaikissa sisällöissään ja ottamaan käyttöön tasa-arvosuunnitelmia sosiaalisen moninaisuuden huomioon ottamiseksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | suosittelee, että media- ja viestintäalan sääntelyviranomaisten antamissa säännöissä vahvistetaan kriteerit, joilla varmistetaan naisten ja tyttöjen esittäminen ilman stereotypioita, ja että niihin sisällytetään mahdollisuus poistaa loukkaava sisältö tai keskeyttää sen esittäminen; suosittelee myös, että erikoistuneet organisaatiot, kuten kansalliset tasa-arvoelimet ja naisasiaa edistävät kansalaisjärjestöt, osallistuvat näiden sääntöjen täytäntöönpanon seurantaan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | huomauttaa, että jäsenvaltioiden on varmistettava kaikin asianmukaisin keinoin, että tiedotusvälineissä, verkko- ja sosiaalinen media ja mainonta mukaan luettuina, ei esiinny minkäänlaista yllyttämistä väkivaltaan tai minkäänlaista tiettyä henkilöä tai ryhmää vastaan kohdistettua vihapuhetta; korostaa tarvetta kerätä sukupuolen mukaan jaoteltuja tietoja ja suorittaa yhdessä EIGEn kanssa tutkimuksia verkkokiusaamisen, verkossa tapahtuvan seksuaalisen häirinnän, uhkailun, seksististen huomautusten ja naisiin ja tyttöihin, myös hlbti-henkilöihin, kohdistetun vihapuheen torjumiseksi; korostaa, että erityistä huomiota on kiinnitettävä koulutukseen siitä, miten tiedotusvälineissä raportoidaan sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan, hlbti-henkilöihin kohdistuva väkivalta mukaan luettuna, liittyvistä tapauksista; ehdottaa, että media-alan ammattilaisten, myös johtavissa asemissa olevien ammattilaisten, saataville asetetaan mediasisällön sukupuolikuvauksia koskevaa jatkokoulutusta; suosittelee sukupuolten tasa-arvon huomioon ottamista journalismin ja tiedotusopin alojen akateemisiin perus- tai jatko-opintoihin sisältyvien kurssien moduuleissa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota edistämään tiedotusvälineiden itse- ja yhteissääntelyä käytännesääntöjen avulla; |
| --- | --- |

27.

Esimerkkejä hyvistä käytännöistä

| 28. | panee ilahtuneena merkille eri esimerkit hyvistä käytännöistä, joita on havaittavissa kaikissa jäsenvaltioissa ja joita ovat muun muassa seuraavat: kampanjat tiedotusvälineissä, erityislainsäädäntö, stereotyyppistä tai seksististä mainontaa koskevat palkinnot tai ”tunnustukset”, naispuolisten asiantuntijoiden tietokannat, alan ammattilaisille tarkoitettu koulutus, mediaorganisaatioiden tasa-arvosuunnitelmat, käytännesäännöt ja tasa-arvoisuutta ja moninaisuutta koskevat toimintapolitiikat sekä sukupuolten edustusta media-alan sääntelyelinten johtavissa asemissa koskevien vähimmäismäärien asettaminen; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kannustaa jäsenvaltioita tukemaan aloitteita esimerkiksi Belgian Expertalia-välineen, Tšekin ”seksistisika”-palkinnon tai Ruotsin #TackaNej-aloitteen (”ei kiitos”) tarjoaman mallin mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita järjestämään säännöllisesti tiedotus- ja valistuskampanjoita sukupuoleen perustuvasta syrjivästä mediasisällöstä ja raportoimaan säännöllisesti tasa-arvoon liittyvistä suuntauksista tiedotusvälineissä; kehottaa komissiota osoittamaan erityisrahoitusta alaohjelmille, joissa keskitytään naisten etenemiseen media-alalla, ja tukemaan mediayhdistyksiä ja -verkostoja niiden toteuttaessa julkisia ja alakohtaisia valistuskampanjoita; kehottaa komissiota myös perustamaan EU:n palkinnon, joka myönnetään media-alan opiskelijoille tasa-arvokysymyksiin liittyvästä toiminnasta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioita laatimaan viestintästrategioita perinteisten tiedotusvälineiden lisäksi myös verkkomedioita varten, jotta mahdollisuudet vaikuttaa tiedotusvälineiden uutisoinnin painopisteisiin ja valvoa niitä paranevat; |
| --- | --- |

30.

Lisäsuositukset

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan yhdessä tasa-arvoelinten kanssa naisten ja miesten tasa-arvoa koskevan nykylainsäädännön täysimääräisesti täytäntöön sekä kannustamaan sääntelyelimiä kiinnittämään huomiota naisten edustukseen ja etenemiseen media-alalla sekä stereotypioista poikkeavaan mediasisältöön; kannustaa jäsenvaltioita arvioimaan säännöllisesti edellä mainittuja aloja sekä laatimaan, jos ne eivät vielä ole sitä tehneet, stereotypioista poikkeavaan mediasisältöön keskittyvää lainsäädäntöä; korostaa jäsenvaltioiden roolia pyrittäessä hyödyntämään niiden toimivallan piiriin kuuluvien tiedotusvälineiden nykyisiä resursseja tehokkaammin niiden hoitaessa julkisen palvelun tehtäväänsä kuvaillen samalla aiempaa tasa-arvoisempaa ja demokraattisempaa yhteiskuntaa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komissiota teettämään lisää naisten osuutta media-alan johtotehtävissä koskevia tutkimuksia; kiittää EIGEä sen työstä alalla ja kehottaa sitä jatkamaan asiaan liittyvien indikaattoreiden kehittämistä ja seuraamista ja katsoo, että indikaattoreiden olisi liityttävä muun muassa naisten osallistumiseen päätöksentekoon, naisten työoloihin ja sukupuolten tasa-arvoon mediasisällöissä, ja pyytää sitä ulottamaan huomionsa uusiin sosiaalisen median teknologioihin, jotta voidaan kehittää menetelmiä sosiaalisessa mediassa esiintyvän sukupuoleen perustuvan väkivallan ja häirinnän torjumiseksi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan ja kannustamaan naisjärjestöjä, jotka pyrkivät edistämään sukupuolten tasa-arvoa media-alalla, myös järjestöjä, jotka tukevat sukupuoleen perustuvan väkivallan, moniperusteisen syrjinnän tai seksuaalisen häirinnän uhreiksi joutuneita naisia ja tyttöjä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön toimintaohjelmia, joiden avulla varmistetaan naisten osallistuminen tehokkaiden ja vaikuttavien sukupuolisensitiivisten käytäntöjen ja ohjelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon media-alan organisaatioissa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan ohjelmia naisten taitojen parantamiseksi STEM-aineissa (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka), jotka ovat tärkeitä media-alan teknisemmissä työtehtävissä, kuten ääni- ja audiovisuaaliteknikoiden työssä; korostaa ammatillisen koulutuksen merkitystä, kun halutaan monipuolistaa ammatinvalintoja ja esitellä naisille ja miehille muita kuin perinteisiä uravaihtoehtoja horisontaalisen ja vertikaalisen syrjäytymisen selättämiseksi; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

(2)  EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1.

(3)  EYVL C 296, 10.11.1995, s. 15.

(4)  EYVL C 304, 6.10.1997, s. 60

(5)  EUVL C 295 E, 4.12.2009, s. 43.

(6)  EUVL C 36, 29.1.2016, s. 18.

(7)  EUVL C 66, 21.2.2018, s. 44.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0338.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0360.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0260.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0290.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0364.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0417.

(14)  Unescon/OECD:n/Eurostatin yhteinen tietokanta, luettavissa täältä: http://eige.europa.eu/gender-statistics/dgs/indicator/ta_educ_part_grad__educ_uoe_grad02

(15)  EIGEn tasa-arvoindeksi 2017.

(16)  https://www.womenlobby.org/IMG/pdf/factsheet_women_and_media.pdf

(17)  Lenka Vochocová, FEMM-valiokunnan järjestämä julkinen kuuleminen aiheesta ”Sukupuolten tasa-arvo EU:n media-alalla”, 26. kesäkuuta 2017, nähtävissä osoitteessa http://www.europarl.europa.eu/ep-live/en/committees/video?event=20170626-1500-COMMITTEE-FEMM

(18)  Global Media Monitoring -hanke, Eurooppaa koskeva alueellinen raportti (2015), luettavissa osoitteessa http://cdn.agilitycms.com/who-makes-the-news/Imported/reports_2015/regional/Europe.pdf

(19)  Kansainvälisen journalistiliiton (IFJ) kampanja sukupuoliperusteisen työväkivallan torjumiseksi, https://www.ifj-stop-gender-based-violence.org/

(20)  ”Where are the women directors in European films? (missä ovat eurooppalaisten elokuvien naisohjaajat?) Gender equality report on female directors (2006-2013) with best practice and policy recommendations”, http://www.ewawomen.com/en/research-.html (naisohjaajia koskeva tasa-arvoraportti sekä parhaat käytännöt ja suositukset toimintapolitiikoiksi)

(21)  Gender Equality in Power and Decision-Making. Review of the Implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States, 2017 (Lähde: EIGE:n sukupuolitilastotietokanta – Naiset ja miehet päätöstentekijöinä).

(22)  Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE): Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States: Women and the Media – Advancing gender equality in decision-making in media organisations (2013).

(23)  Katso Euroopan parlamentin päätöslauselma 4. heinäkuuta 2017 työoloista ja epävarmoista työsuhteista.

(24)  EUVL L 69, 8.3.2014, s. 112.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/28

---

P8_TA(2018)0102

Naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisääminen digitaalialan kautta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalialan kautta (2017/3016(RSP))

(2019/C 390/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon Pekingissä vuonna 1995 pidetyssä YK:n neljännessä naisten maailmankonferenssissa hyväksytyn julistuksen ja toimintaohjelman ja erityisesti osa-alueen ”Naiset ja tiedotusvälineet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pekingissä vuonna 1995 pidetyssä YK:n neljännessä naisten maailmankonferenssissa hyväksytyn julistuksen ja toimintaohjelman ja erityisesti osa-alueen ”Naiset ja tiedotusvälineet”,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen korkean tason kokouksen päätteeksi 16. joulukuuta 2015 annetun asiakirjan tietoyhteiskuntahuippukokouksen tulosten täytäntöönpanon kokonaisvaltaisesta arvioinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen korkean tason kokouksen päätteeksi 16. joulukuuta 2015 annetun asiakirjan tietoyhteiskuntahuippukokouksen tulosten täytäntöönpanon kokonaisvaltaisesta arvioinnista,

| — | ottaa huomioon komission strategisen toimintaohjelman sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi (2016–2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission strategisen toimintaohjelman sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi (2016–2019),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle” (COM(2015)0192) ja sen täytäntöönpanon väliarvioinnin ”Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat kaikille” (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle” (COM(2015)0192) ja sen täytäntöönpanon väliarvioinnin ”Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat kaikille” (COM(2017)0228),

| — | ottaa huomioon digitaalisten sisämarkkinoiden strategian toisen pilarin, jolla komissio pyrkii luomaan suotuisat ja tasapuoliset olosuhteet digitaaliverkoille ja innovatiivisille palveluille, sekä kolmannen pilarin, jolla tuetaan osallistavaa digitaaliyhteiskuntaa, jossa kansalaisilla on tarvittavat taidot internetin tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja työllistymismahdollisuuksien parantamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon digitaalisten sisämarkkinoiden strategian toisen pilarin, jolla komissio pyrkii luomaan suotuisat ja tasapuoliset olosuhteet digitaaliverkoille ja innovatiivisille palveluille, sekä kolmannen pilarin, jolla tuetaan osallistavaa digitaaliyhteiskuntaa, jossa kansalaisilla on tarvittavat taidot internetin tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja työllistymismahdollisuuksien parantamiseksi,

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020),

| — | ottaa huomioon komission tutkimuksen tieto- ja viestintätekniikasta työpaikalla ”ICT for work: Digital skills in the workplace” sekä 10. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle: Vahvistetaan yhdessä inhimillistä pääomaa, työllistettävyyttä ja kilpailukykyä” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tutkimuksen tieto- ja viestintätekniikasta työpaikalla ”ICT for work: Digital skills in the workplace” sekä 10. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle: Vahvistetaan yhdessä inhimillistä pääomaa, työllistettävyyttä ja kilpailukykyä” (COM(2016)0381),

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston lokakuussa 2015 julkaiseman selvityksen naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä internetin käyttäjinä ”Empowering women on the Internet” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston lokakuussa 2015 julkaiseman selvityksen naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä internetin käyttäjinä ”Empowering women on the Internet” (1),

| — | ottaa huomioon 1. lokakuuta 2013 annetun komission kertomuksen tietotekniikan alalla toimivista naisista ”Women active in the ICT sector”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. lokakuuta 2013 annetun komission kertomuksen tietotekniikan alalla toimivista naisista ”Women active in the ICT sector”,

| — | ottaa huomioon 26. tammikuuta 2017 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) tutkimuksen sukupuolesta ja digitaalistrategiasta ”Gender and Digital Agenda”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. tammikuuta 2017 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) tutkimuksen sukupuolesta ja digitaalistrategiasta ”Gender and Digital Agenda”,

| — | ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle sen periaatteen soveltamisesta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. toukokuuta 2012 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle sen periaatteen soveltamisesta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka (2),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman sukupuolistereotypioiden poistamisesta EU:ssa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2013 antamansa päätöslauselman sukupuolistereotypioiden poistamisesta EU:ssa (3),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kasvun, liikkuvuuden ja työllisyyden digitaalinen strategia: aika kiristää tahtia” (4) ja erityisesti digitaalitaitojen ja työllisyyden edistämiseksi perustetun suuren koalition, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Kasvun, liikkuvuuden ja työllisyyden digitaalinen strategia: aika kiristää tahtia” (4) ja erityisesti digitaalitaitojen ja työllisyyden edistämiseksi perustetun suuren koalition,

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY soveltamisesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY soveltamisesta (5),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalisella aikakaudella (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalisella aikakaudella (6),

| — | ottaa huomioon kysymyksen komissiolle naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalialan kautta (O-000004/2018 – B8-0010/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kysymyksen komissiolle naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä digitaalialan kautta (O-000004/2018 – B8-0010/2018),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että digitalisaatio on mullistanut tavan, jolla ihmiset saavat ja jakavat tietoa, kommunikoivat, pitävät yhteyttä, opiskelevat ja työskentelevät, se luo uusia mahdollisuuksia osallistua julkiseen ja poliittiseen keskusteluun, koulutukseen ja työmarkkinoille, se avaa uusia väyliä omaehtoiseen elämään ja se tarjoaa valtavat taloudelliset mahdollisuudet Euroopan unionille ja muulle maailmalle; toteaa, että digitalisaatio ei vaikuta vain markkinoihin vaan koko yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että digitalisaatio on mullistanut tavan, jolla ihmiset saavat ja jakavat tietoa, kommunikoivat, pitävät yhteyttä, opiskelevat ja työskentelevät, se luo uusia mahdollisuuksia osallistua julkiseen ja poliittiseen keskusteluun, koulutukseen ja työmarkkinoille, se avaa uusia väyliä omaehtoiseen elämään ja se tarjoaa valtavat taloudelliset mahdollisuudet Euroopan unionille ja muulle maailmalle; toteaa, että digitalisaatio ei vaikuta vain markkinoihin vaan koko yhteiskuntaan;

| B. | toteaa, että tieto- ja viestintätekniikan ohjaama tietoyhteiskunta tuo valtavia mahdollisuuksia vaurauden ja tiedon luomiselle ja jakamiselle; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että tieto- ja viestintätekniikan ohjaama tietoyhteiskunta tuo valtavia mahdollisuuksia vaurauden ja tiedon luomiselle ja jakamiselle;

| C. | panee merkille, että kaikkialla maailmassa naiset väestöryhmänä käyttävät internetiä vähemmän todennäköisesti kuin miehet; toteaa, että 68 prosenttia miehistä ja 62 prosenttia naisista käyttää tietokonetta ja internetiä säännöllisesti; toteaa, että 54 prosenttia miehistä ja 48 prosenttia naisista käyttää internetiä mobiililaitteilla; toteaa, että 33 prosenttia miehistä asentaa laitteille itse ohjelmistoja kun taas naisilla vastaava luku on vain 18 prosenttia; toteaa, että 41 prosenttia miehistä ja 35 prosenttia naisista käyttää internetradiota ja -televisiota; toteaa, että 47 prosenttia miehistä ja 35 prosenttia naisista käyttää verkkopankkia; toteaa, että 22 prosenttia miehistä ja vain 17 prosenttia naisista myy tavaroita internetissä; toteaa, että 20 prosenttia miehistä ja 13 prosenttia naisista ostaa tavaroita internetistä; |
| --- | --- |

C.

panee merkille, että kaikkialla maailmassa naiset väestöryhmänä käyttävät internetiä vähemmän todennäköisesti kuin miehet; toteaa, että 68 prosenttia miehistä ja 62 prosenttia naisista käyttää tietokonetta ja internetiä säännöllisesti; toteaa, että 54 prosenttia miehistä ja 48 prosenttia naisista käyttää internetiä mobiililaitteilla; toteaa, että 33 prosenttia miehistä asentaa laitteille itse ohjelmistoja kun taas naisilla vastaava luku on vain 18 prosenttia; toteaa, että 41 prosenttia miehistä ja 35 prosenttia naisista käyttää internetradiota ja -televisiota; toteaa, että 47 prosenttia miehistä ja 35 prosenttia naisista käyttää verkkopankkia; toteaa, että 22 prosenttia miehistä ja vain 17 prosenttia naisista myy tavaroita internetissä; toteaa, että 20 prosenttia miehistä ja 13 prosenttia naisista ostaa tavaroita internetistä;

| D. | ottaa huomioon, että digitaaliset viestintämallit ovat myötävaikuttaneet suotuisten olosuhteiden muodostumiseen lisääntyneen vihapuheen ja naisiin kohdistuvien uhkausten levittämiselle ja että 18 prosenttia teini-ikään yltäneistä naisista on kokenut jonkinlaista nettikiusaamista; toteaa, että naisiin kohdistuva uhkailu, tappouhkaukset mukaan lukien, on lisääntynyt; toteaa, että yhteiskunnallinen tietoisuus väkivallan digitaalisista muodoista on edelleen riittämätöntä; toteaa, että lainsäädännössä ei vielä ole otettu täysin huomioon verkkoväkivallan eri muotoja; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että digitaaliset viestintämallit ovat myötävaikuttaneet suotuisten olosuhteiden muodostumiseen lisääntyneen vihapuheen ja naisiin kohdistuvien uhkausten levittämiselle ja että 18 prosenttia teini-ikään yltäneistä naisista on kokenut jonkinlaista nettikiusaamista; toteaa, että naisiin kohdistuva uhkailu, tappouhkaukset mukaan lukien, on lisääntynyt; toteaa, että yhteiskunnallinen tietoisuus väkivallan digitaalisista muodoista on edelleen riittämätöntä; toteaa, että lainsäädännössä ei vielä ole otettu täysin huomioon verkkoväkivallan eri muotoja;

| E. | ottaa huomioon, että ainoastaan 2 prosenttia työmarkkinoilla olevista naisista työskentelee teknistä, ammatillista tai tieteellistä osaamista vaativassa työssä tai ammatissa, kun miehillä vastaava luku on 5 prosenttia; toteaa, että Euroopassa vain yhdeksän ohjelmistokehittäjää sadasta on naisia ja että vain 19 prosenttia tieto- ja viestintätekniikka- sekä viestintäalan ylemmästä johdosta on naisia (muilla palvelualoilla luku on 45 prosenttia); ottaa lisäksi huomioon, että alan yrittäjistä vain 19 prosenttia on naisia (muilla palvelualoilla luku on 54 prosenttia); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että ainoastaan 2 prosenttia työmarkkinoilla olevista naisista työskentelee teknistä, ammatillista tai tieteellistä osaamista vaativassa työssä tai ammatissa, kun miehillä vastaava luku on 5 prosenttia; toteaa, että Euroopassa vain yhdeksän ohjelmistokehittäjää sadasta on naisia ja että vain 19 prosenttia tieto- ja viestintätekniikka- sekä viestintäalan ylemmästä johdosta on naisia (muilla palvelualoilla luku on 45 prosenttia); ottaa lisäksi huomioon, että alan yrittäjistä vain 19 prosenttia on naisia (muilla palvelualoilla luku on 54 prosenttia);

| F. | toteaa, että edelleen on olemassa suuri sukupuolten välinen kuilu, joka vaikuttaa tieto- ja viestintätekniikan ammatillisiin ja koulutusmahdollisuuksiin ja tietotekniseen osaamiseen; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että edelleen on olemassa suuri sukupuolten välinen kuilu, joka vaikuttaa tieto- ja viestintätekniikan ammatillisiin ja koulutusmahdollisuuksiin ja tietotekniseen osaamiseen;

| G. | toteaa, että seksismi ja sukupuolistereotypiat muodostavat vakavan esteen naisten ja miesten tasa-arvolle digitaalialalla ja laajentavat kuilua edelleen ja vaikeuttavat näin naisten mahdollisuuksia hyödyntää kaikkia valmiuksiaan käyttäjinä, innovoijina ja luovina toimijoina; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että seksismi ja sukupuolistereotypiat muodostavat vakavan esteen naisten ja miesten tasa-arvolle digitaalialalla ja laajentavat kuilua edelleen ja vaikeuttavat näin naisten mahdollisuuksia hyödyntää kaikkia valmiuksiaan käyttäjinä, innovoijina ja luovina toimijoina;

| H. | toteaa, että muutkin kuin tieto- ja viestintätekniikan alan työpaikat edellyttävät jonkin verran tietoteknisiä taitoja ja digitaalista lukutaitoa ja tämä suuntaus voimistuu tulevaisuudessa, kun suurimmassa osassa ammatteja ja työpaikkoja tarvitaan entistä laajempia digitaalisia taitoja; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että muutkin kuin tieto- ja viestintätekniikan alan työpaikat edellyttävät jonkin verran tietoteknisiä taitoja ja digitaalista lukutaitoa ja tämä suuntaus voimistuu tulevaisuudessa, kun suurimmassa osassa ammatteja ja työpaikkoja tarvitaan entistä laajempia digitaalisia taitoja;

| I. | toteaa, että digitaalisten taitojen ja digitaalisen lukutaidon parantaminen tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden parantaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa, kun se parantaa koulutukseen pääsyä ja helpottaa osallistumista työmarkkinoille paitsi naisten ja tyttöjen kohdalla myös sellaisten henkilöiden kohdalla, joilla on erityistarpeita, esimerkiksi vammaisten henkilöiden ja maaseudun ja kaupunkialueista kaukana sijaitsevien syrjäisten alueiden asukkaiden kohdalla; toteaa, että työpaikoilla digitalisaatio saattaa aiheuttaa haasteita ja että nämä on pyrittävä ratkaisemaan; ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniikan ala on yksi parhaiten palkatuista aloista, ja katsoo, että naisten määrän lisääminen tällä alalla voisi edistää naisten taloudellisten vaikutusmahdollisuuksien parantamista ja riippumattomuutta, mikä kaventaisi sukupuolten välistä palkkakuilua ja lisäisi naisten taloudellista riippumattomuutta; ottaa huomioon, että ainoastaan noin 16 prosenttia Euroopan tieto- ja viestintätekniikan alan lähes kahdeksasta miljoonasta työntekijästä on naisia; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että digitaalisten taitojen ja digitaalisen lukutaidon parantaminen tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden parantaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa, kun se parantaa koulutukseen pääsyä ja helpottaa osallistumista työmarkkinoille paitsi naisten ja tyttöjen kohdalla myös sellaisten henkilöiden kohdalla, joilla on erityistarpeita, esimerkiksi vammaisten henkilöiden ja maaseudun ja kaupunkialueista kaukana sijaitsevien syrjäisten alueiden asukkaiden kohdalla; toteaa, että työpaikoilla digitalisaatio saattaa aiheuttaa haasteita ja että nämä on pyrittävä ratkaisemaan; ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniikan ala on yksi parhaiten palkatuista aloista, ja katsoo, että naisten määrän lisääminen tällä alalla voisi edistää naisten taloudellisten vaikutusmahdollisuuksien parantamista ja riippumattomuutta, mikä kaventaisi sukupuolten välistä palkkakuilua ja lisäisi naisten taloudellista riippumattomuutta; ottaa huomioon, että ainoastaan noin 16 prosenttia Euroopan tieto- ja viestintätekniikan alan lähes kahdeksasta miljoonasta työntekijästä on naisia;

| J. | toteaa, että digitalisaatio tarjoaa naisille uusia tilaisuuksia toimia yrittäjinä, mukaan lukien pienimuotoinen digitaalinen yrittäjyys, joka ei monissa tapauksissa edellytä suurta alkupääomaa, ja sosiaalista osallisuutta edistävän yhteisötalouden kehyksessä toteutettu yritystoiminta; katsoo, että naisten yrittäjyyttä digitaalialalla on tuettava, sillä se on yksi nopeimmin kasvavista ja kukoistavista talouden aloista ja se tarjoaa lukuisia mahdollisuuksia innovointiin ja kasvuun; toteaa, että naisten osuus alan yrittäjistä on vain 19 prosenttia; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että digitalisaatio tarjoaa naisille uusia tilaisuuksia toimia yrittäjinä, mukaan lukien pienimuotoinen digitaalinen yrittäjyys, joka ei monissa tapauksissa edellytä suurta alkupääomaa, ja sosiaalista osallisuutta edistävän yhteisötalouden kehyksessä toteutettu yritystoiminta; katsoo, että naisten yrittäjyyttä digitaalialalla on tuettava, sillä se on yksi nopeimmin kasvavista ja kukoistavista talouden aloista ja se tarjoaa lukuisia mahdollisuuksia innovointiin ja kasvuun; toteaa, että naisten osuus alan yrittäjistä on vain 19 prosenttia;

| K. | katsoo, että naisten määrän kasvu tieto- ja viestintätekniikan alalla vauhdittaisi näitä markkinoita, joille on ennustettu työvoimapulaa, ja naisten tasavertainen osallistuminen auttaisi tuottamaan EU:n BKT:hen vuosittain noin yhdeksän miljardia euroa; toteaa, että naiset ovat edelleen selvästi aliedustettuina tieto- ja viestintätekniikan alan tutkinto-ohjelmissa, joissa naisten osuus valmistuneista on vain noin 20 prosenttia, ja vain kolmella prosentilla kaikista naispuolisista korkeakoulututkinnon suorittaneista on tieto- ja viestintätekniikan alan loppututkinto; panee merkille, että naiset kohtaavat monia erilaisia vaikeuksia alalle sijoittumisessa ja alan töissä pysymisessä; toteaa, että nykyinen miesvaltaisuus tieto- ja viestintätekniikan alalla, jolla vain 30 prosenttia työvoimasta on naisia, vaikuttaa monien naisten päätökseen lähteä alalta muutaman vuoden kuluttua siitä, kun he ovat suorittaneet korkeakoulututkinnon; toteaa, että naisten osallistuminen digitaalisille työmarkkinoille vähenee iän myötä; ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniikan alalla alan loppututkinnon suorittaneiden naisten osuus on 20 prosenttia alle 30-vuotiaiden naisten kohdalla, kun taas 31–45-vuotiaiden naisten kohdalla osuus on 15,4 prosenttia ja yli 45-vuotiaiden naisten kohdalla 9 prosenttia; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että naisten määrän kasvu tieto- ja viestintätekniikan alalla vauhdittaisi näitä markkinoita, joille on ennustettu työvoimapulaa, ja naisten tasavertainen osallistuminen auttaisi tuottamaan EU:n BKT:hen vuosittain noin yhdeksän miljardia euroa; toteaa, että naiset ovat edelleen selvästi aliedustettuina tieto- ja viestintätekniikan alan tutkinto-ohjelmissa, joissa naisten osuus valmistuneista on vain noin 20 prosenttia, ja vain kolmella prosentilla kaikista naispuolisista korkeakoulututkinnon suorittaneista on tieto- ja viestintätekniikan alan loppututkinto; panee merkille, että naiset kohtaavat monia erilaisia vaikeuksia alalle sijoittumisessa ja alan töissä pysymisessä; toteaa, että nykyinen miesvaltaisuus tieto- ja viestintätekniikan alalla, jolla vain 30 prosenttia työvoimasta on naisia, vaikuttaa monien naisten päätökseen lähteä alalta muutaman vuoden kuluttua siitä, kun he ovat suorittaneet korkeakoulututkinnon; toteaa, että naisten osallistuminen digitaalisille työmarkkinoille vähenee iän myötä; ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniikan alalla alan loppututkinnon suorittaneiden naisten osuus on 20 prosenttia alle 30-vuotiaiden naisten kohdalla, kun taas 31–45-vuotiaiden naisten kohdalla osuus on 15,4 prosenttia ja yli 45-vuotiaiden naisten kohdalla 9 prosenttia;

| L. | ottaa huomioon, että ”Tieto- ja viestintätekniikan alalla toimivat naiset” -tutkimuksen mukaan vuoteen 2020 mennessä Euroopan tieto- ja viestintätekniikan alalla on 900 000 avointa työpaikkaa; toteaa, että ala kasvaa nopeasti ja luo vuosittain noin 120 000 uutta työpaikkaa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että ”Tieto- ja viestintätekniikan alalla toimivat naiset” -tutkimuksen mukaan vuoteen 2020 mennessä Euroopan tieto- ja viestintätekniikan alalla on 900 000 avointa työpaikkaa; toteaa, että ala kasvaa nopeasti ja luo vuosittain noin 120 000 uutta työpaikkaa;

| M. | toteaa, että tieto- ja viestintätekniikan alalle on ominaista erityisen voimakas vertikaalinen ja horisontaalinen eriytyminen samoin kuin se, että naisten suorittamat tutkinnot eivät korreloi heidän asemaansa alalla; panee merkille, että alle 20 prosenttia alan yrittäjistä on naisia; toteaa, että enemmistö (54 prosenttia) tieto- ja viestintätekniikan työpaikoissa työskentelevistä naisista työskentelee alempipalkkaisissa ja vähemmän koulutusta edellyttävissä tehtävissä ja että ainoastaan pieni vähemmistö (8 prosenttia) työskentelee korkeasti koulutettuina ohjelmistoinsinööreinä; toteaa, että naiset ovat aliedustettuina myös tämän alan päätöksenteossa, koska ainoastaan 19,2 prosentilla tieto- ja viestintätekniikan alan työntekijöistä on naispuolinen esimies, kun vastaava luku muiden alojen työntekijöillä on 45,2 prosenttia; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että tieto- ja viestintätekniikan alalle on ominaista erityisen voimakas vertikaalinen ja horisontaalinen eriytyminen samoin kuin se, että naisten suorittamat tutkinnot eivät korreloi heidän asemaansa alalla; panee merkille, että alle 20 prosenttia alan yrittäjistä on naisia; toteaa, että enemmistö (54 prosenttia) tieto- ja viestintätekniikan työpaikoissa työskentelevistä naisista työskentelee alempipalkkaisissa ja vähemmän koulutusta edellyttävissä tehtävissä ja että ainoastaan pieni vähemmistö (8 prosenttia) työskentelee korkeasti koulutettuina ohjelmistoinsinööreinä; toteaa, että naiset ovat aliedustettuina myös tämän alan päätöksenteossa, koska ainoastaan 19,2 prosentilla tieto- ja viestintätekniikan alan työntekijöistä on naispuolinen esimies, kun vastaava luku muiden alojen työntekijöillä on 45,2 prosenttia;

| N. | toteaa, että 55 vuotta täyttäneet naiset ovat erityisessä vaarassa joutua työttömiksi ja jäädä työmarkkinoiden ulkopuolelle, sillä 55–64-vuotiaiden naisten työllisyysaste oli EU:ssa keskimäärin vain 49 prosenttia vuonna 2016, kun miesten vastaava luku oli 62 prosenttia; ottaa huomioon, että heikko digitaalinen lukutaito ja tietoteknisten taitojen vähäisyys lisäävät riskiä entisestään; toteaa, että 55 vuotta täyttäneiden naisten digitaalisten taitojen parantaminen ja niihin investoiminen parantaisivat heidän työllistymismahdollisuuksiaan ja suojaisivat heitä työmarkkinoilta syrjäytymiseltä; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että 55 vuotta täyttäneet naiset ovat erityisessä vaarassa joutua työttömiksi ja jäädä työmarkkinoiden ulkopuolelle, sillä 55–64-vuotiaiden naisten työllisyysaste oli EU:ssa keskimäärin vain 49 prosenttia vuonna 2016, kun miesten vastaava luku oli 62 prosenttia; ottaa huomioon, että heikko digitaalinen lukutaito ja tietoteknisten taitojen vähäisyys lisäävät riskiä entisestään; toteaa, että 55 vuotta täyttäneiden naisten digitaalisten taitojen parantaminen ja niihin investoiminen parantaisivat heidän työllistymismahdollisuuksiaan ja suojaisivat heitä työmarkkinoilta syrjäytymiseltä;

| O. | ottaa huomioon, että vuodelta 2014 olevien Eurostatin tietojen mukaan korkea-asteen koulutukseen osallistuu enemmän naisia (42,3 prosenttia) kuin miehiä (33,6 prosenttia), mutta naiset opiskelevat enemmän humanistisia aineita kuin luonnontieteitä; ottaa huomioon, että ainoastaan 9,6 prosenttia korkea-asteen naisopiskelijoista suorittaa tieto- ja viestintätekniikan alaan liittyviä tutkintoja, kun miesten kohdalla vastaava luku on 30,6 prosenttia; panee merkille, että naiset ovat edelleen selvästi aliedustettuina aloitteissa, joilla pyritään edistämään verkko-opiskelua ja digitaalisia taitoja, kuten EU Code Week (koodausviikko), ICT for Better Education, Startup Europe Leaders Club ja suuri koalitio digitaalialan työllisyyden edistämiseksi; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että vuodelta 2014 olevien Eurostatin tietojen mukaan korkea-asteen koulutukseen osallistuu enemmän naisia (42,3 prosenttia) kuin miehiä (33,6 prosenttia), mutta naiset opiskelevat enemmän humanistisia aineita kuin luonnontieteitä; ottaa huomioon, että ainoastaan 9,6 prosenttia korkea-asteen naisopiskelijoista suorittaa tieto- ja viestintätekniikan alaan liittyviä tutkintoja, kun miesten kohdalla vastaava luku on 30,6 prosenttia; panee merkille, että naiset ovat edelleen selvästi aliedustettuina aloitteissa, joilla pyritään edistämään verkko-opiskelua ja digitaalisia taitoja, kuten EU Code Week (koodausviikko), ICT for Better Education, Startup Europe Leaders Club ja suuri koalitio digitaalialan työllisyyden edistämiseksi;

| P. | toteaa, että naisten ja tyttöjen vähäinen osallistuminen tieto- ja viestintätekniseen koulutukseen ja myöhemmin alan työelämään johtuu sukupuolistereotypioiden monimutkaisesta vuorovaikutuksesta, joka alkaa jo varhaisessa ikä- ja koulutusvaiheessa ja jatkuu työuralla; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että naisten ja tyttöjen vähäinen osallistuminen tieto- ja viestintätekniseen koulutukseen ja myöhemmin alan työelämään johtuu sukupuolistereotypioiden monimutkaisesta vuorovaikutuksesta, joka alkaa jo varhaisessa ikä- ja koulutusvaiheessa ja jatkuu työuralla;

| 1. | kehottaa komissiota hyödyntämään digitaalistrategiaa ja digitaalisten sisämarkkinoiden strategiaa ja parantamaan niiden kohdentamista, jotta voidaan puuttua tieto- ja viestintätekniikan alalla vallitseviin huomattaviin eroihin sukupuolten välillä ja edistää naisten sijoittumista alalle ja erityisesti teknisiin ja televiestinnän ammatteihin, ja edistämään naisten ja tyttöjen tieto- ja viestintäteknistä ja muiden STEM-alojen (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) koulutusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee tyytyväisenä merkille strategiseen toimintaohjelmaan sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi vuosina 2016–2019 sisältyvät toimet, joilla tuetaan naisten integroitumista ja osallistumista tietoyhteiskuntaan; kehottaa komissiota toteuttamaan toimia sukupuolten palkka-, ansio- ja eläke-erojen vähentämiseksi ja näin torjumaan naisten köyhyyttä ja kiinnittämään ensisijaisesti huomiota naisten työllisyyden edistämiseen tieto- ja viestintätekniikan alalla, sukupuolistereotypioiden torjumiseen ja sukupuolten tasa-arvon vahvistamiseen kaikilla tasoilla ja kaikessa koulutuksessa, myös sukupuolen mukaan tehtävissä opiskelu- ja uravalinnoissa, eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita työskentelemään avoimen yhteistyön hengessä eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden yhteydessä ja etsimään ratkaisuja ja jakamaan parhaita käytäntöjä varhaisesta digitaalikasvatuksesta, mihin kuuluvat myös tietotekniset taidot ja koodaus, joihin myös tytöt osallistuvat, sekä koulutuksen myöhemmässä vaiheessa ohjelmista, joilla pyritään lisäämään STEM-aineita opiskelevien ja STEM-aloilta valmistuvien naisten osuutta, sillä tämä antaisi naisille mahdollisuuden saada sähköiset palvelut käyttöönsä tasavertaisesti miesten kanssa ja hyötyä insinööreille ja tietotekniikan asiantuntijoille odotettavissa olevista työmahdollisuuksista; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita kehittämään, tukemaan ja toteuttamaan toimia, joita YK ja sen elimet edistävät erityisesti Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman ja tietoyhteiskuntahuippukokouksen puitteissa, myös koulujen opetusohjelmissa, jotta voidaan lisätä naisten vaikutusmahdollisuuksia digitaalisella aikakaudella niin Euroopassa kuin koko maailmassa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan tieto- ja viestintätekniikan alalla vallitsevaan sukupuolten väliseen kuiluun painottamalla moninaisuuden kaupallisia näkökohtia ja luomalla naisille ja yrityksille enemmän ja parempia kannustimia naisten näkyvyyden lisäämiseksi esimerkiksi tarjoamalla roolimalleja, mentorointiohjelmia ja uramahdollisuuksia; kannustaa jäsenvaltioita tukemaan ja toteuttamaan toimia, jotka koskevat muun muassa sukupuolten tasa-arvoa edistävän verkkosisällön luomista, tieto- ja viestintätekniikan käyttömahdollisuuksien edistämistä ja sen käyttöä sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjunnan välineenä esimerkiksi sukupuoleen perustuvan väkivallan alalla sekä työ- ja yksityiselämän tasapainon saavuttamista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee tyytyväisenä merkille EU:n toimintasuunnitelman vuosiksi 2017–2019 – Sukupuolten palkkaerojen kaventaminen (COM(2017)0678); korostaa tarvetta lujittaa SEU:ssa vahvistettua samapalkkaisuuden periaatteen noudattamista ja kehottaa komissiota toteuttamaan toimintasuunnitelman toimeen 2 sisältyvät aloitteet, joilla pyritään houkuttelemaan enemmän naisia STEM-ammatteihin, sillä Euroopan tasa-arvoinstituutin mukaan nämä voisivat saada sukupuolten väliset palkkaerot häviämään vuoteen 2050 mennessä STEM-työpaikkojen korkeamman tuottavuuden ansiosta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan saataville määrärahoja ja parantamaan mahdollisuuksia käyttää olemassa olevia määrärahoja, jotta voidaan edistää ja tukea naisyrittäjiä erityisesti teollisuuden digitaalisen siirtymän yhteydessä ja varmistaa, että kaikki yritykset voivat koostaan, toimialastaan ja sijainnistaan Euroopassa riippumatta hyötyä digitaalisista innovaatioista; korostaa tässä yhteydessä, että digitaalisissa innovaatiokeskittymissä, jotka ovat keskeisen tärkeitä digitaalisen siirtymän edistämisessä, olisi kiinnitettävä erityistä huomiota naisyrittäjiin ja naisten omistamiin startup-yrityksiin; kehottaa komissiota käsittelemään täysimääräisesti ja kattavasti sukupuolten välistä eroa digitalisaatioprosessissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan elinikäistä oppimista sekä koulutusta ja suunnitelmia, jotka auttavat sopeutumaan paremmin uudenlaiseen työelämään tai ehkä vaihtamaan uraa monilla aloilla tapahtuvan digitaalisten taitojen kasvavan kysynnän mukaisesti, ja ottamaan tässä yhteydessä erityisesti huomioon 55 vuotta täyttäneet naiset ja erityisesti naiset, joilla on hoitovelvoitteita, sekä naiset, jotka ovat keskeyttäneet työuransa ja ovat palaamassa työelämään, sillä näin voidaan varmistaa, etteivät he jää muista jälkeen yhä kiihtyvämmässä digitalisoitumiskehityksessä, ja turvata heidän pysymisensä työelämässä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että internet on tehokas väline sukupuolten tasa-arvoa edistäviin kampanjoihin, foorumeihin ja naispuolisten roolimallien näkyvyyden lisäämiseen; kehottaa painokkaasti komissiota ja jäsenvaltioita edistämään naisten verkostoja internetissä, sillä niissä naisten vaikutusmahdollisuuksia lisätään alhaalta ylöspäin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota edistämään verkostojen luomista kansalaisyhteiskunnan ja ammattimaisten media-alan organisaatioiden keskuudessa, jotta annetaan naisille mahdollisuus aktiiviseen osallistumiseen ja tunnustetaan naisten erityistarpeet media-alalla; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa kansalaisyhteiskunnan keskeistä tehtävää internetin hallinnossa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keskustelemaan rakentavalla tavalla digitaalisen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa ja tukemaan niitä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kannustaa kaikkia viranomaisia ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita tukemaan sähköisten palvelujen, tietoteknisten taitojen ja digitaalisten työn muotojen käyttöönottoa ja täytäntöönpanoa, sillä ne voivat edistää työ- ja yksityiselämän tasapainoa yhteiskunnassa, ja katsoo tässä yhteydessä, että olisi vältettävä aiheuttamasta naisille kaksinkertaista rasitetta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kartoittamaan myös työoloihin liittyviä digitalisaation mahdollisuuksia ja haasteita, joista voidaan mainita esimerkiksi epävarmat työsuhteet ja työhön liittyvät mielenterveysongelmat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää tärkeänä, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen varmistetaan koulutusalalla edistämällä digitaalista lukutaitoa sekä naisten ja tyttöjen osallistumista tieto- ja viestintätekniseen koulutukseen siten, että koodaus, uusmedia ja uudet tekniikat sisällytetään kaikilla tasoilla – mukaan lukien opetussuunnitelman ulkopuolinen opetus, arkioppiminen ja epävirallinen oppiminen – opetusohjelmiin ja kaikkeen koulutukseen, myös opetushenkilöstön koulutukseen, jotta voidaan pienentää digitaalisten taitojen eroja ja poistaa ne ja kannustaa tyttöjä ja nuoria naisia luomaan uraa tieteen ja tieto- ja viestintätekniikan aloilla; korostaa työmarkkinaosapuolten kanssa käytävän pysyvän vuoropuhelun merkitystä sukupuolten välisen kuilun kaventamiseksi tällä alalla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kannustaa jäsenvaltioita sisällyttämään eri ikätasoille sopivaa tieto- ja viestintäteknistä koulutusta jo alaluokkien opetusohjelmiin ja keskittymään erityisesti tyttöjen innostamiseen hankkimaan digitaalialan taitoja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään jo aivan nuorille tytöille annettavaa STEM-aineiden opetusta, sillä tytöt vetäytyvät poikia aiemmin luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan opetuksesta, koska näitä aineita ympäröivät tietyt sukupuolistereotypiat, tytöiltä puuttuu roolimalleja ja tyttöjen ja poikien leikit ja leikkikalut ovat sukupuolityypillisiä; katsoo, että siksi naiset ovat aliedustettuina näissä aineissa korkeakouluissa ja myöhemmin työelämässä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota edistämään erityisesti tiedotus- ja valistuskampanjoiden avulla naisten osallistumista liiketoiminta-aloilla, jotka ovat stereotyyppisen käsityksen mukaan ”miesten aloja”, kuten digitalisaatio; korostaa tarvetta järjestää tiedotus- ja koulutuskampanjoita ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiskampanjoita kaikille digitalisaatiopolitiikan parissa toimiville; korostaa, että on tuettava naisten tietoteknisten taitojen hankkimista aloilla, jotka eivät ole tieto- ja viestintätekniikkaintensiivisiä mutta jotka edellyttävät digitaalisia taitoja ja osaamista lähitulevaisuudessa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sekä yrityksiä edistämään sukupuolten tasa-arvoa tieto- ja viestintätekniikan alalla ja keräämään sukupuolen mukaan eriteltyä tietoa tieto- ja viestintätekniikan käytöstä, laatimaan tavoitteita, indikaattoreita ja vertailuarvoja, joilla tarkastellaan naisten tieto- ja viestintätekniikan käytön edistymistä, ja edistämään alan yrityksissä havaittuja parhaita käytäntöjä koskevia esimerkkitapauksia; kehottaa Euroopan tasa-arvoinstituuttia keräämään tietoja siitä, miten digitaalisia palveluja voidaan käyttää paremmin naisten ja sukupuolten tasa-arvon hyväksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että on tärkeää kartoittaa tieto- ja viestintätekniikan ja internetin käytön aiheuttamat haasteet, jotka koskevat rikosten tekemistä, uhkausten esittämistä, kiusaamista ja väkivaltaa naisia kohtaan; kehottaa poliitikkoja käsittelemään näitä kysymyksiä perusteellisesti ja huolehtimaan siitä, että otetaan käyttöön kehys, jonka avulla lainvalvontaviranomaiset pystyvät tehokkaasti torjumaan verkkorikollisuutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan tyttöjen suojelun sellaiselta mainonnalta digitaalisessa ympäristössä, joka voisi houkutella heitä käyttäytymiseen, josta on haittaa heidän terveydelleen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pyytää EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita järjestämään kampanjoita, joiden avulla lisätään naisten tietoisuutta tieto- ja viestintätekniikan hyödyistä ja myös siihen liittyvistä vaaroista ja tarjotaan naisille tarvittava koulutus ja tiedot suojautumisesta internetissä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa EU:n toimielimiä, elimiä ja laitoksia sekä jäsenvaltioita ja niiden lainvalvontaviranomaisia tekemään yhteistyötä ja toteuttamaan konkreettisia toimia koordinoidakseen toimiaan, joilla torjutaan tieto- ja viestintätekniikan käyttöä ihmiskauppaan, verkossa tapahtuvaan häirintään ja nettivainoamiseen liittyvien rikosten tekemisessä, koska ne ovat usein luonteeltaan rajat ylittäviä ja on erittäin tärkeää koordinoida toimintaa unionissa, jotta voidaan varmistaa näistä rikoksista syytteeseen joutuminen; kehottaa jäsenvaltioita tarkistamaan rikoslainsäädäntöjään, jotta voidaan varmistaa, että digitaalisen väkivallan uudet muodot määritellään ja tunnustetaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Selvitys – ”Empowering women on the Internet”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C – kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikkö, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta, lokakuu 2015.

(2)  EUVL C 264 E, 13.9.2013, s. 75.

(3)  EUVL C 36, 29.1.2016, s. 18.

(4)  EUVL C 93, 9.3.2016, s. 120.

(5)  EUVL C 349, 17.10.2017, s. 56.

(6)  EUVL C 66, 21.2.2018, s. 44.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/33

---

P8_TA(2018)0103

Kehitysyhteistyön rahoitusvälineen, humanitaarisen avun välineen ja Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 kehitysyhteistyön rahoitusvälineen, humanitaarisen avun välineen ja Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta (2017/2258(INI))

(2019/C 390/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 5 kohdan ja 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 5 kohdan ja 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208–211 ja 214 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208–211 ja 214 artiklan,

| — | ottaa huomioon tuloksellista kehitysyhteistyötä koskevan maailmanlaajuisen kumppanuuden, joka hyväksyttiin Busanissa vuonna 2011 pidetyssä avun tuloksellisuutta käsittelevässä korkean tason foorumissa ja vahvistettiin Nairobissa vuonna 2016 pidetyssä korkean tason kokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuloksellista kehitysyhteistyötä koskevan maailmanlaajuisen kumppanuuden, joka hyväksyttiin Busanissa vuonna 2011 pidetyssä avun tuloksellisuutta käsittelevässä korkean tason foorumissa ja vahvistettiin Nairobissa vuonna 2016 pidetyssä korkean tason kokouksessa,

| — | ottaa huomioon Sendaissa Japanissa 14.–18. maaliskuuta 2015 järjestetyn katastrofiriskien vähentämistä käsitelleen kolmannen YK:n maailmankonferenssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Sendaissa Japanissa 14.–18. maaliskuuta 2015 järjestetyn katastrofiriskien vähentämistä käsitelleen kolmannen YK:n maailmankonferenssin,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn kestävää kehitystä koskevan päätöslauselman ”Transforming Our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development”sekä siihen sisältyneet 17 kestävän kehityksen tavoitetta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa New Yorkissa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn kestävää kehitystä koskevan päätöslauselman ”Transforming Our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development”sekä siihen sisältyneet 17 kestävän kehityksen tavoitetta,

| — | ottaa huomioon Istanbulissa 23. ja 24. toukokuuta 2016 pidetyn maailman humanitaarisen huippukokouksen sekä nk. kattavan sopimuksen (Grand Bargain), johon jotkin suurimmista lahjoittajista ja avunantajista pääsivät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Istanbulissa 23. ja 24. toukokuuta 2016 pidetyn maailman humanitaarisen huippukokouksen sekä nk. kattavan sopimuksen (Grand Bargain), johon jotkin suurimmista lahjoittajista ja avunantajista pääsivät,

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja 25. kesäkuuta 2005 ja 22. kesäkuuta 2010 tarkistetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja 25. kesäkuuta 2005 ja 22. kesäkuuta 2010 tarkistetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin 25. marraskuuta 2013 annetun neuvoston päätöksen 2013/755/EU (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin 25. marraskuuta 2013 annetun neuvoston päätöksen 2013/755/EU (2),

| — | ottaa huomioon humanitaarisesta avusta 20. kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon humanitaarisesta avusta 20. kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (3),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (4),

| — | ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2014–2020 koskevasta, monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvasta Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille (”sisäinen sopimus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2014–2020 koskevasta, monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvasta Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille (”sisäinen sopimus”),

| — | ottaa huomioon yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta 2. maaliskuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/322 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta 2. maaliskuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/322 (5),

| — | ottaa huomioon yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 2. maaliskuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/323 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 2. maaliskuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/323 (6),

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta kaudelle 2014–2020 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 233/2014 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta kaudelle 2014–2020 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 233/2014 (7),

| — | ottaa huomioon vuonna 2007 hyväksytyn humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2007 hyväksytyn humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen (8),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 hyväksytyn kehityspolitiikkaa koskevan uuden eurooppalaisen konsensuksen (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 hyväksytyn kehityspolitiikkaa koskevan uuden eurooppalaisen konsensuksen (9),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät EU:n suhtautumisesta kansalaisyhteiskuntaan ulkosuhteissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät EU:n suhtautumisesta kansalaisyhteiskuntaan ulkosuhteissa,

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman kehitysyhteistyön tehokkuuden parantamisesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman kehitysyhteistyön tehokkuuden parantamisesta (10),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”EU:n Afrikka-hätärahasto: kehitysapuun ja humanitaariseen apuun liittyvät vaikutukset” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”EU:n Afrikka-hätärahasto: kehitysapuun ja humanitaariseen apuun liittyvät vaikutukset” (11),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n vuotta 2015 koskevasta kertomuksesta kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n vuotta 2015 koskevasta kertomuksesta kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta (12),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselmassa ”Paikallisviranomaiset ja kansalaisyhteiskunta: Euroopan sitoutuminen kestävän kehityksen tukemiseen” (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselmassa ”Paikallisviranomaiset ja kansalaisyhteiskunta: Euroopan sitoutuminen kestävän kehityksen tukemiseen” (13),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 18/2014 ”EuropeAidin arviointijärjestelmä ja tulospainotteinen seurantajärjestelmä”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 18/2014 ”EuropeAidin arviointijärjestelmä ja tulospainotteinen seurantajärjestelmä”,

| — | ottaa huomioon komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle 15. joulukuuta 2017 esittämän ulkoisen toiminnan rahoitusvälineitä koskevan väliarviointikertomuksen (COM(2017)0720) sekä siihen liittyvät yksiköiden valmisteluasiakirjat kehitysyhteistyövälineen arvioinnista (SWD(2017)0600) sekä Euroopan 11. kehitysrahaston arvioinnista SWD(2017)0601), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle 15. joulukuuta 2017 esittämän ulkoisen toiminnan rahoitusvälineitä koskevan väliarviointikertomuksen (COM(2017)0720) sekä siihen liittyvät yksiköiden valmisteluasiakirjat kehitysyhteistyövälineen arvioinnista (SWD(2017)0600) sekä Euroopan 11. kehitysrahaston arvioinnista SWD(2017)0601),

| — | ottaa huomioon Euroopan 11. kehitysrahaston ulkoisen arvioinnin (loppuraportti kesäkuussa 2017), jonka komissio tilasi ulkoisten sopimuspuolten ryhmältä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan 11. kehitysrahaston ulkoisen arvioinnin (loppuraportti kesäkuussa 2017), jonka komissio tilasi ulkoisten sopimuspuolten ryhmältä,

| — | ottaa huomioon Euroopan kehitysyhteistyövälineen ulkoisen arvioinnin (loppuraportti kesäkuussa 2017), jonka komissio tilasi ulkoisten sopimuspuolten ryhmältä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan kehitysyhteistyövälineen ulkoisen arvioinnin (loppuraportti kesäkuussa 2017), jonka komissio tilasi ulkoisten sopimuspuolten ryhmältä,

| — | ottaa huomioon 14. helmikuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Uuden, modernin monivuotisen rahoituskehyksen avulla tuloksiin EU:n painopistealoilla vuoden 2020 jälkeen”(COM(2018)0098), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Uuden, modernin monivuotisen rahoituskehyksen avulla tuloksiin EU:n painopistealoilla vuoden 2020 jälkeen”(COM(2018)0098),

| — | ottaa huomioon yhdenmukaisuutta koskevan kertomuksen, jossa käsitellään ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden ulkoisen arvioinnin tuloksia (loppuraportti heinäkuussa 2017) ja jonka komissio tilasi ulkoisten sopimuspuolten ryhmältä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenmukaisuutta koskevan kertomuksen, jossa käsitellään ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden ulkoisen arvioinnin tuloksia (loppuraportti heinäkuussa 2017) ja jonka komissio tilasi ulkoisten sopimuspuolten ryhmältä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä puheenjohtajakokouksen 12. joulukuuta 2002 valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä tekemän päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä puheenjohtajakokouksen 12. joulukuuta 2002 valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä tekemän päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A8-0118/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A8-0118/2018),

| A. | toteaa, että ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden hyväksymisen jälkeen kansainvälinen ja unionin poliittinen kehys ovat muuttuneet huomattavasti ja on hyväksytty merkittäviä välineitä, kuten kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030, Pariisin ilmastosopimus, Addis Abeban toimintasuunnitelma, Sendain kehys katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030 ja Agenda for Humanity -toimintasuunnitelma; toteaa, että EU:lla on ollut johtava rooli näistä välineistä neuvoteltaessa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden hyväksymisen jälkeen kansainvälinen ja unionin poliittinen kehys ovat muuttuneet huomattavasti ja on hyväksytty merkittäviä välineitä, kuten kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030, Pariisin ilmastosopimus, Addis Abeban toimintasuunnitelma, Sendain kehys katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030 ja Agenda for Humanity -toimintasuunnitelma; toteaa, että EU:lla on ollut johtava rooli näistä välineistä neuvoteltaessa;

| B. | toteaa, että Lissabonin sopimus, Agenda 2030 ja kestävän kehityksen tavoitteet sekä humanitaarista apua koskeva eurooppalainen konsensus, uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus ja Busanissa sovitut kehitysavun tuloksellisuuden periaatteet määrittävät kehitysyhteistyötä ja humanitaarista apua koskevan EU:n strategian; toteaa lisäksi, että neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian, jossa käsitellään muun muassa kehitysyhteistyötä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Lissabonin sopimus, Agenda 2030 ja kestävän kehityksen tavoitteet sekä humanitaarista apua koskeva eurooppalainen konsensus, uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus ja Busanissa sovitut kehitysavun tuloksellisuuden periaatteet määrittävät kehitysyhteistyötä ja humanitaarista apua koskevan EU:n strategian; toteaa lisäksi, että neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian, jossa käsitellään muun muassa kehitysyhteistyötä;

| C. | toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 214 artiklan ja kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen mukaan humanitaarinen apu on toteutettava inhimillisyyttä, tasapuolisuutta, riippumattomuutta ja puolueettomuutta koskevien humanitaaristen periaatteiden mukaisesti ja sen on perustuttava tarpeisiin; katsoo, että humanitaarinen apu ei saa olla kriisinhallintaväline; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 214 artiklan ja kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen mukaan humanitaarinen apu on toteutettava inhimillisyyttä, tasapuolisuutta, riippumattomuutta ja puolueettomuutta koskevien humanitaaristen periaatteiden mukaisesti ja sen on perustuttava tarpeisiin; katsoo, että humanitaarinen apu ei saa olla kriisinhallintaväline;

| D. | katsoo, että kehityspolitiikalla olisi täydennettävä EU:n ulkopolitiikkaa ja muuttoliikkeen hallintaa ja varmistettava samalla, että kehitysrahoitusta käytetään ainoastaan kehitykseen liittyviin tavoitteisiin ja tarkoituksiin eikä sellaisten kulujen kattamiseen, jotka liittyvät rajavalvontaan ja maahanmuuttovastaisiin toimiin; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että kehityspolitiikalla olisi täydennettävä EU:n ulkopolitiikkaa ja muuttoliikkeen hallintaa ja varmistettava samalla, että kehitysrahoitusta käytetään ainoastaan kehitykseen liittyviin tavoitteisiin ja tarkoituksiin eikä sellaisten kulujen kattamiseen, jotka liittyvät rajavalvontaan ja maahanmuuttovastaisiin toimiin;

| E. | ottaa huomioon, että kehitysyhteistyön rahoitusvälineen (DCI) päätavoite on vähentää köyhyyttä ja pitkällä aikavälillä poistaa se kehitysmaista, jotka eivät saa rahoitusta Euroopan kehitysrahastosta (EKR), Euroopan naapuruusvälineestä (ENI) tai liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA), ja toteaa, että sen tarkoituksena on antaa temaattista tukea kehitykseen liittyviä julkisia hyödykkeitä koskevia globaaleja toimia ja haasteita varten kansalaisjärjestöille ja paikallisviranomaisille kumppanimaissa ja tukea Afrikan ja EU:n välistä strategista kumppanuutta; toteaa, että DCI on tärkein maantieteellinen väline kehitysyhteistyön alalla EU:n talousarviossa ja että siihen on osoitettu 19,6 miljardia euroa vuosiksi 2014–2020; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kehitysyhteistyön rahoitusvälineen (DCI) päätavoite on vähentää köyhyyttä ja pitkällä aikavälillä poistaa se kehitysmaista, jotka eivät saa rahoitusta Euroopan kehitysrahastosta (EKR), Euroopan naapuruusvälineestä (ENI) tai liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA), ja toteaa, että sen tarkoituksena on antaa temaattista tukea kehitykseen liittyviä julkisia hyödykkeitä koskevia globaaleja toimia ja haasteita varten kansalaisjärjestöille ja paikallisviranomaisille kumppanimaissa ja tukea Afrikan ja EU:n välistä strategista kumppanuutta; toteaa, että DCI on tärkein maantieteellinen väline kehitysyhteistyön alalla EU:n talousarviossa ja että siihen on osoitettu 19,6 miljardia euroa vuosiksi 2014–2020;

| F. | toteaa, että EKR:n päätavoitteena on vähentää ja pitkällä aikavälillä poistaa köyhyys Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT) alueelta ja saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet merentakaisissa maissa ja alueilla; toteaa, että EKR on tärkein EU:n kehitysyhteistyöväline ja että yhdenteentoista EKR:ään on osoitettu 30,5 miljardia euroa kaudeksi 2014–2020; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että EKR:n päätavoitteena on vähentää ja pitkällä aikavälillä poistaa köyhyys Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT) alueelta ja saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet merentakaisissa maissa ja alueilla; toteaa, että EKR on tärkein EU:n kehitysyhteistyöväline ja että yhdenteentoista EKR:ään on osoitettu 30,5 miljardia euroa kaudeksi 2014–2020;

| G. | toteaa, että humanitaarisen avun välineen päätavoitteena on tarjota tukea, hätäapua ja turvaa ihmisille, joita on kohdannut ihmisen aiheuttama katastrofi tai luonnonkatastrofi tai muu vastaava hätätilanne, ja että sen keskipisteessä ovat kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat uhrit kansallisuudesta, uskonnosta, sukupuolesta, iästä, etnisestä alkuperästä tai poliittisesta suuntautumisesta riippumatta ja että se perustuu todellisiin tarpeisiin, kansainvälisiin humanitaarisiin periaatteisiin ja humanitaarista apua koskevaan eurooppalaiseen konsensukseen; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että humanitaarisen avun välineen päätavoitteena on tarjota tukea, hätäapua ja turvaa ihmisille, joita on kohdannut ihmisen aiheuttama katastrofi tai luonnonkatastrofi tai muu vastaava hätätilanne, ja että sen keskipisteessä ovat kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat uhrit kansallisuudesta, uskonnosta, sukupuolesta, iästä, etnisestä alkuperästä tai poliittisesta suuntautumisesta riippumatta ja että se perustuu todellisiin tarpeisiin, kansainvälisiin humanitaarisiin periaatteisiin ja humanitaarista apua koskevaan eurooppalaiseen konsensukseen;

| H. | toteaa, että humanitaarisen avun välineen keskeiseen tehtävään kuuluvat ihmishenkiä pelastavat toimet, mutta sen toimintaan on lisäksi sisällytetty hätäapu ihmisille, joihin kohdistuu pitkävaikutteisempia kriisejä, kunnostamis- ja jälleenrakennustyöt, katastrofivalmius ja muuttoliikkeiden seuraukset; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että humanitaarisen avun välineen keskeiseen tehtävään kuuluvat ihmishenkiä pelastavat toimet, mutta sen toimintaan on lisäksi sisällytetty hätäapu ihmisille, joihin kohdistuu pitkävaikutteisempia kriisejä, kunnostamis- ja jälleenrakennustyöt, katastrofivalmius ja muuttoliikkeiden seuraukset;

| I. | toteaa, että tuloksellinen kehitysyhteistyö edellyttää innovatiivisia lähestymistapoja, joiden ansiosta avunantajat voivat vastata nopeasti paikallisiin tilanteisiin, tehdä yhteistyötä paikallisten järjestöjen kanssa ja tukea paikallisia yrityksiä ja yrittäjiä erityisesti köyhimmissä ja epävakaimmissa maissa; katsoo, että EU:n tarkastusjärjestelmän on tarjottava avunantajille joustavuutta, jotta nämä voivat ottaa tällaisissa hankkeissa kohtuullisen riskin ja parantaa siten EU:n kykyä reagoida nopeasti ja antaa tuloksellista apua; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että tuloksellinen kehitysyhteistyö edellyttää innovatiivisia lähestymistapoja, joiden ansiosta avunantajat voivat vastata nopeasti paikallisiin tilanteisiin, tehdä yhteistyötä paikallisten järjestöjen kanssa ja tukea paikallisia yrityksiä ja yrittäjiä erityisesti köyhimmissä ja epävakaimmissa maissa; katsoo, että EU:n tarkastusjärjestelmän on tarjottava avunantajille joustavuutta, jotta nämä voivat ottaa tällaisissa hankkeissa kohtuullisen riskin ja parantaa siten EU:n kykyä reagoida nopeasti ja antaa tuloksellista apua;

| J. | toteaa, että EU on maailman johtava kehitysavun ja humanitaarisen avun antaja; toteaa, että tällä avulla EU pyrkii vähentämään köyhyyttä ja edistämään globaaleja intressejä sekä EU:n etuja ja perusarvoja; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että EU on maailman johtava kehitysavun ja humanitaarisen avun antaja; toteaa, että tällä avulla EU pyrkii vähentämään köyhyyttä ja edistämään globaaleja intressejä sekä EU:n etuja ja perusarvoja;

| K. | ottaa huomioon, että Abidjanissa 29. ja 30. marraskuuta 2017 pidetyssä Afrikan unionin ja EU:n välisessä huippukokouksessa vahvistettiin aikomus perustaa todellinen, uudistettu, globalisoitunut ja kunnianhimoinen kumppanuus luomalla todellista tasa-arvoa koskevat poliittiset ja taloudelliset edellytykset; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Abidjanissa 29. ja 30. marraskuuta 2017 pidetyssä Afrikan unionin ja EU:n välisessä huippukokouksessa vahvistettiin aikomus perustaa todellinen, uudistettu, globalisoitunut ja kunnianhimoinen kumppanuus luomalla todellista tasa-arvoa koskevat poliittiset ja taloudelliset edellytykset;

| L. | toteaa, että erityisesti Kiinan, Venäjän, Turkin, Brasilian ja Intian kaltaisten kolmansien maiden kanssa tehtyjen kehitysyhteistyösopimusten määrä on kasvanut eksponentiaalisesti; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että erityisesti Kiinan, Venäjän, Turkin, Brasilian ja Intian kaltaisten kolmansien maiden kanssa tehtyjen kehitysyhteistyösopimusten määrä on kasvanut eksponentiaalisesti;

| M. | pitää erittäin huolestuttavana niin sanotun global gag -säännön palauttamista ja laajentamista sekä sellaisten organisaatioiden rahoituksen leikkaamista, jotka tarjoavat naisille ja tytöille perhesuunnittelupalveluja sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyviä palveluja; |
| --- | --- |

M.

pitää erittäin huolestuttavana niin sanotun global gag -säännön palauttamista ja laajentamista sekä sellaisten organisaatioiden rahoituksen leikkaamista, jotka tarjoavat naisille ja tytöille perhesuunnittelupalveluja sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyviä palveluja;

| N. | ottaa huomioon, että kolmansien maiden hallituksilla on todellisia odotuksia, kun on kyse nopeasta toiminnasta ja tehokkuudesta sekä siitä, että vastataan pikaisesti vahvojen kehitysyhteistyökumppanuuksien ylläpitämisen tarpeeseen; ottaa huomioon tarpeen kehittää avoimia ja tuottavia talouksia kumppanivaltioissa ottaen huomioon uudet realiteetit ja kansainvälisellä toimintakentällä olevat uudet talouden toimijat; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kolmansien maiden hallituksilla on todellisia odotuksia, kun on kyse nopeasta toiminnasta ja tehokkuudesta sekä siitä, että vastataan pikaisesti vahvojen kehitysyhteistyökumppanuuksien ylläpitämisen tarpeeseen; ottaa huomioon tarpeen kehittää avoimia ja tuottavia talouksia kumppanivaltioissa ottaen huomioon uudet realiteetit ja kansainvälisellä toimintakentällä olevat uudet talouden toimijat;

| O. | toteaa, että koska Yhdistynyt kuningaskunta ei ole mukana vuoden 2020 jälkeen, EU:n talousarvio pienenee brexitin seurauksena 12–15 prosenttia; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että koska Yhdistynyt kuningaskunta ei ole mukana vuoden 2020 jälkeen, EU:n talousarvio pienenee brexitin seurauksena 12–15 prosenttia;

| P. | toteaa, että EKR:n ja DCI:n arvioinnit vahvistavat, että erilaisten maantieteellisten ja temaattisten välineiden johdonmukainen käyttö on todella mahdollista; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että EKR:n ja DCI:n arvioinnit vahvistavat, että erilaisten maantieteellisten ja temaattisten välineiden johdonmukainen käyttö on todella mahdollista;

| Q. | ottaa huomioon, että yhdennentoista EKR:n arvioinnissa todetaan, että vaarana on, että EKR:stä joudutaan vastaamaan toimintasuunnitelmiin, jotka etäännyttävät sitä sen päätavoitteesta eli köyhyyden lievittämisestä, joita on vaikeaa sovittaa yhteen EKR:n keskeisten arvojen kanssa ja jotka vaarantavat sen hyvin osaaman toiminnan, että kuulemisista huolimatta hallitusten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen näkemykset (lukuun ottamatta joitakin merkittäviä poikkeuksia esimerkiksi Tyynenmeren alueella) on harvoin otettu huomioon ohjelmasuunnitteluun liittyvissä valinnoissa ja että yhdennentoista EKR:n ohjelmasuunnittelussa käytettiin näin ollen ylhäältä alas -lähestymistapaa keskittämisperiaatteen noudattamiseksi, mutta tämä tapahtui Cotonoun sopimuksen keskeisen kumppanuusperiaatteen kustannuksella; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että yhdennentoista EKR:n arvioinnissa todetaan, että vaarana on, että EKR:stä joudutaan vastaamaan toimintasuunnitelmiin, jotka etäännyttävät sitä sen päätavoitteesta eli köyhyyden lievittämisestä, joita on vaikeaa sovittaa yhteen EKR:n keskeisten arvojen kanssa ja jotka vaarantavat sen hyvin osaaman toiminnan, että kuulemisista huolimatta hallitusten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen näkemykset (lukuun ottamatta joitakin merkittäviä poikkeuksia esimerkiksi Tyynenmeren alueella) on harvoin otettu huomioon ohjelmasuunnitteluun liittyvissä valinnoissa ja että yhdennentoista EKR:n ohjelmasuunnittelussa käytettiin näin ollen ylhäältä alas -lähestymistapaa keskittämisperiaatteen noudattamiseksi, mutta tämä tapahtui Cotonoun sopimuksen keskeisen kumppanuusperiaatteen kustannuksella;

| R. | toteaa, että yhdennentoista EKR:n arvioinnin mukaan huhtikuuhun 2017 mennessä lähes 500 miljoonaa euroa EKR:n varauksesta on osoitettu komission pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosaston (ECHO) toiminnan tukemiseen, lähes 500 miljoonaa euroa on ohjattu yksittäisten valtioiden hätätilanteen tukeen ja 1,5 miljardia euroa on osoitettu EU:n Afrikka-hätärahastoon; toteaa, että EKR:stä tuetaan myös uutta Euroopan kestävän kehityksen rahastoa; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että yhdennentoista EKR:n arvioinnin mukaan huhtikuuhun 2017 mennessä lähes 500 miljoonaa euroa EKR:n varauksesta on osoitettu komission pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosaston (ECHO) toiminnan tukemiseen, lähes 500 miljoonaa euroa on ohjattu yksittäisten valtioiden hätätilanteen tukeen ja 1,5 miljardia euroa on osoitettu EU:n Afrikka-hätärahastoon; toteaa, että EKR:stä tuetaan myös uutta Euroopan kestävän kehityksen rahastoa;

| S. | ottaa huomioon, että DCI:n arvioinnissa todetaan, että DCI on edelleen yleisesti ottaen ajankohtainen ja vastaa tarkoitustaan sekä silloin, kun se otettiin käyttöön, että silloin, kun sen täytäntöönpano oli puolivälissä; ottaa huomioon, että arvioinnin mukaan DCI vastaa uusia toimintapoliittisia asiakirjoja (esimerkiksi uutta kehityspolitiikkaa koskevaa eurooppalaista konsensusta ja kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaa), vaikkakin joidenkin painopisteiden toteuttaminen voi olla vaikeaa sen nykyisessä muodossa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että DCI:n arvioinnissa todetaan, että DCI on edelleen yleisesti ottaen ajankohtainen ja vastaa tarkoitustaan sekä silloin, kun se otettiin käyttöön, että silloin, kun sen täytäntöönpano oli puolivälissä; ottaa huomioon, että arvioinnin mukaan DCI vastaa uusia toimintapoliittisia asiakirjoja (esimerkiksi uutta kehityspolitiikkaa koskevaa eurooppalaista konsensusta ja kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaa), vaikkakin joidenkin painopisteiden toteuttaminen voi olla vaikeaa sen nykyisessä muodossa;

| T. | toteaa, että kun vuosien 2014–2020 ulkoisen toiminnan rahoitusvälineet hyväksyttiin, parlamentti ilmaisi asettavansa etusijalle erityisen kehitysyhteistyölle tarkoitetun ulkoisen toiminnan rahoitusvälineen ja kehotti kohdentamaan kehitysvaroja, mikäli EKR budjetoitaisiin; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että kun vuosien 2014–2020 ulkoisen toiminnan rahoitusvälineet hyväksyttiin, parlamentti ilmaisi asettavansa etusijalle erityisen kehitysyhteistyölle tarkoitetun ulkoisen toiminnan rahoitusvälineen ja kehotti kohdentamaan kehitysvaroja, mikäli EKR budjetoitaisiin;

| U. | toteaa, että EKR:n arvioinnissa todetaan EU:n Afrikka-hätärahastosta, että verrattuna tavanomaisiin EKR:n hankkeisiin sen valmistelu- ja hyväksyntäajat ovat lyhyitä, EU osallistuu epäsuorasti hankkeiden täytäntöönpanoon ja hankkeiden lähtökohtana ovat EU:n ensisijaiset huolenaiheet sen sijaan, että niillä pyrittäisiin vastaamaan kumppanimaiden pitkän aikavälin tavoitteisiin, ja kaikki nämä seikat aiheuttavat huolenaiheita hätärahastoon liittyvien EU:n hankkeiden tuloksellisuudesta ja kestävyydestä sekä EU:n kyvystä seurata tiiviisti niiden täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että EKR:n arvioinnissa todetaan EU:n Afrikka-hätärahastosta, että verrattuna tavanomaisiin EKR:n hankkeisiin sen valmistelu- ja hyväksyntäajat ovat lyhyitä, EU osallistuu epäsuorasti hankkeiden täytäntöönpanoon ja hankkeiden lähtökohtana ovat EU:n ensisijaiset huolenaiheet sen sijaan, että niillä pyrittäisiin vastaamaan kumppanimaiden pitkän aikavälin tavoitteisiin, ja kaikki nämä seikat aiheuttavat huolenaiheita hätärahastoon liittyvien EU:n hankkeiden tuloksellisuudesta ja kestävyydestä sekä EU:n kyvystä seurata tiiviisti niiden täytäntöönpanoa;

| V. | ottaa huomioon, että unionin kehitysyhteistyön rahoitusvälineiden edunsaajamaihin suuntautuvat rahavirrat ovat pienemmät kuin näistä samoista maista lähtöisin olevien, Euroopassa asuvien maahanmuuttajien yksityiset rahalähetykset; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että unionin kehitysyhteistyön rahoitusvälineiden edunsaajamaihin suuntautuvat rahavirrat ovat pienemmät kuin näistä samoista maista lähtöisin olevien, Euroopassa asuvien maahanmuuttajien yksityiset rahalähetykset;

| W. | toteaa, että vaikka Afrikan rauhanrahasto on saanut vuosien aikana miljardeja euroja EKR:stä ja komissio on esittänyt vakavia huolenaiheita sen varainhoidosta, rahastoa ei tästä huolimatta sisällytetty EKR:n arviointiin; toteaa, että Afrikan rauhanrahastoa ei ole arvioitu vuoden 2011 jälkeen; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että vaikka Afrikan rauhanrahasto on saanut vuosien aikana miljardeja euroja EKR:stä ja komissio on esittänyt vakavia huolenaiheita sen varainhoidosta, rahastoa ei tästä huolimatta sisällytetty EKR:n arviointiin; toteaa, että Afrikan rauhanrahastoa ei ole arvioitu vuoden 2011 jälkeen;

| X. | toteaa, että niiden omien arviointien ja ulkoisen toiminnan rahoitusvälineitä koskevan komission väliarviointikertomuksen mukaan DCI:n ja EKR:n yleistä tuloksellisuutta ja pitkän aikavälin vaikutusta tavoitteiden saavuttamisessa on vaikeaa mitata, mikä johtuu vakavista rajoituksista asianmukaisten arviointi- ja seurantajärjestelmien määrittelyssä ja ulkoisten tekijöiden roolin arvioinnissa ja asiaan liittyvistä useista eri maista ja teemoista; ottaa huomioon, että arvioijien mukaan rahoituksen yhdistäminen toi lisävaroja vain 50 prosentissa tapauksista; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että niiden omien arviointien ja ulkoisen toiminnan rahoitusvälineitä koskevan komission väliarviointikertomuksen mukaan DCI:n ja EKR:n yleistä tuloksellisuutta ja pitkän aikavälin vaikutusta tavoitteiden saavuttamisessa on vaikeaa mitata, mikä johtuu vakavista rajoituksista asianmukaisten arviointi- ja seurantajärjestelmien määrittelyssä ja ulkoisten tekijöiden roolin arvioinnissa ja asiaan liittyvistä useista eri maista ja teemoista; ottaa huomioon, että arvioijien mukaan rahoituksen yhdistäminen toi lisävaroja vain 50 prosentissa tapauksista;

| Y. | toteaa, että alustavien täytäntöönpanotoimien valvontaan liittyvät parlamentin määräajat ovat olleet erittäin lyhyitä; toteaa, että määräajoissa ei oteta asianmukaisesti huomioon parlamentin toiminnan piirteitä; toteaa, että toisinaan tätä on hankaloittanut entisestään se, että parlamentille toimitettiin alustavia täytäntöönpanotoimia määräajan jälkeen tai ennen lomakausia, mikä rajoitti entisestään sen kykyä käyttää valvontavaltaansa asianmukaisesti; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että alustavien täytäntöönpanotoimien valvontaan liittyvät parlamentin määräajat ovat olleet erittäin lyhyitä; toteaa, että määräajoissa ei oteta asianmukaisesti huomioon parlamentin toiminnan piirteitä; toteaa, että toisinaan tätä on hankaloittanut entisestään se, että parlamentille toimitettiin alustavia täytäntöönpanotoimia määräajan jälkeen tai ennen lomakausia, mikä rajoitti entisestään sen kykyä käyttää valvontavaltaansa asianmukaisesti;

| Z. | ottaa huomioon, että EU on tunnustanut kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa solmittavien kumppanuuksien tärkeyden ulkosuhteissa; toteaa, että tähän sisältyy kansalaisyhteiskunnan järjestöjen osallistuminen ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden ohjelmasuunnitteluun ja täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että EU on tunnustanut kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa solmittavien kumppanuuksien tärkeyden ulkosuhteissa; toteaa, että tähän sisältyy kansalaisyhteiskunnan järjestöjen osallistuminen ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden ohjelmasuunnitteluun ja täytäntöönpanoon;

Kehitysyhteistyön rahoitusvälineen, Euroopan kehitysrahaston ja humanitaarisen avun välineen täytäntöönpanon väliarvioinnin tulokset

Yleiset näkökohdat

| 1. | on tyytyväinen siihen, että DCI:n, EKR:n ja humanitaarisen avun välineen arviointi osoittaa, että näiden välineiden tavoitteet olivat suurelta osin relevantteja niiden suunnitteluajankohdan toimintapoliittisten prioriteettien kannalta ja että ne vastaavat yleisesti tarkoitustaan sekä kestävän kehityksen tavoitteiden arvoja ja päämääriä; ottaa huomioon, että vuotuinen rahoitusvaje kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi on 200 miljardia Yhdysvaltain dollaria; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille, että jotkut maat, joissa EKR:n ja DCI:n maantieteellisiä ohjelmia toteutetaan, ovat saavuttaneet edistystä köyhyyden vähentämisessä sekä inhimillisessä ja taloudellisessa kehityksessä viimeisten kymmenen vuoden aikana, kun taas toisten maiden tilanne on edelleen kriittinen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee tyytyväisenä merkille, että DCI:n ja EKR:n painopisteet vastaavat kestävän kehityksen tavoitteiden arvoja ja päämääriä, koska EU:lla on ollut merkittävä rooli niiden hyväksynnässä, ja toteaa, että tämä on helpottanut ja yksinkertaistanut huomattavasti kyseisten välineiden väliarviointia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että toteutuksensa ensimmäisinä vuosina DCI ja EKR ovat mahdollistaneet EU:n reagoinnin uusiin kriiseihin ja tarpeisiin välineiden tavoitteiden laajuuden ansiosta; panee kuitenkin merkille, että kriisien lisääntyminen ja uusien poliittisten prioriteettien esiinnousu ovat aiheuttaneet DCI:lle, EKR:lle ja humanitaarisen avun välineelle rahoituspainetta ja vieneet nämä välineet äärirajoilleen, mikä on johtanut päätökseen uusien tilapäisten mekanismien, kuten erityisrahastojen, käyttöönotosta, ja toteaa, että näihin liittyy vakavia huolenaiheita, jotka koskevat avoimuutta, demokraattista vastuuta ja irrallisuutta kehitysyhteistyön tavoitteista; muistuttaa, että hiljattain perustetun Euroopan kestävän kehityksen rahaston tarkoituksena on lisätä vipuvaikutusta entisestään; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on tyytyväinen DCI:n ja EKR:n entistä parempaan sisäiseen johdonmukaisuuteen, mikä on suurelta osin seurausta korkealaatuisista arvioinneista, yhdenmukaistetuista päätöksentekomenettelyistä sekä alakohtaisesta keskittymisestä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että on tapauksia, joissa budjettituen hyödyllisyyden ja tehokkuuden puutetta kritisoidaan edelleen, vaikka tämä tukimuoto vastaa nykyaikaista käsitystä yhteistyöstä, joka on täysin johdonmukainen todellisen kehityskumppanuuden kanssa, tekee mahdolliseksi kumppanimaiden omavastuullisuuden ja jonka etuna ovat joustavuus ja tehokkuus; kehottaa vahvistamaan poliittista ja institutionaalista kumppanuutta, jolla edistetään budjettituen antamista, ja painottaa tehokasta talouden ohjausta ja demokraattisten arvojen kunnioittamista; huomauttaa, että kehitysyhteistyöpolitiikkaa on harjoitettava siten, että otetaan huomioon sitä tarvitsevien maiden ja väestöjen toiveet ja varmistetaan niiden osallistuminen päätöksentekoon ja vastuun ottaminen kehitysyhteistyön avoimesta ja tehokkaasta soveltamisesta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että monista maista on tullut ylemmän keskitulotason maita, minkä seurauksena ne ovat päässeet eroon DCI:n nojalla tehdystä kahdenvälisestä yhteistyöstä tai ne saavat aiempaa vähemmän kahdenvälisen yhteistyön avustusta EKR:stä, koska kehitysapu yhdistettynä toimiviin kansallisiin politiikkoihin voi saada aikaan myönteisiä tuloksia; muistuttaa, että köyhyys ja kehitys ovat moniulotteisia asioita ja että BKT:n säilyttäminen ainoana kehitysindikaattorina on riittämätöntä; toteaa myös, että koska enemmistö maailman köyhimmistä ihmisistä asuu keskitulotason maissa, joissa eriarvoisuutta esiintyy edelleen, avun äkillinen poistaminen keskitulotason mailta saattaisi vaikeuttaa kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista; korostaa siksi, että on tärkeää edelleen jatkaa näiden maiden tukemista tässä vaikeassa vaiheessa niiden edetessä kohti vahvempaa kehitystä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa tarvetta varmistaa, että kehitysapua käytetään sen alkuperäisen tarkoituksen mukaisesti ja että avun ja kehitysyhteistyön tuloksellisuuden periaatteet otetaan asianmukaisesti huomioon; muistuttaa, että EU:n kehitysyhteistyö olisi sovitettava yhteen kumppanimaiden suunnitelmien ja tarpeiden kanssa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että EU:n lyhyen aikavälin (turvallisuutta tai muuttoliikettä koskevat) sisäiset edut eivät missään tapauksessa saisi olla sen kehitysyhteistyön ohjelman määrääviä tekijöitä ja että avun ja kehitysyhteistyön tuloksellisuuden periaatteita olisi noudatettava täysimääräisesti ja niitä olisi sovellettava kaikkeen kehitysyhteistyöhön; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee merkille, että komissio on todennut, että välineiden keskinäistä johdonmukaisuutta voitaisiin parantaa virtaviivaistamalla niitä; korostaa, että tällaiseen päätelmään ei viitata mitenkään yhdessäkään arvioinnissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää huolestuttavana arvioijien havaintoja seuranta- ja arviointijärjestelmien puuttumisesta, jonka vuoksi tuloksia on vaikeaa mitata; korostaa toisaalta, että tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa on tehty useita myönteisiä havaintoja EU:n kehityspolitiikoista; palauttaa mieliin huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin esitti EuropeAidin arviointijärjestelmää ja tulospainotteista seurantajärjestelmää koskevassa erityiskertomuksessa nro 18/2014; kehottaa komissiota käyttämään tämän tilaisuuden hyväkseen parantaakseen entisestään sen tulosjärjestelmää tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukaisesti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää yllättävinä arviointitulosten ja komission väliarvioinnissaan tekemien päätelmien välisiä eroja; pitää valitettavana, että komission päätelmissä ei käsitellä lainkaan välineiden kumppanuuden puutteeseen liittyviä vakavia ongelmia eikä riskiä siitä, että painopiste siirtyy köyhyyden lievittämisestä muualle, vaikka tämä on arvioinnin keskeinen osa-alue; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää huolestuttavana, että tietoja ei ole saatavilla lainkaan tai ne ovat rajallisia; toteaa, että vuosituhannen kehitystavoitteet ja kestävän kehityksen tavoitteet ylittävän seuranta- ja arviointijärjestelmän puuttumisen vuoksi ei ole mahdollista mitata täsmällisesti muutoksia esimerkiksi välineen joustavuudessa tai johdonmukaisuudessa muiden välineiden kanssa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | huomauttaa lisäksi, että nimenomaisesti poliittisen vuoropuhelun kannustamiseen varatun ja erityisesti puolueiden tukemiseen liittyvän rahoitusluvun puuttuminen ei edistä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa parantamaan raportointia siten, että tilastotietoja ja indikaattoreita tuotetaan automaattisesti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää valitettavana, että komissio ei ole käyttänyt väliarvioinnin tarjoamaa mahdollisuutta hyväkseen ja mukauttanut sen yhteydessä toimintapolitiikkojaan kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa vahvistettuihin vaatimuksiin tuen keskittämisestä pienimuotoiseen ja kestävään agroekologiseen viljelyyn; toteaa, että ehdotetut toimenpiteet sisältävät sitä vastoin yhä enemmän tukea laajamittaiseen maatalouteen ja maatalousliiketoimintaan;
  DCI |
| --- | --- |

16.

DCI

| 17. | korostaa, että DCI:n merkitys on pääasiassa sen joustavuudessa vastattaessa odottamattomiin tapahtumiin, mikä koskee ohjelmasuunnittelu- ja täytäntöönpanomenetelmien valintaa, välineiden sisäistä ja niiden välistä varojen uudelleenjakoa sekä vararahoituksen käyttöä; korostaa, että monivuotiseen ohjelmasuunnitteluun sisältyvän joustavuuden ansiosta on ollut myös mahdollista muuttaa ohjelmasuunnittelukauden kestoa käytännön tilanteen mukaan, jolloin on voitu ohjata rahoitusta nopeasti uudelleen, jos on tapahtunut merkittäviä muutoksia, ja käyttää erityistoimenpiteitä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää myönteisenä, että arvioinneissa on korostettu DCI:n temaattisen ohjelman strategista merkitystä ja etenkin sen kykyä edistää julkisiin hyödykkeisiin liittyviä globaaleja toimia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee merkille yksinkertaistamisen, yhdenmukaistamisen ja entistä laajemmat täytäntöönpanomenettelyt, jotka otettiin käyttöön unionin ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa koskevista yhteisistä säännöistä ja menettelyistä annetulla asetuksella (EU) N:o 236/2014, ja toteaa näiden parantaneen DCI:n tehokkuutta; korostaa, että DCI:n perustamisesta annetussa asetuksessa (EU) N:o 233/2014 ei anneta tietoja välineen tuloksellisuuden mittaamista koskevasta seuranta- ja arviointijärjestelmästä; on erittäin huolissaan siitä, että täytäntöönpanomenettelyjä, joista jotkin ovat peräisin varainhoitoasetuksesta, pidetään edelleen pitkinä ja kuormittavina, minkä vuoksi EU:n uskottavuus kärsii ja mikä lisää tiettyjen maiden vähemmän muodollisilta ja ehdollisilta vaikuttavien toimien houkuttelevuutta; palauttaa tässä yhteydessä mieliin, että jotkin näistä menettelyistä ovat peräisin varainhoitoasetuksesta eivätkä ulkoisen toiminnan rahoitusvälineistä, kun taas osa vaatimuksista perustuu kehitysyhteistyön perusperiaatteiden, kuten kumppanuuden ja omavastuullisuuden, soveltamiseen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee merkille, että komission valmisteluasiakirjat osoittavat, että maksettujen määrien taso on melko alhainen sidottuihin määriin verrattuna; korostaa, että tämä muodostaa kehitysapuun liittyvän ”kilpailun”kannalta merkittävän ongelman; kehottaa sen vuoksi tiedottamaan paremmin rahoitusmahdollisuuksista, jotta varmistetaan, että EU:n kumppanit saavat niistä tietoa; kehottaa kouluttamaan paikallisia toimijoita, erityisesti virkamiehiä, laatimaan unionille tarkoitettuja asiakirjoja, jotta nämä vastaavat paremmin kriteerejä ja jotta siten lisätään niiden mahdollisuuksia tehdä menestyksekkäitä hankehakemuksia; toteaa, että tämän koulutuksen tavoitteena voi olla myös vastata paremmin muiden kansainvälisten järjestöjen hankepyyntöihin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on huolissaan siitä, että DCI:n väliarvioinnin mukaan vaarana on, että ei noudateta vaatimusta, jonka mukaan vähintään 20 prosenttia DCI:n avusta olisi kohdennettava terveyden kaltaisiin perussosiaalipalveluihin ja toisen asteen koulutukseen ja muihin sosiaalipalveluihin, kun nämä tarpeet ovat olennaisia näiden maiden kehitykselle; pitää lisäksi huolestuttavana kansallisiin terveysjärjestelmiin annetun tuen riittämättömyyttä ja sitä, ettei koulutuksen rahoituksen yhteydessä saavutetuista tuloksista ole tietoa; muistuttaa kehityspolitiikkaa koskevan uuden eurooppalaisen konsensuksen yhteydessä tehdystä sitoumuksesta kohdentaa vähintään 20 prosenttia EU:n julkisesta kehitysavusta sosiaaliseen osallisuuteen ja inhimilliseen kehitykseen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on tyytyväinen kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja paikallisviranomaisille omistetun temaattisen ohjelman tavoitteisiin ja tuloksiin ja kehottaa säilyttämään sen tulevissa välineissä; on kuitenkin hyvin huolissaan kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja paikallisviranomaisille ohjelmien suunnittelu- ja täytäntöönpanovaiheessa annettavasta entistä pienemmästä roolista ja kehottaa vahvistamaan näiden elinten roolia myös palveluntarjoajina sekä ottamaan käyttöön räätälöidympiä yhteistyötapoja ja strategisen lähestymistavan; korostaa, että näiden maiden kehitystä voidaan täysimääräisesti parantaa vain yhteistyössä legitiimien paikallisviranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kannustaa komissiota toteuttamaan toimia, jotka edistävät afrikkalaisen maahanmuuttajayhteisön osallisuutta kehitysalan keskeisinä toimijoina;
  EKR |
| --- | --- |

23.

EKR

| 24. | toteaa, että EKR:llä on ollut merkittävä rooli köyhyyden poistamisessa ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa; panee kuitenkin merkille, että kehitys on ollut heikompaa alueellisella tasolla eikä EKR ole pystynyt saamaan aina aikaan kansallisten, alueellisten ja AKT-maiden sisäisten yhteistyöohjelmiensa välisiä synergiavaikutuksia ja johdonmukaisuutta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää valitettavana, että väliarviointi ei kattanut Afrikan rauhanrahastoa, jota ei ole arvioitu asianmukaisesti vuosiin; toteaa, että nykyään asetetaan yhä enemmän poliittista painoarvoa turvallisuuden ja kehityksen väliselle yhteydelle, ja katsoo, että avainasemassa on näyttöön perustuva päätöksenteko; |
| --- | --- |

25.

| 26. | suhtautuu myönteisesti siihen, että EKR on osoittautunut tarkoitukseensa sopivaksi nopeasti muuttuvassa ympäristössä lyhennetyn suunnittelusyklin, virtaviivaistettujen menettelyjen ja entistä paremman talousarvion hallinnan ansiota; toteaa kuitenkin, että se ei ole vielä täysin mukautunut muuttuneisiin olosuhteisiin ja että menettelyt ovat edelleen jossakin määrin jäykkiä ja kuormittavia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille, että EKR:n piiriin kuuluvien AKT-maiden ja merentakaisten maiden ja alueiden ryhmien hyvin erilaiset tarpeet ja luonne herättävät kysymyksiä samasta lähestymistavasta, jota sovelletaan menettelyjen ja sääntöjen valintaan, ja viime kädessä EKR:n alueellisesta soveltamisalasta; muistuttaa, että tarvitaan uutta ja aitoa tasa-arvoista kumppanuutta, jonka keskipisteessä ovat ihmisoikeudet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee merkille, että EKR:ään kohdistuu painetta poliittisten vaatimusten yhä suuremman määrän vuoksi esimerkiksi turvallisuuden ja muuttoliikkeen aloilla, mitä on vaikeaa sovittaa yhteen EKR:n keskeisten arvojen ja EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan periaatteiden ja erityisesti köyhyyden poistamisen kanssa;
  Humanitaarisen avun väline |
| --- | --- |

28.

Humanitaarisen avun väline

| 29. | on tyytyväinen siihen, että humanitaarisen avun väline on saavuttanut tavoitteensa avun antamisesta hätätilanteissa niin, että kunnioitetaan täysin kansainvälistä julkisoikeutta samalla varmistaen, että humanitaarista apua ei välineellistetä ja että inhimillisyyttä, tasapuolisuutta, riippumattomuutta ja puolueettomuutta koskevia periaatteita kunnioitetaan; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toteaa, että humanitaarisen avun välineen avulla käsiteltyjen humanitaaristen kriisien ja katastrofien lukumäärä on kasvanut merkittävästi viime vuosina, mikä on johtanut hätäapuvarauksen täyteen käyttöön sekä tarpeeseen käyttää lisävaroja; toteaa, ettei tilanne todennäköisesti parane lyhyellä eikä keskipitkällä aikavälillä, kun otetaan huomioon maapallon monilla alueilla esiintyvien kriisitilanteiden lisääntyminen; toteaa tämän osoittavan, että hätäapuvarausta on lisättävä merkittävästi ja kaikkia käytettävissä olevia varoja on käytettävä nopeammin ja joustavammin; |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että ihmisten ja yhteisöjen olisi edelleen oltava humanitaarisen avun välineen keskeisiä kohteita ja sidosryhmiä ja että kaikissa olosuhteissa olisi noudatettava joustavaa, koordinoitua ja tilannekohtaista toimintatapaa, jossa otetaan huomioon paikallishallintojen ja -viranomaisten sekä paikallisyhteisöjen, uskonnollisten kehityspainotteisten järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden näkemykset; korostaa, että monet näistä järjestöistä, Eurooppaan sijoittautuneet maahanmuuttajayhteisöt mukaan luettuina, tekevät arvokasta työtä useilla kriittisillä aloilla ja voivat tuottaa lisäarvoa humanitaariselle avulle; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palauttaa mieliin, että vaaralliset raskaudenkeskeytykset ovat Maailman terveysjärjestön mukaan yksi viidestä tärkeimmästä äitiyskuolleisuuden syystä; palauttaa mieliin kansainvälisesti vahvistetun oikeusperustan, jossa on vahvistettu oikeus seksuaali- ja lisääntymisterveyteen sekä seksuaalisen väkivallan uhrien ja konfliktien uhrien oikeudet; |
| --- | --- |

32.

Jäljellä olevaa täytäntöönpanokautta koskevat suositukset

| 33. | korostaa, että DCI, EKR ja humanitaarisen avun väline olisi pantava täytäntöön uudessa kansainvälisessä sekä EU:n politiikkatoimien kehyksessä niin, että otetaan huomioon esimerkiksi Agenda 2030, Pariisin ilmastosopimus, Addis Abeban toimintaohjelma ja Agenda for Humanity -toimintasuunnitelma; |
| --- | --- |

33.

| 34. | muistuttaa, että kestävän kehityksen tavoitteet on saavutettava maailmanlaajuisesti kaikkien kansainvälisten toimijoiden yhteisillä toimilla ja kumppanuudella, ja toteaa, että tämä tarkoittaa kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden sekä kansainvälisten organisaatioiden ottamista mukaan toimintaan; korostaa, että EU:n tasolla tämä edellyttää sisäisiä ja ulkoisia toimintapolitiikkoja, jotka laaditaan ja pannaan täytäntöön yhdessä, johdonmukaisesti ja koordinoidusti kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta koskevien periaatteiden mukaisesti; katsoo, että kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden on oltava yksi keskeisistä tekijöistä ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden määrittelyssä ja täytäntöönpanossa ja EU:n muiden politiikkatoimien ja välineiden hyväksymisessä, mikä johtuu EU:n sisäisten ja ulkoisten politiikkatoimien välisistä yhteyksistä; katsoo kuitenkin, että välineiden keskinäistä yleistä johdonmukaisuutta olisi parannettava entisestään parantamalla erityisesti maantieteellisten ja temaattisten ohjelmien johdonmukaisuutta ja koordinointia ja lisäämällä koordinointia ja täydentävyyttä EU:n muiden politiikanalojen kanssa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on huolissaan siitä, että EKR:stä ja DCI:stä aiemmin tarvitsemaansa apua saaneet ylemmän keskitulotason maat voivat kohdata rahoitusvajeen, joka asettaa ne haavoittuvaan asemaan; kehottaa komissiota tarkastelemaan seurauksia, harkitsemaan toimenpiteitä kielteisten vaikutusten ehkäisemiseksi ja tarjoamaan ylemmän keskitulotason maille mahdollisuuden käyttää niiden tarpeisiin sovitettuja ulkoisen toiminnan rahoitusvälineitä, jotta ne voivat erityisesti nopeuttaa toimia hyvän hallinnon tehostamiseksi torjumalla korruptiota, veropetoksia ja rankaisemattomuutta, varmistamalla oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen sekä vapaiden ja rehellisten vaalien järjestämisen, takaamalla yhdenvertaisuuden lain edessä ja puuttumalla institutionaalisiin heikkouksiin; antaa tunnustusta EUROsociAL-ohjelman puitteissa tällä alalla tehdylle työlle; korostaa kuitenkin, että on tärkeää asettaa etusijalle avustusten ohjaaminen vähiten kehittyneille maille, jotka ovat usein epävakaita, joilla on merkittäviä rakenteellisia kestävän kehityksen esteitä ja jotka ovat siksi riippuvaisia kansainvälisestä julkisesta rahoituksesta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | katsoo, että ulkoisen toiminnan rahoitusvälineistä olisi edelleen tuettava suoraan EU:ta paikallisia kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, paikallisyhteisöjä, paikallis- ja aluehallintoja sekä paikallisviranomaisia kumppanimaissa sekä niiden kumppanuuksia eurooppalaisten paikallis- ja aluehallintojen kanssa ja edistettävä järjestelmällisesti niiden aktiivista osallistumista useita sidosryhmiä käsittävään vuoropuheluun EU:n politiikkatoimista ja kaikesta ohjelmasuunnittelusta kaikki välineet kattavasti; katsoo lisäksi, että EU:n olisi edistettävä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen roolia vahtikoirina EU:ssa ja sen ulkopuolella sekä tuettava hajauttamista koskevia uudistuksia kumppanimaissa; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille komission aikomuksen syventää ja vahvistaa käynnissä olevaa työtä kumppanuuksien ja vuoropuhelun luomiseksi kehitysasioiden parissa työskentelevän kansalaisyhteiskunnan kanssa ja lisätä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen verkostojen vuoropuhelua ja osallistumista EU:n päätöksentekoon ja menettelyihin; muistuttaa, että EU:n olisi tuettava demokratian vakauttamista määrittelemällä mekanismit, joilla tuetaan järjestöjen toimia kolmansissa maissa, jotta voidaan edistää vakauttamista ja institutionaalisten normien tehostamista julkisten hyödykkeiden hallinnassa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vahvistaa aikovansa vakaasti valvoa, miten EU täyttää sitoumuksensa antaa jatkuvaa tukea inhimilliselle kehitykselle ihmisten elämän parantamiseksi kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; muistuttaa, että DCI:n tapauksessa tämä tarkoittaa, että vähintään 20 prosenttia tuesta on osoitettava perussosiaalipalveluihin, erityisesti terveyteen ja koulutukseen, sekä toisen asteen koulutukseen; on sen vuoksi huolissaan, että aikana, jolloin inhimilliseen kehitykseen osoitettavan 20 prosentin tavoitteen saavuttaminen on yhä epävarmaa, komissio siirtää rahoitusta inhimillisestä kehityksestä investointeihin; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa noudattamaan tiukasti ehtoja, jotka mahdollistavat budjettituen tehokkaan käyttämisen, ja kehottaa valvomaan entistä järjestelmällisemmin tämän tukimuodon käyttöä kumppanimaissa, jotta voidaan parantaa vastuuvelvollisuutta, avoimuutta ja avun tuloksellisuutta ja mukauttaa talousarviotuki sen tavoitteisiin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | varoittaa erityisrahastojen vääränlaisesta käytöstä, koska se uhkaa EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan erityispiirteitä; korostaa, että erityisrahastoja olisi käytettävä ainoastaan silloin, kun niiden lisäarvo muihin tukimuotoihin verrattuna taataan, erityisesti hätätilanteissa, ja että niiden käytössä olisi aina noudatettava kaikilta osin avun tuloksellisuuden periaatteita ja kehityspolitiikan ensisijaista tavoitetta, joka on köyhyyden poistaminen; on huolissaan siitä, että jäsenvaltioiden ja muiden avunantajien tuki erityisrahastoille on ollut odotuksia vähäisempää, mikä on vaikuttanut niiden tehokkuuteen kielteisesti; muistuttaa, että näihin rahastoihin on sovellettava parlamentaarista valvontaa; pitää erittäin huolestuttavina EKR:n arvioinnin sisältämiä havaintoja EU:n Afrikka-hätärahaston tuloksellisuudesta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | muistuttaa, että komission olisi taattava avoimuus, kun erityisrahastoja käytetään, muun muassa toimittamalla parlamentille säännöllisesti tietoja ja varmistamalla sen asianmukainen osallistuminen hallintorakenteisiin sovellettavan EU:n lainsäädännön mukaisesti; muistuttaa lisäksi, että erityisrahastoissa on sovellettava kaikkia kehitysavun tuloksellisuuden periaatteita ja että niiden olisi oltava johdonmukaisia pitkän aikavälin kehitysavun painopisteiden, periaatteiden ja arvojen, kansallisten ja EU:n maakohtaisten strategioiden ja muiden asiaankuuluvien välineiden ja ohjelmien kanssa ja että johdonmukaisuuden arvioinnista laaditut seurantaraportit olisi julkaistava kahden vuoden välein; muistuttaa siksi, että EU:n Afrikka-hätärahaston tarkoituksena on puuttua muuttoliikkeen perimmäisiin syihin edistämällä selviytymiskykyä, taloudellisia mahdollisuuksia, yhdenvertaisuutta, turvallisuutta ja kehitystä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | muistuttaa, että unionin ulkoisiin toimiin varatut määrärahat on jatkuvasti käytetty täysimääräisesti ja niitä on myös lisätty, mikä on ehdyttänyt kaiken saatavilla olevan liikkumavaran, jota voitaisiin käyttää yhä lisääntyvien kriisien hoitamiseen; katsoo, että useiden kriisien ja epävarmuuden yhteydessä ulkoisen toiminnan rahoitusvälineissä olisi oltava riittävästi joustavuutta, jotta ne voisivat mukautua nopeasti muuttuviin prioriteetteihin ja odottamattomiin tapahtumiin ja jotta niiden avulla voitaisiin saada nopeasti aikaan tuloksia paikalla; suosittelee siksi ulkoisen toiminnan rahoitusvälineen varauksen ja käyttämättömien varojen älykästä käyttöä ja kehottaa lisäämään monivuotisen ohjelmasuunnittelun joustavuutta, käyttämään rahoitusmuotojen asianmukaista yhdistelmää ja harjoittamaan entistä enemmän yksinkertaistamista täytäntöönpanotasolla; painottaa kuitenkin, ettei suurempaa joustavuutta pitäisi saada aikaan avun tuloksellisuuden ja ennakoitavuuden, pitkän aikavälin maantieteellisten ja temaattisten prioriteettien tai kumppanimaiden uudistusten ylläpitämistä koskevien sitoumusten kustannuksella; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota panemaan humanitaarisen avun välineen täytäntöön tavalla, joka vastaa humanitaarisia periaatteita, maailman humanitaarisen avun huippukokouksessa tehdyn kattavan sopimuksen (Grand Bargain) yhteydessä sovittuja sitoumuksia ja tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 15/2016 (14) johtopäätöksiä; kehottaa komissiota erityisesti lisäämään strategisen ohjelmasuunnittelun ja rahoituksen valintamenettelyn avoimuutta, kiinnittämään asianmukaista huomiota toimien kustannustehokkuuteen vaarantamatta humanitaarisen avun tavoitteita ja halukkuutta auttaa heikoimmassa asemassa olevia ja säilyttämään samalla valmiudet pitää yllä humanitaarisia periaatteita tavoittamalla kaikkein heikoimmassa olevat ja toimimalla siellä, missä avun tarve on kiireellisin, parantamaan valvontaa täytäntöönpanovaiheessa, osoittamaan entistä enemmän varoja kansallisille ja paikallisille toimijoille, vähentämään byrokratiaa yhdenmukaistettujen raportointivaatimusten avulla ja säätämään strategiasta, ohjelmasuunnittelusta ja rahoituksesta monivuotisuuden pohjalta, jotta voidaan varmistaa humanitaaristen toimien entistä suurempi ennustettavuus, joustavuus, nopeus sekä jatkuvuus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vaatii, että humanitaarista apua myönnetään edelleen kriisialueiden väestölle ja että humanitaarisen alan toimijat voivat esteettä auttaa uhreja konfliktialueilla ja epävakaissa maissa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota varmistamaan, että humanitaarisiin kriiseihin vastaamiseksi toteutettavien välittömien toimien lisäksi humanitaarisen avun väline yhdessä DCI:n ja EKR:n kanssa ja niitä täydentäen sekä humanitaarisen avun ja kehitysavun yhteydet huomioon ottaen lisää kestävyyttä tulevien sokkien kannalta edistämällä ennakkovaroitus- ja ennaltaehkäisystrategioita ja -rakenteita, tuo pitkän aikavälin kestäviä kehitysetuja hätäavun, kunnostamisen ja kehityksen niveltämistä koskevan tarpeen mukaisesti ja keskittyy jatkuvasti unohdettuihin kriiseihin noudattaen täysimääräisesti periaatetta, jonka mukaan ketään ei jätetä osattomaksi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | toteaa, että kehitysvälineiden ja humanitaarisen avun välineen välistä täydentävyyttä on parannettava erityisesti humanitaarisen avun ja kehitysavun yhteyksien, selviytymiskykyä koskevan uuden strategisen lähestymistavan ja EU:n katastrofiriskin vähentämiseen ja katastrofivalmiuteen sitoutumisen yhteydessä siten, ettei kuitenkaan heikennetä niiden omia tavoitteita ja toimeksiantoja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palauttaa mieliin, että kehityksellä täydennetään humanitaarista apua, jonka tarkoituksena on ehkäistä sokkeja ja kriisejä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa tunnustamaan humanitaarisen avun erityisluonteen EU:n talousarviossa, mikä merkitsee tarvetta varmistaa hätäapuvaraus joustavana välineenä, jonka avulla uusiin kriiseihin voidaan vastata riittävin varoin; |
| --- | --- |

47.

| 48. | katsoo, että unionin edustustojen olisi osallistuttava enemmän kehitysyhteistyön ohjelmasuunnittelun valintoihin niiden hallinnoimissa ulkoisen toiminnan rahoitusvälineissä; katsoo, että tämä myös parantaisi täydentävyyttä ja synergiaa ja lisäisi johdonmukaisuutta tarpeiden ja kumppanimaiden omavastuullisuuden kannalta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | edellyttää, että komissiolla ja Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) päätoimipaikoilla ja EU:n edustustoilla on riittävät henkilöresurssit niin määrällisesti kuin kehitysapua ja humanitaarista apua koskevan asiantuntemuksen suhteen; |
| --- | --- |

49.

| 50. | on tyytymätön erittäin lyhyeen määräaikaan, joka parlamentilla on käytössä DCI:n alustavien täytäntöönpanotoimien valvontaan; kehottaa komissiota muuttamaan DCI:n ja humanitaarisen avun komiteoiden työjärjestystä joulukuuhun 2018 mennessä siten, että parlamentille ja neuvostolle annetaan enemmän aikaa valvontavallan asianmukaiseen käyttöön; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa komissiota ja EUH:ta lisäämään ja parantamaan avunantajien koordinointia yhteisellä ohjelmasuunnittelulla ja yhteisellä täytäntöönpanolla muiden jäsenvaltioiden ja avunantajien kanssa ja varmistamaan, että se vastaa kumppanimaiden kansallisia kehitysohjelmia, ja toteaa, että unionin edustustojen olisi johdettava ja koordinoitava tätä toimintaa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa parlamenttia lisäämään yhdennentoista EKR:n ohjelma-asiakirjoihin kohdistuvaa poliittista valvontaa keinona lisätä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

52.

Suositukset DCI:n ja EKR:n vuoden 2020 jälkeisestä rakenteesta sekä humanitaarisen avun välineen tulevasta täytäntöönpanosta

| 53. | toistaa EU:n kehityspolitiikan ja humanitaarisen politiikan olevan itsenäisiä ja toteaa niiden pohjautuvan perussopimuksissa tunnustetuille erityisille oikeusperustoille ja luovan arvoja ja tavoitteita, jotka ovat erityisiä ja joita ei saa asettaa alemmalle sijalle EU:n geopoliittiseen strategiaan nähden, ja toteaa, että niiden olisi aina noudatettava kehitysavun tuloksellisuuden periaatteita ja humanitaarisen avun osalta inhimillisyyttä, tasapuolisuutta, riippumattomuutta ja puolueettomuutta koskevia periaatteita; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa, että on erittäin tärkeää säilyttää erilliset kehitysavun ja humanitaarisen avun välineet noudattaen kehitysavun pääperiaatteita, kun otetaan huomioon arvioinnin havainnot kumppanuuden puutteesta ja köyhyyden poistamista koskevan keskeisen tavoitteen vaarantumisesta uudessa kehyksessä, jossa toimintapoliittiset painopisteet ovat muuttumassa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | muistuttaa, että positiivinen talousarvion toteutus on ollut luonteenomaista EKR:lle, DCI:lle ja humanitaarisen avun välineelle, jotka ovat keskeisessä asemassa osoitettaessa kansainvälistä solidaarisuutta ja joiden avulla myös parannetaan EU:n uskottavuutta maailmanlaajuisilla foorumeilla; katsoo, että riippumatta näiden välineiden mahdollisista rakenteellisista muutoksista tai sulautumisista, mukaan lukien EKR:n mahdollinen sisällyttäminen unionin talousarvioon, seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi lisättävä kokonaismäärärahoja ja samalla olisi pitäydyttävä julkisen kehitysavun kriteerien heikentämisestä ja että jatkossa ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden järjestelmään olisi kuuluttava erityisrahastojen ja -järjestelyjen sisällyttäminen siihen avoimemmin demokraattista omistajuutta ja kehitysavun tuloksellisuutta koskevien keskeisten periaatteiden mukaisesti sekä mahdollisesti ulkoisen investointiohjelman jatkaminen, kun arvioinnissa on osoitettu, että se täydentää kehitystoimia ja että sillä on vaikutuksia ihmisoikeuksiin sekä sosiaalisia ja ympäristöä koskevia vaikutuksia; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa neuvostoa, komissiota ja Euroopan investointipankkia tekemään parlamentin kanssa toimielinten välisen sopimuksen avoimuudesta, vastuuvelvollisuudesta ja parlamentaarisesta valvonnasta uudessa kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa vahvistettujen toimintaperiaatteiden pohjalta ottaen huomioon, että tukimuodot ovat siirtymässä suorista avustuksista erityisrahastoihin ja sekarahoitukseen muun muassa Euroopan kestävän kehityksen rahaston kautta; |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa myönteistä kuvaa, joka kansainvälisellä yhteisöllä on EU:sta yhteistyötä tekevänä globaalina toimijana, mutta katsoo, että hallinnollinen monimutkaisuus ja hitaus voivat vahingoittaa sitä; katsoo, että tämä lisää EU:n pehmeää valtaa kansainvälisissä suhteissa, mikä edellyttää vahvaa ja itsenäistä kehityspolitiikkaa vuoden 2020 jälkeen sekä eriytettyjä kehitysvälineitä; |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa, että köyhyyden vähentämisen ja pitkällä aikavälillä sen poistamisen, kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin sopimuksen täytäntöönpanon sekä maailmanlaajuisen yhteisvarannon suojelun olisi oltava EU:n kehityspolitiikan ja kehitysvälineiden ensisijaisina tavoitteina, ja erityistä huomiota olisi kiinnitettävä tahoihin, joilla riski on suurin; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa, että DCI:n ja EKR:n vuoden 2020 jälkeisen rakenteen ja humanitaarisen välineen täytäntöönpanon on vastattava EU:n kansainvälisiä sitoumuksia, joita ovat muun muassa Agenda 2030 ja kestävän kehityksen tavoitteet, Pariisin sopimus sekä EU:n politiikkatoimien kehys, mukaan luettuina uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus, EU:n uusi ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia ja humanitaarista apua koskeva eurooppalainen konsensus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | katsoo, että uusien ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden rakenteessa olisi otettava huomioon näyttö nykyisten välineiden hyvästä toiminnasta sekä julkisen kehitysavun tukikelpoisuusvaatimukset ja tarve saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet; |
| --- | --- |

60.

| 61. | katsoo, että Agenda 2030 ja useiden kestävän kehityksen tavoitteiden globaali ulottuvuus edellyttävät uutta poliittista lähestymistapaa, jossa niin kehitysmaiden kuin teollisuusmaiden kaikkien poliittisten toimijoiden on pyrittävä edistämään kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista yhtenäisillä ja koordinoiduilla sisäisillä ja ulkoisilla toimilla, ja katsoo, että uudet vuoden 2020 jälkeiset ulkoisen toiminnan rahoitusvälineet ja uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus ovat tärkeitä tämän toteutumisessa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pitää tärkeänä, että edistetään ihmisoikeuksiin ja periaatteisiin perustuvaa lähestymistapaa kehitysasioihin ja tuetaan siten demokraattisten periaatteiden, perusarvojen ja ihmisoikeuksien edistämistä maailmanlaajuisesti; kehottaa komissiota ja EUH:ta yhdistämään asianmukaisesti ulkoisen toiminnan rahoitusvälineistä annettavan avun ja poliittisen vuoropuhelun sekä kahdenvälisesti että alueellisten ja maailmanlaajuisten organisaatioiden yhteydessä, jotta näitä periaatteita, arvoja ja oikeuksia voidaan edistää; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pitää erittäin tärkeänä, että ympäristönsuojelu ja ympäristöpolitiikan tarjoamat mahdollisuudet sisällytetään horisontaalisesti ja monialaisesti kaikkiin kehityspolitiikkoihin; pitää valitettavana, että demokratian, ihmisoikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisessa on edistytty liian vähän; vaatii lisäksi, että Pariisin sopimuksen sitoumukset otetaan kaikilta osin huomioon tulevissa välineissä ja ohjelmissa, joihin on liitettävä asianmukainen seuranta; katsoo näin ollen, että ilmastonmuutoksen torjunnalla olisi oltava yhä merkittävämpi rooli kehitysyhteistyössä; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pitää välttämättömänä, että arvioidaan kokemuksia, jotta voidaan havaita puutteet EU:n ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden koordinoinnissa muiden kansainvälisten instituutioiden rahoitusvälineiden kanssa ja parantaa koordinointia synergioiden luomiseksi ja rahoitusvälineiden vaikutuksen maksimoimiseksi kehitysmaissa; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pitää tarpeellisena EU:n julkisen kehitysavun tämänhetkisen tason korottamista ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden tulevassa rakenteessa vuoden 2020 jälkeen sekä selkeän aikataulun laatimista niin, että EU voi noudattaa kollektiivista sitoumustaan osoittaa julkiseen kehitysapuun 0,7 prosenttia bruttokansantulosta ja osoittaa 0,2 prosenttia julkisesta kehitysavusta/BKTL vähiten kehittyneille maille; pitää tässä yhteydessä myönteisenä hiljattain annettua komission tiedonantoa uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä; muistuttaa jäsenvaltioita, että niiden on noudatettava sitoumustaan varata 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan julkiseen kehitysapuun; muistuttaa, että on pantava täytäntöön Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kehitysapukomitean suositukset, joiden mukaan avustusten osuuden on oltava keskimäärin 86 prosenttia kaikesta julkisesta kehitysavusta; |
| --- | --- |

65.

| 66. | katsoo, että ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden vuoden 2020 jälkeisessä rakenteessa olisi edelleen otettava huomioon maantieteellisten ja temaattisten monivuotisen ohjelmien yhdistelmä tavalla, joka mahdollistaa kehitystoimet eri mittakaavoissa, sanotun rajoittamatta joustavuuden ja/tai varausten lisäämistä; katsoo, että kumppanimaiden alueellisen yhteistyön ja integraation tukeminen on tärkeä tekijä, jota tarvitaan, jotta voidaan poistaa köyhyys ja edistää pitkän aikavälin kestävää kehitystä; |
| --- | --- |

66.

| 67. | korostaa, että EU:n ulkoisten kehitystoimien on perustuttava kehitysavun joustavuuden ja ennustettavuuden asianmukaiseen tasapainoon sekä riittävään rahoitukseen; toteaa samaan aikaan, että kehitysavun ennustettavuus voidaan muun muassa saavuttaa hyvin toimivien vakiintuneiden ennakkovaroitusjärjestelmien avulla, pääasiassa kaikkein heikoimmassa asemassa olevissa ja selviytymiskyvyltään heikommissa maissa; |
| --- | --- |

67.

| 68. | katsoo, että varojen siirtäminen tavoitteiden välillä ja välineen sisällä vaihtuviin prioriteetteihin voidaan tehdä vain kumppanimaiden todellisten tarpeiden pohjalta asettamatta kyseenalaisiksi välineen periaatteita ja tavoitteita ja niin, että valvontaviranomainen osallistuu menettelyyn riittävässä määrin; kehottaa erityisesti tekemään selvän eron julkisen kehitysavun ehdot täyttävän rahoituksen ja toisaalta muun sellaisen rahoituksen välillä, joka ei täytä näitä ehtoja; torjuu jyrkästi DAC-kelpoisiin toimiin merkittyjen varojen siirtämisen ohjelmiin, jotka eivät täytä julkisen kehitysavun ehtoja; korostaa, että tämän varmistamiseksi ulkoisen toiminnan rahoitusvälineitä koskeviin asetuksiin on sisällytettävä julkista kehitysapua koskevia tavoitteita; |
| --- | --- |

68.

| 69. | katsoo, että ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden vuoden 2020 jälkeisen rakenteen tulisi käsittää joukko vertailuindikaattoreita ja tiukasti sovellettua korvamerkintää sekä sitoumusten valtavirtaistamista riittävien varojen varmistamiseksi keskeisille prioriteeteille; |
| --- | --- |

69.

| 70. | katsoo, että odottamattomat tarpeet on katettava huomattavilla varauksilla ennakoimattomia menoja varten erilaisissa ulkoisen toiminnan rahoitusvälineissä ja että tietyn vuoden sitomattomat tai käyttämättä jääneet varat olisi siirrettävä seuraavan vuoden varauksiin ennakoimattomia menoja varten; |
| --- | --- |

70.

| 71. | muistuttaa, että on tarpeen pitää yllä vahvaa ja riippumatonta humanitaarisen avun välinettä, kuten humanitaarista apua koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa edellytetään; katsoo, että erillistä varausta olisi ylläpidettävä erityisesti humanitaarista apua varten, jotta voidaan ottaa huomioon, että maailmanlaajuisten tarpeiden kasvaessa humanitaarisen avun varaus on ollut jatkuvasti aktivoituna käynnissä olevan monivuotisen rahoituskehyksen kauden aikana; palauttaa mieliin panneensa toistuvasti merkille komission pyrkimykset vastata kasvaviin haasteisiin ja korostaneensa säännöllisesti, että humanitaarisen avun rahoitusta on lisättävä, ja vaatineensa pienentämään kasvavaa eroa sitoumusten ja maksujen välillä sekä lisäämään EU:n talousarviosta käytettävissä olevan humanitaarisen avun ja kehitysavun tuloksellisuutta ja reaktiivisuutta; |
| --- | --- |

71.

| 72. | korostaa, ettei mitään rahoituksen joustavuuteen ja yksinkertaistamiseen liittyviä etuja saa saavuttaa sen kustannuksella, että lainsäätäjän valvonta- ja seurantakapasiteetti vähenee, mikä vaarantaisi vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden periaatteet; korostaa, että rahoituksen jakoperusteiden on oltava avoimia ohjelmasuunnittelun kaikissa vaiheissa; katsoo, että ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden uuden rakenteen on oltava joustava ja nykyaikainen, mikä mahdollistaa resurssien optimoinnin ja tuottaa kehitykseen liittyviä tuloksia kumppanimaissa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | korostaa, että uusien ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden rahoituksellinen joustavuus olisi laajennettava myös maassa sovellettavaan joustavuuteen myöntää pieniä avustuksia paikallisille kansalaisyhteiskunnan järjestöille, yrityksille ja yrittäjille harkinnanvaraisesti; katsoo, että komission olisi tarkistettava nykyisiä tarkastusvaatimuksiaan kehitysavun osalta, jotta voidaan sallia korkeampi riskiprofiili pienimuotoisille paikan päällä myönnettäville avustuksille; |
| --- | --- |

73.

| 74. | korostaa, että kehityspolitiikka ja humanitaariset tavoitteet eivät saa jäädä alisteisiksi avunantajamaiden ja EU:n turvallisuutta koskeville tavoitteille tai rajatarkastuksille taikka muuttovirtojen hallinnalle; katsoo samoin, että julkista kehitysapua olisi käytettävä ensisijaisesti köyhyyden vähentämiseen ja että toimia ja ohjelmia, jotka vastaavat yksinomaan avunantajien kansallisia turvallisuusetuja, ei sen vuoksi pitäisi rahoittaa kehitysrahoituksella; pitää samanaikaisesti välttämättömänä, että tuetaan kumppanimaiden selviytymiskykyä siten, että tavoitteena on luoda suotuisat olosuhteet kestävälle kehitykselle; |
| --- | --- |

74.

| 75. | katsoo, että tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä muuttoliikkeeseen, turvapaikka-asioihin ja sisäiseen turvallisuuteen liittyvien otsakkeiden mukaisten EU:n sisäisten tavoitteiden saavuttamiseen tarkoitetut määrärahat ja kehityspolitiikkaa koskevan uuden eurooppalaisen konsensuksen täytäntöönpanon tukemiseen tarkoitetut määrärahat on pidettävä erillään; katsoo, että näiden erillisten otsakkeiden yhdistämisen vaarana olisi EU:n avun kasvava välineellistäminen, muun muassa asettamalla sen ehdoksi yhteistyö muuttoliikkeen alalla; |
| --- | --- |

75.

| 76. | esittää tässä yhteydessä, että kehitysavulla olisi vahvistettava entisestään yhteiskunnan ja valtion selviytymiskykyä ja että olisi suunnattava enemmän poliittisia ja rahoitukseen liittyviä keinoja konfliktinestoon ja katastrofivalmiuteen sekä konflikteja ja luonnonkatastrofeja koskeviin varhaisiin toimiin; |
| --- | --- |

76.

| 77. | toteaa, että komission olisi perustettava kumppanimaille myönnetty rahoitus ja yhteistyömuodot pelkän BKT:n sijaan laajoihin perusteisiin, joissa otetaan huomioon osallistava inhimillinen kehitys, ihmisoikeudet ja eriarvoisuuden tasot; |
| --- | --- |

77.

| 78. | toistaa pyyntönsä, että EKR:n budjetoinnilla varmistetaan pääasiallisena välineenä kehityspolitiikan ja EU:n muiden toimintapolitiikkojen välinen johdonmukaisuus ja tehostetaan parlamentin talousarviovalvontaa; toistaa, että EKR:n budjetointi toisi etuja, kuten entistä vahvemman demokraattisen legitiimiyden ja välineen seurannan ja määrärahojen paremman hyödyntämiskapasiteetin, että se parantaisi näkyvyyttä ja avoimuutta ja että sen avulla saataisiin selkeämpi kuva EU:n menoista tällä alalla ja se lisäisi EU:n kehitysavun tehokkuutta ja tuloksellisuutta; muistuttaa, että kehityspolitiikkaa koskevilla parlamentaarisilla keskusteluilla autetaan kansalaisia ymmärtämään EU:n kehitysapumenojen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

78.

| 79. | korostaa, että EKR:n budjetointiin olisi liitettävä takeet, joilla estetään EKR:n aikaisempien määrärahojen siirtäminen muihin budjettikohtiin, ja että siinä olisi otettava huomioon mahdolliset kolmansien maiden avunantajat; korostaa lisäksi, että Afrikan rauhanrahasto olisi jätettävä EU:n talousarvion ulkopuolelle erillisenä välineenä; |
| --- | --- |

79.

| 80. | korostaa, että EKR:n budjetointia olisi tuettava korottamalla sovittua EU:n talousarvion enimmäismäärää oikeasuhteisesti, jotta tilanne ei johda siihen, että EU:n rahoitussitoumusta AKT-maille leikataan, eikä EU:n kehitysavun yleiseen vähenemiseen vuoden 2020 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä; |
| --- | --- |

80.

| 81. | katsoo, että humanitaarisen avun välineen avoin rakenne on tuonut myönteisiä tuloksia; suosittelee siksi, että humanitaaristen toimien ja kehitystoimien välineet ja budjetit pidetään erillään samalla kun säilytetään näiden kahden alan väliset vahvat strategiset siteet; |
| --- | --- |

81.

| 82. | korostaa, että on tärkeää vahvistaa demokraattista legitimiteettiä vuoden 2020 jälkeisessä rakenteessa ja että päätöksentekomenettelyjä on pohdittava uudelleen; korostaa, että uudessa vuoden 2020 jälkeisessä rakenteessa lainsäätäjien olisi voitava käyttää täysimääräisesti valvontavaltaansa sekä oikeudellisella että poliittisella tasolla välineiden suunnittelu-, hyväksyntä- ja täytäntöönpanovaiheiden ja täytäntöönpano-ohjelmien aikana; korostaa, että tähän on varattava riittävästi aikaa; |
| --- | --- |

82.

| 83. | katsoo, että jäsenvaltioiden välisen yhteistyön potentiaalia olisi hyödynnettävä täysimääräisesti kehitysohjelmien suunnittelu- ja täytäntöönpanovaiheissa, erityisesti yhteisen ohjelmasuunnittelun kautta ja siten, että se perustuu kansallisiin kehitysohjelmiin ja on linjassa niiden kanssa; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kehottaa ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden väliarvioinnin ja niiden rakennetta vuoden 2020 jälkeen koskevan uudelleentarkastelun yhteydessä parantamaan rahastojen hallintoa ja tutkimaan mahdollisuuksia lisätä niiden johdonmukaisuutta ja yksinkertaistaa niitä sekä varmistamaan, että ne ovat edelleen ajankohtaisia ja että niissä noudatetaan tuloksellisen kehitysavun periaatteita; kehottaa lisäämään sidosryhmien osallistumista tähän arviointiin; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä komissiolle. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  EUVL L 344, 19.12.2013, s. 1.

(3)  EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1.

(4)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUVL L 58, 3.3.2015, s. 1.

(6)  EUVL L 58, 3.3.2015, s. 17.

(7)  EUVL L 77, 15.3.2014, s. 44.

(8)  EUVL C 25, 30.1.2008, s. 1.

(9)  EUVL C 210, 30.6.2017, s. 1.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0437.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0337.

(12)  EUVL C 86, 6.3.2018, s. 2.

(13)  EUVL C 208, 10.6.2016, s. 25.

(14)  Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 15/2016: ”Hallinnoiko komissio vaikuttavasti humanitaarista apua konflikteista kärsivälle väestölle Afrikan suurten järvien alueella?”, 4. heinäkuuta 2016.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/46

---

P8_TA(2018)0104

Kehitysmaiden velan kestävyyden parantaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 kehitysmaiden velan kestävyyden parantamisesta (2016/2241(INI))

(2019/C 390/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Addis Abeban toimintasuunnitelman velkaa ja velan kestävyyttä koskevan osuuden (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Addis Abeban toimintasuunnitelman velkaa ja velan kestävyyttä koskevan osuuden (1),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien (YK) pääsihteerin 22. heinäkuuta 2014, 2. elokuuta 2016 ja 31. heinäkuuta 2017 antamat raportit ulkomaanvelan kestävyydestä ja kehityksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien (YK) pääsihteerin 22. heinäkuuta 2014, 2. elokuuta 2016 ja 31. heinäkuuta 2017 antamat raportit ulkomaanvelan kestävyydestä ja kehityksestä,

| — | ottaa huomioon YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) vastuuntuntoista lainanantoa valtioille ja valtioiden lainanottoa koskevat periaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) vastuuntuntoista lainanantoa valtioille ja valtioiden lainanottoa koskevat periaatteet,

| — | ottaa huomioon UNCTAD:n valtionvelkojen kestävää järjestelyä koskevan etenemissuunnitelman (huhtikuu 2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNCTAD:n valtionvelkojen kestävää järjestelyä koskevan etenemissuunnitelman (huhtikuu 2015),

| — | ottaa huomioon G20-maiden laatimat kestävää rahoitusta koskevat toimintaohjeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G20-maiden laatimat kestävää rahoitusta koskevat toimintaohjeet,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 9. syyskuuta 2014 antaman päätöslauselman nro 68/304 ”Towards the establishment of a multilateral legal framework for sovereign debt restructurings”(Kohti valtionvelan uudelleenjärjestelyä koskevan monenvälisen oikeudellisen kehyksen luomista), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 9. syyskuuta 2014 antaman päätöslauselman nro 68/304 ”Towards the establishment of a multilateral legal framework for sovereign debt restructurings”(Kohti valtionvelan uudelleenjärjestelyä koskevan monenvälisen oikeudellisen kehyksen luomista),

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. syyskuuta 2015 antaman päätöslauselman nro 69/319 valtionvelan uudelleenjärjestelyä koskevista perusperiaatteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. syyskuuta 2015 antaman päätöslauselman nro 69/319 valtionvelan uudelleenjärjestelyä koskevista perusperiaatteista,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun laatimat ulkomaanvelkaa ja ihmisoikeuksia koskevat suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun laatimat ulkomaanvelkaa ja ihmisoikeuksia koskevat suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2015 antamansa päätöslauselman kehitystyön rahoituksesta (2) ja erityisesti sen kohdat 10, 26, 40, 46 ja 47, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2015 antamansa päätöslauselman kehitystyön rahoituksesta (2) ja erityisesti sen kohdat 10, 26, 40, 46 ja 47,

| — | ottaa huomioon Global Financial Integrity -mietintäryhmän raportit, joissa arvioidaan laittomien rahoitusvirtojen laajuutta ja koostumusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Global Financial Integrity -mietintäryhmän raportit, joissa arvioidaan laittomien rahoitusvirtojen laajuutta ja koostumusta,

| — | ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2015 annetun Belgian lain korppikotkarahastojen toiminnan torjunnasta (Belgian virallinen lehti, 11. syyskuuta 2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2015 annetun Belgian lain korppikotkarahastojen toiminnan torjunnasta (Belgian virallinen lehti, 11. syyskuuta 2015),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan mietinnön (A8-0129/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan mietinnön (A8-0129/2018),

| A. | toteaa, että kehitysmaiden valtionvelkaan liittyvien ongelmien ratkaiseminen on tärkeä osa kansainvälistä yhteistyötä ja että näin voidaan edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista kehitysmaissa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että kehitysmaiden valtionvelkaan liittyvien ongelmien ratkaiseminen on tärkeä osa kansainvälistä yhteistyötä ja että näin voidaan edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista kehitysmaissa;

| B. | katsoo, että kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen kehitysmaissa edellyttää valtavia investointeja, ja toteaa rahoitusvajetta olevan tätä nykyä vuodessa noin 2,5 biljoonaa dollaria (3); |
| --- | --- |

B.

katsoo, että kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen kehitysmaissa edellyttää valtavia investointeja, ja toteaa rahoitusvajetta olevan tätä nykyä vuodessa noin 2,5 biljoonaa dollaria (3);

| C. | toteaa, että lainat ovat yksi kehityksen mahdollisista rahoituslähteistä; katsoo, että lainanoton on oltava vastuuntuntoista ja ennakoitavaa; katsoo, että lainakustannukset on korvattava kokonaan kyseisten investointien tuotolla ja että velkaantumiseen liittyvät riskit on arvioitava ja punnittava huolella; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että lainat ovat yksi kehityksen mahdollisista rahoituslähteistä; katsoo, että lainanoton on oltava vastuuntuntoista ja ennakoitavaa; katsoo, että lainakustannukset on korvattava kokonaan kyseisten investointien tuotolla ja että velkaantumiseen liittyvät riskit on arvioitava ja punnittava huolella;

| D. | toteaa, että kehitysmaiden velkakriisi 80- ja 90-luvuilla ja suuri velkahelpotuskampanja johtivat siihen, että Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) ja Maailmanpankki käynnistivät voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevan aloitteen ja monenvälisen velkahelpotusaloitteen, jotta tällaiset maat voisivat edistyä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että kehitysmaiden velkakriisi 80- ja 90-luvuilla ja suuri velkahelpotuskampanja johtivat siihen, että Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) ja Maailmanpankki käynnistivät voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevan aloitteen ja monenvälisen velkahelpotusaloitteen, jotta tällaiset maat voisivat edistyä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa;

| E. | katsoo, että voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskeva aloite ja monenvälinen velkahelpotusaloite eivät riitä velkakriisin ratkaisemiseen; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskeva aloite ja monenvälinen velkahelpotusaloite eivät riitä velkakriisin ratkaisemiseen;

| F. | katsoo, että nämä aloitteet ja raaka-aineiden hintojen nousu ovat vahvistaneet useiden kehitysmaiden taloutta ja että vuoden 2008 rahoituskriisistä asti poikkeuksellisen alhaiset korkotasot ovat myös edistäneet velkakestävyyttä; panee kuitenkin merkille, että raaka-aineiden hinnat ovat laskeneet vuodesta 2008 lähtien; ottaa huomioon, että köyhtyneissä maissa on alkanut uusi velkakriisi, eivätkä Mosambik, Tšad, Kongo ja Gambia pysty maksamaan velkojaan; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että nämä aloitteet ja raaka-aineiden hintojen nousu ovat vahvistaneet useiden kehitysmaiden taloutta ja että vuoden 2008 rahoituskriisistä asti poikkeuksellisen alhaiset korkotasot ovat myös edistäneet velkakestävyyttä; panee kuitenkin merkille, että raaka-aineiden hinnat ovat laskeneet vuodesta 2008 lähtien; ottaa huomioon, että köyhtyneissä maissa on alkanut uusi velkakriisi, eivätkä Mosambik, Tšad, Kongo ja Gambia pysty maksamaan velkojaan;

| G. | ottaa huomioon, että hyödykkeiden hintojen laskun ja pääomavirtojen heilahtelujen käynnistämä velkakriisi uhkaa velkakestävyyttä etenkin kehitysmaissa, jotka ovat edelleen riippuvaisia raaka-aineiden viennistä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että hyödykkeiden hintojen laskun ja pääomavirtojen heilahtelujen käynnistämä velkakriisi uhkaa velkakestävyyttä etenkin kehitysmaissa, jotka ovat edelleen riippuvaisia raaka-aineiden viennistä;

| H. | ottaa huomioon, että IMF:n ja Maailmanpankin kestämättömän velkataakan tai korkean tai keskisuuren riskin maiksi luokittelemien kehitysmaiden määrä on kasvanut ja että suurin osa matalan tulotason maista kuuluu nykyisin johonkin näistä luokista; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että IMF:n ja Maailmanpankin kestämättömän velkataakan tai korkean tai keskisuuren riskin maiksi luokittelemien kehitysmaiden määrä on kasvanut ja että suurin osa matalan tulotason maista kuuluu nykyisin johonkin näistä luokista;

| I. | ottaa huomioon, että IMF:n mukaan Saharan eteläpuolisen Afrikan mediaanivelan osuus BKT:sta nousi jyrkästi 34 prosentista 48 prosenttiin vuosina 2013–2017; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että IMF:n mukaan Saharan eteläpuolisen Afrikan mediaanivelan osuus BKT:sta nousi jyrkästi 34 prosentista 48 prosenttiin vuosina 2013–2017;

| J. | ottaa huomioon, että monien maiden, kuten Etiopian, Ghanan ja Sambian, velkataso on vähintään 50 prosenttia BKT:sta, ja ottaa huomioon, että tämä on merkittävä velkataakka, kun otetaan huomioon useimpien Afrikan maiden alhainen veropohja; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että monien maiden, kuten Etiopian, Ghanan ja Sambian, velkataso on vähintään 50 prosenttia BKT:sta, ja ottaa huomioon, että tämä on merkittävä velkataakka, kun otetaan huomioon useimpien Afrikan maiden alhainen veropohja;

| K. | ottaa huomioon, että velanhoidon osuus hallituksen menoista on kasvanut huomattavasti vuodesta 2013, ja ottaa huomioon, että tämä vähentää merkittävästi mahdollisuuksia julkisiin investointeihin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että velanhoidon osuus hallituksen menoista on kasvanut huomattavasti vuodesta 2013, ja ottaa huomioon, että tämä vähentää merkittävästi mahdollisuuksia julkisiin investointeihin;

| L. | katsoo, että julkisen velan maailmanlaajuinen tilanne on viime vuosikymmenten aikana muuttunut perusteellisesti, kun yksityisistä sijoittajista ja Kiinasta on tulossa keskeisiä toimijoita; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että julkisen velan maailmanlaajuinen tilanne on viime vuosikymmenten aikana muuttunut perusteellisesti, kun yksityisistä sijoittajista ja Kiinasta on tulossa keskeisiä toimijoita;

| M. | katsoo, että kehitysmaiden velan koostumus on muuttunut siten, että yksityisen sektorin velkojien ja kaupallisten ehtojen merkitys on entisestään kasvanut, minkä vuoksi myös finanssimarkkinoiden epävakaudelle altistutaan entistä enemmän, millä on velan kestävyyteen liittyviä seurauksia; katsoo, että lainanotto kansallisessa valuutassa poistaa tehokkaasti vaihtokursseihin liittyvän riskin, mutta kansallisten pääomien puuttuminen voi tehdä tästä vaihtoehdosta epäsuotuisan tai mahdottoman toteuttaa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että kehitysmaiden velan koostumus on muuttunut siten, että yksityisen sektorin velkojien ja kaupallisten ehtojen merkitys on entisestään kasvanut, minkä vuoksi myös finanssimarkkinoiden epävakaudelle altistutaan entistä enemmän, millä on velan kestävyyteen liittyviä seurauksia; katsoo, että lainanotto kansallisessa valuutassa poistaa tehokkaasti vaihtokursseihin liittyvän riskin, mutta kansallisten pääomien puuttuminen voi tehdä tästä vaihtoehdosta epäsuotuisan tai mahdottoman toteuttaa;

| N. | katsoo, että velkakestävyyteen kohdistuvia uhkia ovat muun muassa ulkomaankaupan vaihtosuhteen heikkeneminen, luonnonkatastrofit ja ihmisistä johtuvat katastrofit, kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden epäsuotuisat kehityssuunnat ja epävakaus sekä myös vastuuton lainananto ja -otto, huono julkisten varojen hoito, varojen väärinkäyttö ja korruptio; katsoo, että kotimaisten varojen käyttöönoton tehostaminen avaa merkittäviä mahdollisuuksia parantaa velan kestävyyttä; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että velkakestävyyteen kohdistuvia uhkia ovat muun muassa ulkomaankaupan vaihtosuhteen heikkeneminen, luonnonkatastrofit ja ihmisistä johtuvat katastrofit, kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden epäsuotuisat kehityssuunnat ja epävakaus sekä myös vastuuton lainananto ja -otto, huono julkisten varojen hoito, varojen väärinkäyttö ja korruptio; katsoo, että kotimaisten varojen käyttöönoton tehostaminen avaa merkittäviä mahdollisuuksia parantaa velan kestävyyttä;

| O. | toteaa, että on autettava lisäämään veroviranomaisten valmiuksia ja osaamisen siirtoa kumppanimaissa; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että on autettava lisäämään veroviranomaisten valmiuksia ja osaamisen siirtoa kumppanimaissa;

| P. | toteaa, että UNCTAD:n vastuuntuntoista lainanantoa valtioille ja valtioiden lainanottoa koskevat periaatteet ja kestävää kehitystä koskevat G20-maiden suuntaviivat ovat sääntelykehyksen vahvistamisen kannalta hyödyllisiä, mutta katsoo, että vastuuttomat käytännöt on ensisijaisesti estettävä läpinäkyvillä säännöillä, sitovilla ja täytäntöönpanokelpoisilla pelotteilla ja perustelluissa tapauksissa myös seuraamuksilla; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että UNCTAD:n vastuuntuntoista lainanantoa valtioille ja valtioiden lainanottoa koskevat periaatteet ja kestävää kehitystä koskevat G20-maiden suuntaviivat ovat sääntelykehyksen vahvistamisen kannalta hyödyllisiä, mutta katsoo, että vastuuttomat käytännöt on ensisijaisesti estettävä läpinäkyvillä säännöillä, sitovilla ja täytäntöönpanokelpoisilla pelotteilla ja perustelluissa tapauksissa myös seuraamuksilla;

| Q. | ottaa huomioon, että valtioiden velkakestävyys riippuu niiden velkakannan lisäksi suorista ja epäsuorista rahoitustakauksista (ehdolliset velat), joita ne ovat voineet antaa, sekä muista tekijöistä; katsoo, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa esiintyy usein toisiinsa liittyviä takauksia ja että myös pankkien pelastamiseen liittyvät riskit voivat olla merkittäviä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että valtioiden velkakestävyys riippuu niiden velkakannan lisäksi suorista ja epäsuorista rahoitustakauksista (ehdolliset velat), joita ne ovat voineet antaa, sekä muista tekijöistä; katsoo, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa esiintyy usein toisiinsa liittyviä takauksia ja että myös pankkien pelastamiseen liittyvät riskit voivat olla merkittäviä;

| R. | katsoo, että velan kestävyyden analysoinnissa ei pidä keskittyä pelkästään taloudellisiin näkökohtiin, kuten velallisen valtion talouskasvunäkymiin sekä valtion valmiuksiin varmistaa lainanhoito, vaan siinä on otettava huomioon myös vaikutus, joka velkataakasta aiheutuu maan valmiuksiin kunnioittaa kaikkia ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että velan kestävyyden analysoinnissa ei pidä keskittyä pelkästään taloudellisiin näkökohtiin, kuten velallisen valtion talouskasvunäkymiin sekä valtion valmiuksiin varmistaa lainanhoito, vaan siinä on otettava huomioon myös vaikutus, joka velkataakasta aiheutuu maan valmiuksiin kunnioittaa kaikkia ihmisoikeuksia;

| S. | ottaa huomioon, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet kehitysmaissa EU:n ulkoisen investointiohjelman ja G20-maiden Compact with Africa -aloitteen yhteydessä voivat lisätä valtioiden velkaantuneisuutta; ottaa huomioon, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien sijoittajia suojellaan kahdenvälisillä investointisopimuksilla ja etenkin niiden sijoittajan ja valtion välisillä riitojenratkaisumekanismeilla, joiden avulla sijoittajat voivat käydä oikeutta isäntävaltioita vastaan; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet kehitysmaissa EU:n ulkoisen investointiohjelman ja G20-maiden Compact with Africa -aloitteen yhteydessä voivat lisätä valtioiden velkaantuneisuutta; ottaa huomioon, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien sijoittajia suojellaan kahdenvälisillä investointisopimuksilla ja etenkin niiden sijoittajan ja valtion välisillä riitojenratkaisumekanismeilla, joiden avulla sijoittajat voivat käydä oikeutta isäntävaltioita vastaan;

| T. | ottaa huomioon, että vastenmieliset velat, joita valtionhallinnot ovat ottaneet mahdollistaakseen korruptoituneita liiketoimia tai muita velkojien laittomina tuntemia toimia, muodostavat huomattavan rasitteen erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa oleville väestönosille; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että vastenmieliset velat, joita valtionhallinnot ovat ottaneet mahdollistaakseen korruptoituneita liiketoimia tai muita velkojien laittomina tuntemia toimia, muodostavat huomattavan rasitteen erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa oleville väestönosille;

| U. | ottaa huomioon, että kehitysmaiden hallituksille myönnettyjä lainoja koskeva avoimuus on tärkeää, jotta voidaan varmistaa lainanantoon liittyvä vastuuvelvollisuus; ottaa huomioon, että puutteellisella avoimuudella oli keskeinen rooli, kun Mosambikille annettiin vastuuttomasti lainoja, ja toteaa, ettei maan kykyä maksaa velka takaisin tarkistettu huolellisesti, minkä jälkeen lainat piilotettiin rahoitusmarkkinoilta ja Mosambikin kansalaisilta; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että kehitysmaiden hallituksille myönnettyjä lainoja koskeva avoimuus on tärkeää, jotta voidaan varmistaa lainanantoon liittyvä vastuuvelvollisuus; ottaa huomioon, että puutteellisella avoimuudella oli keskeinen rooli, kun Mosambikille annettiin vastuuttomasti lainoja, ja toteaa, ettei maan kykyä maksaa velka takaisin tarkistettu huolellisesti, minkä jälkeen lainat piilotettiin rahoitusmarkkinoilta ja Mosambikin kansalaisilta;

| V. | ottaa huomioon, että vastenmielinen velka määritellään jonkin valtion hallinnon ottamaksi velaksi, jota käytetään valtion kansalaisten edun vastaisten toimien rahoittamiseen, mistä velkojat ovat tietoisia, ja jossa on kyse vallanpitäjien henkilökohtaisesta velasta, joka on otettu velkojilta, jotka ovat toimineet täysin tietoisina velan ottajien aikeista; ottaa huomioon, ettei tästä käsitteestä ole kuitenkaan saatu aikaan konsensusta, koska jotkin velkojat vastustavat sitä kynsin hampain; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että vastenmielinen velka määritellään jonkin valtion hallinnon ottamaksi velaksi, jota käytetään valtion kansalaisten edun vastaisten toimien rahoittamiseen, mistä velkojat ovat tietoisia, ja jossa on kyse vallanpitäjien henkilökohtaisesta velasta, joka on otettu velkojilta, jotka ovat toimineet täysin tietoisina velan ottajien aikeista; ottaa huomioon, ettei tästä käsitteestä ole kuitenkaan saatu aikaan konsensusta, koska jotkin velkojat vastustavat sitä kynsin hampain;

| W. | katsoo, että kotimaisten varojen käyttöönottoa estävät erityisesti verovilppi ja haitallinen verokilpailu sekä monikansallisten yritysten voitonsiirrot;katsoo, että OECD:n aloite veropohjan rapautumisesta ja voitonsiirroista (BEPS) on tervetullut mutta riittämätön tapa reagoida tähän ilmiöön; katsoo, että kuten se kehotti veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä 6. heinäkuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa (4), YK:n tasolla olisi perustettava hallitusten välinen elin verotusyhteistyötä varten, jotta kehitysmaat voisivat osallistua yhdenvertaisesti nykyisten kansainvälisten verosääntöjen maailmanlaajuiseen uudistamiseen; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että kotimaisten varojen käyttöönottoa estävät erityisesti verovilppi ja haitallinen verokilpailu sekä monikansallisten yritysten voitonsiirrot;katsoo, että OECD:n aloite veropohjan rapautumisesta ja voitonsiirroista (BEPS) on tervetullut mutta riittämätön tapa reagoida tähän ilmiöön; katsoo, että kuten se kehotti veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä 6. heinäkuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa (4), YK:n tasolla olisi perustettava hallitusten välinen elin verotusyhteistyötä varten, jotta kehitysmaat voisivat osallistua yhdenvertaisesti nykyisten kansainvälisten verosääntöjen maailmanlaajuiseen uudistamiseen;

| X. | toteaa, että laittomien rahavirtojen arvioidaan olevan kehitysmaissa ja nousevan talouden maissa biljoona dollaria vuodessa ja että ne vievät näiltä mailta jatkuvasti erityisesti kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavia kansallisia resursseja; katsoo, että nämä virrat vauhdittavat lainanottoa ulkomailta ja heikentävät lainojen takaisinmaksuvalmiuksia; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että laittomien rahavirtojen arvioidaan olevan kehitysmaissa ja nousevan talouden maissa biljoona dollaria vuodessa ja että ne vievät näiltä mailta jatkuvasti erityisesti kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavia kansallisia resursseja; katsoo, että nämä virrat vauhdittavat lainanottoa ulkomailta ja heikentävät lainojen takaisinmaksuvalmiuksia;

| Y. | ottaa huomioon, että Agenda 2030:n ja Addis Abeban toimintasuunnitelman toteuttaminen edellyttää, että pohditaan uusia kestävän kehityksen tavoitteiden rahoitusvaihtoehtoja, kuten finanssitransaktioveron ja ulkomaanrahamääräisten tapahtumien veron käyttöönottoa; ottaa huomioon, että Kansainvälisen järjestelypankin (BIS) arvion mukaan perimällä ulkomaanrahamääräisistä tapahtumista veroa 0,1 prosenttia rahoitettaisiin helposti kestävän kehityksen tavoitteita kaikissa matalan tulotason ja alemman keskitulotason maissa (5); |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että Agenda 2030:n ja Addis Abeban toimintasuunnitelman toteuttaminen edellyttää, että pohditaan uusia kestävän kehityksen tavoitteiden rahoitusvaihtoehtoja, kuten finanssitransaktioveron ja ulkomaanrahamääräisten tapahtumien veron käyttöönottoa; ottaa huomioon, että Kansainvälisen järjestelypankin (BIS) arvion mukaan perimällä ulkomaanrahamääräisistä tapahtumista veroa 0,1 prosenttia rahoitettaisiin helposti kestävän kehityksen tavoitteita kaikissa matalan tulotason ja alemman keskitulotason maissa (5);

| Z. | katsoo, että on tarpeen pureutua laittomiin rahoitusvirtoihin niiden tyrehdyttämiseksi pysyvästi vuoteen 2030 mennessä muun muassa siten, että torjutaan verovilppiä ja tehostetaan kansainvälistä yhteistyötä toimenpiteillä, joilla helpotetaan verotietojen ilmoittamista toimivaltaisille viranomaisille ja parannetaan verotuksen läpinäkyvyyttä sekä lähtö- että kohdemaissa; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että on tarpeen pureutua laittomiin rahoitusvirtoihin niiden tyrehdyttämiseksi pysyvästi vuoteen 2030 mennessä muun muassa siten, että torjutaan verovilppiä ja tehostetaan kansainvälistä yhteistyötä toimenpiteillä, joilla helpotetaan verotietojen ilmoittamista toimivaltaisille viranomaisille ja parannetaan verotuksen läpinäkyvyyttä sekä lähtö- että kohdemaissa;

| AA. | katsoo, että kyseisissä valtioissa lainanhoitoon liittyvien maksulaiminlyöntien käsittelyyn sovellettavat järjestelyt poikkeavat olennaisesti yrityksille kansallisessa lainsäädännössä vahvistetuista maksukyvyttömyysmenettelyistä siinä mielessä, että tuomioistuimessa ei ole puolueetonta välimiesmenettelyä; ottaa huomioon, että lyhytaikaiset lainat, joiden saamiseen liittyy ehtoja ja jotka maksetaan erissä, antaa IMF, jonka tehtävänä on varmistaa kansainvälisen rahoitusjärjestelmän vakaus; ottaa huomioon, että velkojavaltioiden Pariisin klubi päättää vain jäsentensä julkisen sektorin kahdenvälistä lainanantoa koskevasta velkahelpotuksesta; ottaa huomioon, että yksityisten velkojien Lontoon klubi päättää vain jäsentensä liikepankkien lainoista; toteaa, että ei ole pysyvää elintä, jossa kaikki velkojat voisivat tehdä koordinoituja päätöksiä velkaongelmaisen maan velkojen uudelleenjärjestelystä; |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että kyseisissä valtioissa lainanhoitoon liittyvien maksulaiminlyöntien käsittelyyn sovellettavat järjestelyt poikkeavat olennaisesti yrityksille kansallisessa lainsäädännössä vahvistetuista maksukyvyttömyysmenettelyistä siinä mielessä, että tuomioistuimessa ei ole puolueetonta välimiesmenettelyä; ottaa huomioon, että lyhytaikaiset lainat, joiden saamiseen liittyy ehtoja ja jotka maksetaan erissä, antaa IMF, jonka tehtävänä on varmistaa kansainvälisen rahoitusjärjestelmän vakaus; ottaa huomioon, että velkojavaltioiden Pariisin klubi päättää vain jäsentensä julkisen sektorin kahdenvälistä lainanantoa koskevasta velkahelpotuksesta; ottaa huomioon, että yksityisten velkojien Lontoon klubi päättää vain jäsentensä liikepankkien lainoista; toteaa, että ei ole pysyvää elintä, jossa kaikki velkojat voisivat tehdä koordinoituja päätöksiä velkaongelmaisen maan velkojen uudelleenjärjestelystä;

| AB. | ottaa huomioon, että pääasiallinen valtionvelkojen uudelleenjärjestelyä käsittelevä elin on IMF ja että sillä on huomattavasti vaikutusvaltaa EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että pääasiallinen valtionvelkojen uudelleenjärjestelyä käsittelevä elin on IMF ja että sillä on huomattavasti vaikutusvaltaa EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa;

| AC. | katsoo, että epätoivoisia velallisia kohteeksi etsivien ja niiden lainojen uudelleenjärjestelyprosessiin sekaantuvien korppikotkarahastojen ei pidä saada oikeudellista ja lainsäädännöllistä tukea näihin tuhoisiin toimintoihin, ja katsoo, että tältä osin on toteutettava lisätoimenpiteitä; |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että epätoivoisia velallisia kohteeksi etsivien ja niiden lainojen uudelleenjärjestelyprosessiin sekaantuvien korppikotkarahastojen ei pidä saada oikeudellista ja lainsäädännöllistä tukea näihin tuhoisiin toimintoihin, ja katsoo, että tältä osin on toteutettava lisätoimenpiteitä;

| AD. | ottaa huomioon, että vaikka velkahelpotus on antanut matalan tulotason maille uusia mahdollisuuksia, on pantava merkille, että tämä on kertaluonteinen toimenpide, jolla palautetaan maan velkakestävyys mutta jolla ei puututa velan kestämättömän kertymisen perussyihin; katsoo, että ensisijaisesti on vastattava korruption, heikkojen instituutioiden ja ulkoisille häiriöille altistumisen kaltaisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että vaikka velkahelpotus on antanut matalan tulotason maille uusia mahdollisuuksia, on pantava merkille, että tämä on kertaluonteinen toimenpide, jolla palautetaan maan velkakestävyys mutta jolla ei puututa velan kestämättömän kertymisen perussyihin; katsoo, että ensisijaisesti on vastattava korruption, heikkojen instituutioiden ja ulkoisille häiriöille altistumisen kaltaisiin haasteisiin;

| 1. | korostaa, että vastuuntuntoinen ja ennakoitava lainanotto on kehitysmaille välttämätön keino, jonka avulla niille taataan ihmisarvoinen tulevaisuus; korostaa samalla, että kestävä velka on edellytys Agenda 2030:n toteutumiselle; toteaa kutenkin, että lainarahoituksen olisi oltava vain täydentävä ja toissijainen vaihtoehto muille kuin velkaa kasvattaville välineille, kuten vero- ja tariffituloille ja julkiselle kehitysavulle, sillä velkarahoitukseen liittyy luontaisia ja merkittäviä riskejä, joiden vuoksi on perustettava laitoksia, joiden tehtävänä on ehkäistä ja ratkaista velkakriisejä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | huomauttaa, että pääsy kansainvälisille rahoitusmarkkinoille antaa kehitysmaille mahdollisuuden saada varoja kehitystavoitteiden toteuttamiseen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee huolestuneena merkille, että lainananto köyhtyneille maille on lisääntynyt selvästi vuodesta 2008 alkaen; on huolissaan mahdollisesta uudesta velkakriisistä; korostaa, että on lisättävä avoimuutta, parannettava lainanantajien sääntelyä, taattava verotuksen oikeudenmukaisuus ja autettava maita vähentämään riippuvuuttaan raaka-aineiden viennistä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että lainanotto on tärkeä väline niiden investointien tukemiseksi, jotka ovat ensiarvoisen tärkeitä kestävän kehityksen, myös kestävän kehityksen tavoitteiden, saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että lainat ovat erottamaton osa muita kehitysalan rahoitusmuotoja, joita ovat erityisesti kaupankäynnistä saadut tuotot, verotulot, maastamuuttajien rahalähetykset kehitysmaihin sekä julkinen kehitysapu; muistuttaa erityisesti, että kotimaisten resurssien hankinta verotuksen avulla on kestävän kehityksen tärkein rahoituslähde; kehottaa tässä tarkoituksessa EU:ta lisäämään kehitysmaiden valmiuksien kehittämiseen antamaansa apua laittomien rahoitusvirtojen torjumiseksi ja tehokkaan, edistyksellisen ja avoimen verotusjärjestelmän tukemiseksi hyvän hallintotavan periaatteiden mukaisesti sekä tukemaan tehokkaammin korruption torjuntaa ja laittomin keinoin hankitun omaisuuden palauttamista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on huolissaan siitä, että sekä yksityinen että julkinen velka on kasvanut useassa kehitysmaassa huomattavasti ja että tämä vaikuttaa kielteisesti niiden valmiuksiin rahoittaa terveyteen ja koulutukseen, talouteen, infrastruktuureihin sekä ilmastonmuutoksen torjuntaan tehtyihin investointeihin liittyviä kuluja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palauttaa mieliin, että ylivelkaantuneiden valtioiden 90-luvulla soveltamat rakennesopeutussuunnitelmat muodostavat suuren esteen perussosiaalialojen kehittymiselle ja vähentävät niiden valmiuksia hoitaa keskeisiä turvallisuuden ylläpitämiseen liittyviä valtiollisia tehtäviä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että velkahelpotustoimien ei pidä vaikeuttaa peruspalvelujen toimittamista tai vaikuttaa kielteisesti minkään ihmisoikeuden, erityisesti taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien, toteutumiseen tai edunsaajavaltion kehitykseen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että ensisijaisesti vastuu valtion (ulkomaan)velan liikakasvusta on sitä hallinnoivilla poliittisilla päättäjillä, mutta velallisten ja velkojien on vastattava yhdessä kestämättömien velkatilanteiden ehkäisemisestä ja ratkaisemisesta; korostaa lisäksi, että velalliset ja velkojat vastaavat yhdessä velkakriisin ehkäisemisestä ja ratkaisemisesta vastuullisemmalla lainanannolla ja lainanotolla; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että rahoituslähteiden yhdistäminen voi aiheuttaa velkakuplan varsinkin Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja Karibian maissa, mikä voi johtaa siihen, että tällaisilla mailla on käytettävissään rajallisesti tuloja velkojen takaisin maksamiseen; kehottaa siksi kehitysavun antajia antamaan suurimman osan tuestaan vähiten kehittyneille maille avustuksien muodossa; muistuttaa, että päätökset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden käytön tukemisesta kehitysmaissa rahoituslähteitä yhdistämällä on perustettava näiden mekanismien perusteelliseen arviointiin etenkin kehityksen ja taloudellisen täydentävyyden, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden kannalta ja aiemmista kokemuksista opittuihin asioihin; kehottaa sisällyttämään Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR) uudelleentarkasteluun selkeät velkakestävyyden kriteerit; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että on tärkeää määrittää suojamekanismi, jolla ehkäistään sitä, että valtion vastuusitoumukset heikentävät kehitysmaiden velkakestävyyttä; kehottaa erityisesti monenvälisiä kehityspankkeja toteuttamaan ennakkoon yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuushankkeiden rahoitusriskejä koskevia vaikutustenarviointeja (ja ottamaan niissä huomioon rahoitusriskit yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuushankkeiden koko elinkaaren aikana), jottei heikennetä kehitysmaiden velkakestävyyttä; katsoo, että IMF:n ja Maailmanpankin olisi otettava huomioon velanhoitokyvyn analyysissaan kaikki yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksien menot; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että tällä hetkellä voimassa olevat säännöt tai välineet eivät joko riitä tai ne eivät ole tarpeeksi sitovia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita torjumaan aktiivisesti veroparatiiseja, veronkiertoa ja laittomia rahoitusvirtoja, jotka vain lisäävät kehitysmaiden velkataakkaa, sekä tekemään kehitysmaiden kanssa yhteistyötä aggressiivisten veronkiertomenettelyjen kitkemiseksi ja etsimään keinoja kehitysmaiden tukemiseksi, kun ne pyrkivät vastustamaan paineita osallistua verokilpailuun, joka vaikeuttaisi kansallisten varojen käyttöä kehityksen hyväksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että tilanteissa, joissa hallinnon paljastetaan käyttäneen väärin julkisia varoja, luotonantajien olisi käynnistettävä varoittavat toimenpiteet ja niiden osoittautuessa tehottomiksi seuraamukset, jotka käsittävät lakkauttamisen ja jopa velvoittamisen lainan takaisinmaksuun ennen sen sopimusehtojen mukaista erääntymistä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pyytää komissiota ja EU:n jäsenvaltioita tukemaan kehitysmaita edistettäessä niiden valtionvelkaa koskevan julkisen tiedon saatavuutta sekä siihen liittyvää yhteiskunnallista kasvatusta, sillä yksityiskohtaiset tiedot julkisen talouden tilasta ovat kehitysmaissa harvoin kansalaisyhteiskunnan käytettävissä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pyytää laatimaan sääntelyä, jonka avulla estetään lainojen myöntäminen selvästi korruptoituneille hallituksille ja jossa säädetään seuraamuksista sellaisille lainanantajille, jotka täysin tietoisesti myöntävät niille lainoja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pyytää komissiota laatimaan yhteistyössä kaikkien tärkeimpien kansainvälisten toimijoiden ja asianomaisten maiden kanssa valkoisen kirjan, johon sisältyy todellinen strategia kehitysmaiden pelastamiseksi liialliselta velkaantumiselta siten, että omaksutaan monenvälinen lähtökohta, täsmennetään kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden oikeudet, velvollisuudet ja vastuut sekä pohditaan institutionaalisia järjestelyjä, jotka parhaiten sopisivat tasapuolisen ja kestävän lähestymistavan varmistamiseen velkaongelmaan; kehottaa laatimaan lainojen hallinnointia koskevat menettelysäännöt, jotka koskevat institutionaalisia, poliittisia ja yksityisiä toimijoita; |
| --- | --- |

17.

| 18. | painottaa, että suurin osa kestävän kehityksen tavoitteista on verrattavissa ihmisoikeuksiin ja että ne muodostavat siten sellaisenaan köyhyyden torjumiseen liittyvän tavoitteen, toisin kuin velan takaisinmaksu, joka on vain keino saavuttaa tavoitteet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hyväksyy YK:n ihmisoikeusvaltuutetun ulkomaanvelkaa ja ihmisoikeuksia koskevat suuntaviivat, joiden mukaan velan takaisinmaksun velvoitetta tärkeämpänä olisi pidettävä oikeutta saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet; kehottaa EU:n jäsenvaltioita edistämään ihmisoikeuksia koskevien vaikutustenarviointien järjestelmällistä käyttöä osana IMF:n ja Maailmanpankin velkakestävyysanalyyseja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita noudattamaan näitä periaatteita kahdenvälisessä lainanannossaan ja kansainvälisiin rahoituslaitoksiin liittyvissä toimissaan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille, että lainanantajat käyttävät yleensä IMF:n ja Maailmanpankin velkakestävyysanalyysia apuna lainanannossaan; korostaa, että on puututtava analyysien sudenkuoppiin ja etenkin yksityisen ulkomaanvelan seurantaan sekä siihen, ettei ihmisoikeuksia oteta analyyseissa riittävällä tavalla huomioon; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa kehitysalan toimijoita teettämään arvioinnin lainanhoidon vaikutuksesta erittäin velkaantuneiden maiden rahoitusvalmiuksiin ottaen huomioon kestävän kehityksen tavoitteet, joiden saavuttamisesta on saatava tuloksia vuoteen 2030 mennessä ja jotka on asetettava niiden velkojien oikeuksien edelle, jotka ovat täysin tietoisesti myöntäneet lainoja korruptoituneille hallituksille; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kannattaa UNCTAD:n suositusta perustaa Afrikan raaka-aineiden hintojen vakauttamisrahasto, jonka avulla vähennetään tarvetta turvautua lainanottoon raaka-aineiden hintojen pudotessa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pyytää jäsenvaltioita ja muita asianomaisia velkojavaltioita tarjoamaan enemmän rahoitusta kestävän kehityksen tavoitteisiin tehtävien investointien rahoittamiseen ja pitämään pitkäaikaisen lupauksensa antaa 0,7 prosenttia bruttokansantulosta julkiseen kehitysapuun; pyytää niitä antamaan tämän rahoituksen mieluummin avustuksien kuin lainojen muodossa, kun arviointikertomuksista käy ilmi, että julkisen varainhoidon heikentyminen vaarantaa pysyvästi kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen; kehottaa velkojavaltioita luomaan uusia innovatiivisia ja monipuolisia rahoituslähteitä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi, kuten ulkomaanrahamääräisistä tapahtumista perittävä vero ja finanssitransaktiovero, joilla voidaan edistää kunkin maan velkakestävyyttä etenkin finanssikriisin aikana; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on huolissaan OECD:n kehitysapukomitean toteuttamasta julkisen kehitysavun ilmoittamista koskevien vaatimusten tarkistamisesta etenkin yksityisen sektorin välineiden osalta, sillä laajennetut ilmoittamista koskevat vaatimukset luovat kannustimia tiettyjen apumuotojen ja etenkin lainojen ja takauksien käytölle; panee merkille, että tätä keskustelua käytäessä kehitysavun antajat saavat jo ilmoittaa tietyt lainat ja takuut julkiseksi kehitysavuksi, vaikkei tätä koskevista säännöistä ole vielä sovittu; korostaa tarvetta ottaa käyttöön avoimuuteen ja velkaantuneisuuteen liittyviä suojatoimia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että on edistettävä avoimuutta, jotta parannetaan asianomaisten toimijoiden vastuuvelvollisuutta; korostaa, että on tärkeää jakaa velanhoitokyvyn palauttamiseen liittyviä tietoja ja prosesseja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hyväksyy periaatteet, jotka YK:n yleiskokous on määritellyt kaupankäynnistä ja kehityksestä vastuullista luotonantopolitiikkaa varten ja joissa painotetaan erityisesti velkojien ja luotonottajien yhteisvastuuta (UNCTAD:n vastuuntuntoista lainanantoa valtioille ja valtioiden lainanottoa koskevat periaatteet) sekä julkisen rahoituksen alan toimien osalta välttämätöntä parlamentaarista valvontaa, ja pyytää unionia tukemaan näiden periaatteiden toteuttamista; katsoo, että UNCTAD:n vastuuntuntoisen lainanannon ja lainanoton periaatteista olisi tehtävä oikeudellisesti sitova ja täytäntöönpanokelpoinen väline; |
| --- | --- |

27.

| 28. | katsoo, että avoimuus ja vastuuvelvollisuus ovat olennaisia edellytyksiä vastuuntuntoisen valtioiden lainanannon ja lainanoton tukemiselle; kehottaa tässä tarkoituksessa jäsenvaltioita noudattamaan Addis Abeban toimintasuunnitelmassa ja G20-maiden laatimissa kestävää rahoitusta koskevissa toimintaohjeissa tehtyjä sitoumuksia, jotta lisätään lainanantajien vastuuta lainoistaan kaivannaisteollisuudessa voimassa olevien avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta koskevien periaatteiden mukaisesti (kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskeva aloite, EITI); kehottaa lisäksi edistämään valtionvelkaa, myös ehdollista velkaa, koskevien tietojen julkista saatavuutta kokoamalla nämä tiedot keskitettyyn julkiseen rekisteriin; kehottaa jäsenvaltioita julkaisemaan järjestelmällisesti tietoa niiden kehitysmaille myöntämistä lainoista; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa tarvetta sopia kansainvälisistä sitovista säännöistä vastenmielisten tai laittomien velkojen käsittelemiseksi; katsoo näin ollen, että velan uudelleenjärjestelyä olisi tuettava riippumattomalla velkojen tilintarkastuksella, jotta laittomat ja vastenmieliset lainat voidaan erottaa muista lainosta; korostaa, että laittomat ja vastenmieliset lainat olisi peruutettava; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää valitettavana, että jäsenvaltiot eivät hyväksyneet vuonna 2015 neuvoston 7. syyskuuta 2015 antaman yhteisen kannan (6) perusteella valtion velan uudelleenjärjestelyä koskevista perusperiaatteista annettua YK:n päätöslauselmaa nro 69/319, jonka YK:n yleiskokous oli hyväksynyt 10. syyskuuta 2015 ääntensä enemmistöllä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että on tärkeää toteuttaa johdonmukaisia toimia IMF:n tasolla ja YK:n organisaatioissa ja koordinoida mahdollisimman hyvin jäsenvaltioiden kantoja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa tarvetta ratkaista velkakriisi oikeudenmukaisesti, nopeasti ja kestävästi ottamalla käyttöön kansainvälinen velanhoitokyvyn palauttamismekanismi, joka perustuu UNCTAD:n valtionvelkojen järjestelyä koskevaan etenemissuunnitelmaan ja niin sanotun Stiglitzin komitean ajatukseen perustaa velan uudelleenjärjestelyjä käsittelevä kansainvälinen tuomioistuin; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pyytää jäsenvaltioita YK:n yleiskokouksen 10. syyskuuta 2015 hyväksymässä päätöslauselmassa nro 69/319 annetun valtuutuksen mukaisesti






  a) | perustamaan varhaisvaroitusmekanismeja, jotka perustuvat velkakestävyyden voimakasta heikkenemistä koskeviin ilmoituksiin ja jotka auttaisivat tunnistamaan erittäin velkaantuneiden maiden riskit ja haavoittuvuudet varhaisessa vaiheessa |
| --- | --- | --- |

33.

a)

perustamaan varhaisvaroitusmekanismeja, jotka perustuvat velkakestävyyden voimakasta heikkenemistä koskeviin ilmoituksiin ja jotka auttaisivat tunnistamaan erittäin velkaantuneiden maiden riskit ja haavoittuvuudet varhaisessa vaiheessa

| b) | sallimaan asiaa IMF:n kanssa koordinoiden sellaisen valtionvelan hallittua ja ennakoitavaa uudelleenjärjestelyä koskevan monenvälisen oikeudellisen kehyksen käyttöönoton, jonka avulla estetään se, että velasta tulisi kestämätöntä, ja parannetaan ennakoitavuutta sijoittajien näkökulmasta; vaatii, että kehitysmailla on tasapuolinen edustus kansainvälisten rahoituslaitosten päätöksenteko-organisaatioissa |
| --- | --- |

b)

sallimaan asiaa IMF:n kanssa koordinoiden sellaisen valtionvelan hallittua ja ennakoitavaa uudelleenjärjestelyä koskevan monenvälisen oikeudellisen kehyksen käyttöönoton, jonka avulla estetään se, että velasta tulisi kestämätöntä, ja parannetaan ennakoitavuutta sijoittajien näkökulmasta; vaatii, että kehitysmailla on tasapuolinen edustus kansainvälisten rahoituslaitosten päätöksenteko-organisaatioissa

| c) | varmistamaan, että EU tukee kehitysmaita korruption, rikollisuuden, veronkierron ja rahanpesun torjunnassa; |
| --- | --- |

c)

varmistamaan, että EU tukee kehitysmaita korruption, rikollisuuden, veronkierron ja rahanpesun torjunnassa;

| 34. | kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita kehittämään kansainvälisissä elimissä ja yhdessä yksityisen sektorin kanssa sääntelykehyksen, jolla varmistetaan kehitysmaille annettavien lainojen ehtojen täysi avoimuus ja näiden lainojen omistajuus, kuten avointa lainanantoa koskeva sopimus, josta tietyt rahoituslaitokset parhaillaan keskustelevat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pitää valitettavana sitä, että esimerkiksi Tunisiaa painostetaan olemaan tekemättä valtionvelan tilintarkastuksia maan velkojen alkuperän ja ehtojen selvittämiseksi; kehottaa EU:ta yhteistyössä muiden kehitysavun antajien ja kansainvälisten elinten, kuten IMF:n, kanssa suojelemaan ja edistämään valtioiden oikeuksia tehdä valtionvelan tilintarkastuksia; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vaatii, että hyväksytään sääntö, jota sovelletaan maksukyvyttömyyden uhatessa ja jonka mukaan tuomioistuimet voivat evätä velkojalta oikeuden vaatia velan maksamista, jos valtio on ottanut lainan kansallisen parlamenttinsa hyväksymän lainsäädännön vastaisesti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pyytää unionin jäsenvaltioita hyväksymään komission aloitteesta asetuksen, joka perustuu korppikotkarahastojen velkaan liittyvän keinottelun torjunnasta annettuun Belgian lakiin; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pyytää institutionaalisia ja yksityisiä velkojia hyväksymään velanhoidon keskeyttämisen luonnonkatastrofin tai akuutin humanitaarisen kriisin, mukaan lukien laajamittainen maahanmuuttoaalto, seurauksena, jotta lainan ottanut valtio voisi käyttää kaikki resurssinsa palauttaakseen tilanteen normaaliksi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  Ks. sivut 27–29.

(2)  EUVL C 353, 27.9.2016, s. 2.

(3)  World Investment Report 2014. Investing in the SDGs: An Action Plan, UNCTAD 2014, s. 140–145.

(4)  EUVL C 101, 16.3.2018, s.79.

(5)  ”Revisiting Debt Sustainability in Africa”, tausta-asiakirja UNCTAD:n Afrikan talouskehitystä koskevalle vuoden 2016 raportille ”Debt Dynamics and Development Finance in Africa”.

(6)  Asiakirja 11705/15.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/53

---

P8_TA(2018)0105

Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen EU:ssa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta Euroopan unionissa: Euroopan komission seitsemäs kertomus (2017/2279(INI))

(2019/C 390/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 4, 162, 174–178 ja 349 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 4, 162, 174–178 ja 349 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (3),

| — | ottaa huomioon koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1300/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1300/2013 (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (5),

| — | ottaa huomioon 9. lokakuuta 2017 julkaistun komission kertomuksen taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta ”Minun alueeni, minun Eurooppani, meidän tulevaisuutemme: Seitsemäs taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus”(COM(2017)0583), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. lokakuuta 2017 julkaistun komission kertomuksen taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta ”Minun alueeni, minun Eurooppani, meidän tulevaisuutemme: Seitsemäs taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus”(COM(2017)0583),

| — | ottaa huomioon Amsterdamissa 30. toukokuuta 2016 pidetyssä kaupunkiasioista vastaavien ministereiden epävirallisessa kokouksessa hyväksytyn Amsterdamin julkilausuman, jolla perustetaan EU:n kaupunkiagenda, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amsterdamissa 30. toukokuuta 2016 pidetyssä kaupunkiasioista vastaavien ministereiden epävirallisessa kokouksessa hyväksytyn Amsterdamin julkilausuman, jolla perustetaan EU:n kaupunkiagenda,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 15. joulukuuta 2015 antaman tuomion (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 15. joulukuuta 2015 antaman tuomion (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission Göteborgissa 17. marraskuuta 2017 vahvistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission Göteborgissa 17. marraskuuta 2017 vahvistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin,

| — | ottaa huomioon 25. huhtikuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät ”Koheesiopolitiikasta kansalaisten kannalta tehokkaampaa, merkityksellisempää ja näkyvämpää” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. huhtikuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät ”Koheesiopolitiikasta kansalaisten kannalta tehokkaampaa, merkityksellisempää ja näkyvämpää” (7),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät ”Vuoden 2020 jälkeisen koheesiopolitiikan synergiat ja yksinkertaistaminen” (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät ”Vuoden 2020 jälkeisen koheesiopolitiikan synergiat ja yksinkertaistaminen” (8),

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2017 julkaistun komission valkoisen kirjan Euroopan tulevaisuudesta – Pohdintaa ja skenaarioita: EU27 vuoteen 2025 mennessä (COM(2017)2025), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2017 julkaistun komission valkoisen kirjan Euroopan tulevaisuudesta – Pohdintaa ja skenaarioita: EU27 vuoteen 2025 mennessä (COM(2017)2025),

| — | ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2017 julkaistun komission pohdinta-asiakirjan Euroopan sosiaalisesta ulottuvuudesta (COM(2017)0206), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2017 julkaistun komission pohdinta-asiakirjan Euroopan sosiaalisesta ulottuvuudesta (COM(2017)0206),

| — | ottaa huomioon 10. toukokuuta 2017 julkaistun komission pohdinta-asiakirjan globalisaation hallinnasta (COM(2017)0240), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. toukokuuta 2017 julkaistun komission pohdinta-asiakirjan globalisaation hallinnasta (COM(2017)0240),

| — | ottaa huomioon 31. toukokuuta 2017 julkaistun komission pohdinta-asiakirjan talous- ja rahaliiton syventämisestä (COM(2017)0291), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. toukokuuta 2017 julkaistun komission pohdinta-asiakirjan talous- ja rahaliiton syventämisestä (COM(2017)0291),

| — | ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2017 julkaistun komission pohdinta-asiakirjan EU:n rahoituksen tulevaisuudesta (COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2017 julkaistun komission pohdinta-asiakirjan EU:n rahoituksen tulevaisuudesta (COM(2017)0358),

| — | ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2017 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Competitiveness in low-income and low-growth regions: report on the regions whose development is lagging behind”(Alhaisen tulotason ja kasvun alueiden kilpailukyky – kehityksessä jälkeen jääneitä alueita koskeva kertomus) (SWD(2017)0132), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2017 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Competitiveness in low-income and low-growth regions: report on the regions whose development is lagging behind”(Alhaisen tulotason ja kasvun alueiden kilpailukyky – kehityksessä jälkeen jääneitä alueita koskeva kertomus) (SWD(2017)0132),

| — | ottaa huomioon komission työasiakirjan alueellisen kehityksen merkityksestä Euroopan talouden tulevaisuudelle ”Why Regional Development matters for Europe’s Economic Future” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission työasiakirjan alueellisen kehityksen merkityksestä Euroopan talouden tulevaisuudelle ”Why Regional Development matters for Europe’s Economic Future” (9),

| — | ottaa huomioon 14. helmikuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Uuden, modernin monivuotisen rahoituskehyksen avulla tuloksiin EU:n painopistealoilla vuoden 2020 jälkeen”(COM(2018)0098), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Uuden, modernin monivuotisen rahoituskehyksen avulla tuloksiin EU:n painopistealoilla vuoden 2020 jälkeen”(COM(2018)0098),

| — | ottaa huomioon 24. lokakuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa”COM(2017)0623, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. lokakuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa”COM(2017)0623,

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 11. toukokuuta 2017 antaman lausunnon ”Koheesiopolitiikan tulevaisuus vuoden 2020 jälkeen – Tavoitteena vahva ja vaikuttava eurooppalainen koheesiopolitiikka vuoden 2020 jälkeen” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 11. toukokuuta 2017 antaman lausunnon ”Koheesiopolitiikan tulevaisuus vuoden 2020 jälkeen – Tavoitteena vahva ja vaikuttava eurooppalainen koheesiopolitiikka vuoden 2020 jälkeen” (10),

| — | ottaa huomioon 25. toukokuuta 2016 annetun Euroopan talous-ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta ”Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun – Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikutusten maksimointi” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. toukokuuta 2016 annetun Euroopan talous-ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta ”Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun – Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikutusten maksimointi” (11),

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman investoimisesta työpaikkoihin ja kasvuun: unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman investoimisesta työpaikkoihin ja kasvuun: unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen (12),

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n politiikkojen urbaanista ulottuvuudesta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n politiikkojen urbaanista ulottuvuudesta (13),

| — | ottaa huomioon 10. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Koheesiopolitiikan 2014–2020 uudet alueellisen kehittämisen välineet: yhdennetyt alueelliset investoinnit ja paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet” (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Koheesiopolitiikan 2014–2020 uudet alueellisen kehittämisen välineet: yhdennetyt alueelliset investoinnit ja paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet” (14),

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman oikeasta rahoitusvalikoimasta Euroopan alueille: rahoitusvälineet ja avustukset EU:n koheesiopolitiikassa (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman oikeasta rahoitusvalikoimasta Euroopan alueille: rahoitusvälineet ja avustukset EU:n koheesiopolitiikassa (15),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja älykkääseen erikoistumiseen tähtäävistä tutkimus- ja innovointistrategioista (RIS3) (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja älykkääseen erikoistumiseen tähtäävistä tutkimus- ja innovointistrategioista (RIS3) (16),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan alueellisesta yhteistyöstä – parhaat käytänteet ja innovatiiviset toimet (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan alueellisesta yhteistyöstä – parhaat käytänteet ja innovatiiviset toimet (17),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman investoinneista työllisyyteen ja kasvuun – Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikutusten maksimointi: yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 16 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen arviointi (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman investoinneista työllisyyteen ja kasvuun – Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikutusten maksimointi: yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 16 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen arviointi (18),

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n koheesiopolitiikan rakentamisesta vuoden 2020 jälkeen (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n koheesiopolitiikan rakentamisesta vuoden 2020 jälkeen (19),

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman kumppanien osallisuuden ja näkyvyyden lisäämisestä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen toiminnassa (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman kumppanien osallisuuden ja näkyvyyden lisäämisestä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen toiminnassa (20),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman yhteenkuuluvuuden ja kehityksen edistämisestä EU:n syrjäisimmillä alueilla: SEUT-sopimuksen 349 artiklan täytäntöönpano (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman yhteenkuuluvuuden ja kehityksen edistämisestä EU:n syrjäisimmillä alueilla: SEUT-sopimuksen 349 artiklan täytäntöönpano (21),

| — | ottaa huomioon 24. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n rahoituksen tulevaisuutta koskevasta pohdinta-asiakirjasta (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n rahoituksen tulevaisuutta koskevasta pohdinta-asiakirjasta (22),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n vähemmän kehittyneistä alueista (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n vähemmän kehittyneistä alueista (23),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä: vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevan parlamentin kannan valmistelu (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä: vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevan parlamentin kannan valmistelu (24),

| — | ottaa huomioon yksinkertaistamista Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) edunsaajien osalta seuraavan korkean tason ryhmän päätelmät ja suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yksinkertaistamista Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) edunsaajien osalta seuraavan korkean tason ryhmän päätelmät ja suositukset,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot (A8-0138/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot (A8-0138/2018),

| A. | ottaa huomioon, että koheesiopolitiikalla pyritään edistämään koko unionin ja sen alueiden sopusointuista ja tasapainoista kehitystä, joka johtaa sen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistumiseen, yhteisvastuun hengessä ja siten, että tavoitteena on kestävän kasvun, työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen ja alueiden välisten ja sisäisten erojen sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyden vähentäminen perussopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että koheesiopolitiikalla pyritään edistämään koko unionin ja sen alueiden sopusointuista ja tasapainoista kehitystä, joka johtaa sen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistumiseen, yhteisvastuun hengessä ja siten, että tavoitteena on kestävän kasvun, työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen ja alueiden välisten ja sisäisten erojen sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyden vähentäminen perussopimusten mukaisesti;

| B. | ottaa huomioon, että seitsemännestä koheesiokertomuksesta käy ilmi, että alueelliset erot ovat jälleen kaventumassa mutta tilanne vaihtelee suuresti sekä BKT:llä asukasta kohden että työllisyydellä tai muilla indikaattoreilla mitattuna ja että tietyt erot ovat pysyneet ennallaan tai ne siirtyvät tai kasvavat alueiden ja jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä, myös euroalueella; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että seitsemännestä koheesiokertomuksesta käy ilmi, että alueelliset erot ovat jälleen kaventumassa mutta tilanne vaihtelee suuresti sekä BKT:llä asukasta kohden että työllisyydellä tai muilla indikaattoreilla mitattuna ja että tietyt erot ovat pysyneet ennallaan tai ne siirtyvät tai kasvavat alueiden ja jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä, myös euroalueella;

| C. | ottaa huomioon, että seitsemännessä koheesiokertomuksessa esitetään huolestuttavia tietoja työttömyydestä, muun muassa nuorisotyöttömyydestä, joka ei monilla alueilla ole palannut kriisiä edeltävälle tasolle, sekä kilpailukyvystä, köyhyydestä ja sosiaalisesta osallisuudesta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että seitsemännessä koheesiokertomuksessa esitetään huolestuttavia tietoja työttömyydestä, muun muassa nuorisotyöttömyydestä, joka ei monilla alueilla ole palannut kriisiä edeltävälle tasolle, sekä kilpailukyvystä, köyhyydestä ja sosiaalisesta osallisuudesta;

| D. | ottaa huomioon, että 24 prosenttia eurooppalaisista eli melkein 120 miljoonaa on köyhiä, elää köyhyysrajalla tai kärsii vakavasta aineellisesta puutteesta ja/tai elää kotitaloudessa, jossa työssäkäyntiaste on matala; ottaa huomioon, että työssäkäyvien köyhien määrä kasvaa ja että työttömien nuorten määrä on edelleen korkea; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 24 prosenttia eurooppalaisista eli melkein 120 miljoonaa on köyhiä, elää köyhyysrajalla tai kärsii vakavasta aineellisesta puutteesta ja/tai elää kotitaloudessa, jossa työssäkäyntiaste on matala; ottaa huomioon, että työssäkäyvien köyhien määrä kasvaa ja että työttömien nuorten määrä on edelleen korkea;

| E. | toteaa, että työttömyys ja nuorisotyöttömyys ovat unionissa vähentyneet asteittain vuodesta 2013 lähtien mutta ne ovat edelleen vuoden 2008 tasojen yläpuolella (joulukuussa 2017 työttömyysaste oli 7,3 prosenttia ja nuorisotyöttömyysaste 16,1 prosenttia ) (25) ja työttömyydessä on merkittäviä eroja jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä sekä erityisesti joissakin finanssikriisistä eniten kärsineissä EU:n jäsenvaltioissa; toteaa alueellisten erojen alkaneen kaventua; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden työttömyysasteissa on edelleen merkittäviä eroja ja että viimeisimpien lukujen mukaan ne vaihtelevat 2,4 prosentista Tšekissä ja 3,6 prosentista Saksassa 16,3 prosenttiin Espanjassa ja 20,9 prosenttiin Kreikassa (26); toteaa, että piilotyöttömyys (piilotyötön on työtön henkilö, joka on halukas tekemään työtä mutta joka ei aktiivisesti hae työpaikkaa) oli 18 prosenttia vuonna 2016; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että työttömyys ja nuorisotyöttömyys ovat unionissa vähentyneet asteittain vuodesta 2013 lähtien mutta ne ovat edelleen vuoden 2008 tasojen yläpuolella (joulukuussa 2017 työttömyysaste oli 7,3 prosenttia ja nuorisotyöttömyysaste 16,1 prosenttia ) (25) ja työttömyydessä on merkittäviä eroja jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä sekä erityisesti joissakin finanssikriisistä eniten kärsineissä EU:n jäsenvaltioissa; toteaa alueellisten erojen alkaneen kaventua; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden työttömyysasteissa on edelleen merkittäviä eroja ja että viimeisimpien lukujen mukaan ne vaihtelevat 2,4 prosentista Tšekissä ja 3,6 prosentista Saksassa 16,3 prosenttiin Espanjassa ja 20,9 prosenttiin Kreikassa (26); toteaa, että piilotyöttömyys (piilotyötön on työtön henkilö, joka on halukas tekemään työtä mutta joka ei aktiivisesti hae työpaikkaa) oli 18 prosenttia vuonna 2016;

| F. | ottaa huomioon, että seitsemännessä koheesiokertomuksessa tuodaan esiin alueiden suuri moninaisuus, jota ilmenee myös nykyisten alueluokkien sisällä ja joka johtuu alueiden erityisolosuhteista (muun muassa erittäin syrjäinen sijainti, harva asutus, alhainen tulotaso tai heikko kasvu), minkä vuoksi tarvitaan ehdottomasti räätälöityä alueellista lähestymistapaa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että seitsemännessä koheesiokertomuksessa tuodaan esiin alueiden suuri moninaisuus, jota ilmenee myös nykyisten alueluokkien sisällä ja joka johtuu alueiden erityisolosuhteista (muun muassa erittäin syrjäinen sijainti, harva asutus, alhainen tulotaso tai heikko kasvu), minkä vuoksi tarvitaan ehdottomasti räätälöityä alueellista lähestymistapaa;

| G. | ottaa huomioon, että yksi seitsemännen koheesiokertomuksen tärkeimmistä ansioista on sellaisten alueiden määrittäminen, jotka näyttävät kärsivän ”kehityksen pysähtymisestä keskitulotasoon”ja jotka ovat vaarassa jäädä jälkeen muista tai joiden talouskasvu on vaarassa pysähtyä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että yksi seitsemännen koheesiokertomuksen tärkeimmistä ansioista on sellaisten alueiden määrittäminen, jotka näyttävät kärsivän ”kehityksen pysähtymisestä keskitulotasoon”ja jotka ovat vaarassa jäädä jälkeen muista tai joiden talouskasvu on vaarassa pysähtyä;

| H. | ottaa huomioon, että seitsemännessä koheesiokertomuksessa tuodaan esiin köyhyyssaarekkeiden olemassaolo, alueellisen pirstaloitumisen vaara ja alueita pienempien yksiköiden erojen syveneminen myös suhteellisen vaurailla alueilla; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että seitsemännessä koheesiokertomuksessa tuodaan esiin köyhyyssaarekkeiden olemassaolo, alueellisen pirstaloitumisen vaara ja alueita pienempien yksiköiden erojen syveneminen myös suhteellisen vaurailla alueilla;

| I. | ottaa huomioon, että seitsemännessä koheesiokertomuksessa todetaan, että ”globalisaation, maahanmuuton, köyhyyden ja innovaatioiden puutteen, ilmastonmuutoksen, energiasiirtymän ja saastumisen vaikutukset eivät rajoitu ainoastaan vähemmän kehittyneille alueille”; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että seitsemännessä koheesiokertomuksessa todetaan, että ”globalisaation, maahanmuuton, köyhyyden ja innovaatioiden puutteen, ilmastonmuutoksen, energiasiirtymän ja saastumisen vaikutukset eivät rajoitu ainoastaan vähemmän kehittyneille alueille”;

| J. | ottaa huomioon, että koheesiopolitiikalla on ollut merkittävä asema EU:n talouden elpymisessä älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistämisen kautta mutta tästä huolimatta julkiset investoinnit ovat EU:ssa yhä kriisiä edeltäneen tason alapuolella ja joissakin kriisistä pahiten kärsineissä jäsenvaltioissa vajetta on erittäin paljon, sillä julkiset investoinnit laskivat 3,4 prosentista BKT:stä vuonna 2008 aina 2,7 prosenttiin vuonna 2016; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että koheesiopolitiikalla on ollut merkittävä asema EU:n talouden elpymisessä älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistämisen kautta mutta tästä huolimatta julkiset investoinnit ovat EU:ssa yhä kriisiä edeltäneen tason alapuolella ja joissakin kriisistä pahiten kärsineissä jäsenvaltioissa vajetta on erittäin paljon, sillä julkiset investoinnit laskivat 3,4 prosentista BKT:stä vuonna 2008 aina 2,7 prosenttiin vuonna 2016;

| K. | toteaa, että seitsemännessä koheesiokertomuksessa esitellään selkeästi koheesiopolitiikan tulokset, jotka liittyvät kasvuun, työpaikkoihin, liikenteeseen, energiaan, ympäristöön ja koulutukseen ja joista ohjelmakaudella 2014–2020 on osoituksena 1,1 miljoonan pk-yrityksen tukeminen, joka johtaa suoraan 420 000 lisätyöpaikan syntymiseen ja auttaa yli 7,4:ää miljoonaa työtöntä löytämään töitä ja lisäksi yli 8,9:ää miljoonaa ihmistä parantamaan pätevyyttään; toteaa, että koheesiopolitiikka onkin liima, joka pitää Euroopan koossa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että seitsemännessä koheesiokertomuksessa esitellään selkeästi koheesiopolitiikan tulokset, jotka liittyvät kasvuun, työpaikkoihin, liikenteeseen, energiaan, ympäristöön ja koulutukseen ja joista ohjelmakaudella 2014–2020 on osoituksena 1,1 miljoonan pk-yrityksen tukeminen, joka johtaa suoraan 420 000 lisätyöpaikan syntymiseen ja auttaa yli 7,4:ää miljoonaa työtöntä löytämään töitä ja lisäksi yli 8,9:ää miljoonaa ihmistä parantamaan pätevyyttään; toteaa, että koheesiopolitiikka onkin liima, joka pitää Euroopan koossa;

Koheesiopolitiikan lisäarvo

| 1. | pitää ratkaisevan tärkeänä, että koheesiopolitiikka kattaa uudella ohjelmakaudella edelleen riittävän hyvin kaikki unionin alueet ja säilyy unionin tärkeimpänä julkisten investointien välineenä, joka perustuu pitkän aikavälin strategiaan ja näkymiin ja jolla on nykyisten ja uusien haasteiden mukaiset määrärahat, jotta varmistetaan koheesiopolitiikan perustavoitteiden saavuttaminen; korostaa, että koheesiopolitiikan keskittäminen ainoastaan vähiten kehittyneisiin alueisiin haittaisi koko unionin poliittisten painopisteiden toteuttamisen etenemistä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että koheesiopolitiikalla luodaan eurooppalaista lisäarvoa edistämällä eurooppalaisia julkishyödykkeitä ja unionin painopisteitä (joita ovat muun muassa kasvu, sosiaalinen osallisuus, innovointi ja ympäristönsuojelu) sekä julkisia ja yksityisiä investointeja ja että se on olennainen väline pyrittäessä perussopimuksessa asetetun tavoitteen mukaisesti torjumaan eroja elintason nostamiseksi ja vähentämään muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa kannattavansa voimakkaasti jaettua hallinnointia ja kumppanuusperiaatetta, jotka olisi säilytettävä ja joita olisi vahvistettava vuoden 2020 jälkeisellä kaudella, sekä monitasohallintoa ja toissijaisuutta, jotka vahvistavat koheesiopolitiikan tuomaa lisäarvoa; korostaa, että tämän politiikan lisäarvo perustuu pääasiassa sen kykyyn ottaa huomioon kansalliset kehitystarpeet sekä eri alueiden tarpeet ja ominaispiirteet sekä tuoda unioni lähemmäksi kansalaisia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että eurooppalainen lisäarvo näkyy vahvasti Euroopan alueellisessa yhteistyössä ja kaikissa sen ulottuvuuksissa (sekä sisäisessä että ulkoisessa rajat ylittävässä, kansainvälisessä ja alueiden välisessä yhteistyössä) siinä, että alueellinen yhteistyö edistää taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden yleisiä tavoitteita ja yhteisvastuuta; kehottaa jälleen korottamaan sen osuutta koheesiopolitiikan määrärahoista ja samalla parantamaan eri ohjelmien välistä koordinointia päällekkäisyyksien välttämiseksi; muistuttaa makroaluestrategioiden toteuttamisen merkityksestä koheesiopolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille, että koheesiopolitiikan täytäntöönpanolla yhdellä alueella voidaan saada aikaan ulkoisvaikutuksia sekä suoria ja epäsuoria seurannaishyötyjä kaikkialla unionissa muun muassa kaupankäynnin lisääntymisen ja sitä kautta sisämarkkinoiden vahvistumisen ansiosta; huomauttaa kuitenkin, että nämä hyödyt vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen ja ovat riippuvaisia erityisesti maantieteellisestä läheisyydestä ja jäsenvaltioiden talouksien rakenteesta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa tarvetta kehittää menetelmä koheesiopolitiikan puuttumisesta aiheutuvien kustannusten määrittämiseksi, jotta voidaan esittää lisää mitattavissa olevaa näyttöä koheesiopolitiikan tuomasta eurooppalaisesta lisäarvosta ottaen esimerkkiä Euroopan parlamentin työstä, jota se tekee Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannusten arvioimiseksi; |
| --- | --- |

6.

Alueellinen ulottuvuus

| 7. | toteaa, että kaupunkialueilla yhdistyvät yhtäältä merkittävät kasvuun, investointeihin ja innovointiin liittyvät mahdollisuudet ja toisaalta erilaiset ympäristöön liittyvät, taloudelliset ja sosiaaliset haasteet, jotka johtuvat muun muassa väestön keskittymisestä ja köyhyyssaarekkeiden olemassaolosta, myös suhteellisen vauraissa kaupungeissa; korostaa siksi, että köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen riski on edelleen keskeinen haaste; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tähdentää, että koheesiopolitiikan alueellisen ulottuvuuden vahvistamistoimissa on otettava paremmin huomioon kaupunkien lähiympäristöjen ja maaseudun ongelmat paikallisviranomaisten asiantuntemusta hyväksi käyttäen ja kiinnittäen erityistä huomiota kunkin jäsenvaltion keskikokoisiin kaupunkeihin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että on tärkeää tukea maaseutualueiden koko kirjoa tuomalla esiin niiden potentiaali, kannustamalla investointeja paikallistalouksia tukeviin hankkeisiin sekä liikenneyhteyksien parantamiseen, esteettömyyteen ja saavutettavuuteen ja erittäin nopeisiin laajakaistayhteyksiin sekä auttamalla maaseutualueita selviämään kohtaamistaan haasteista, joita ovat muun muassa maaseudun autioituminen, sosiaalinen osallisuus, työllistymismahdollisuuksien, yrittäjyyskannustimien ja kohtuuhintaisten asuntojen puute, väestökato, kaupunkien keskustojen kuihtuminen ja terveyspalvelujen heikko saatavuus paikallisesti; painottaa tässä mielessä YMP:n toisen pilarin merkitystä maaseudun kestävän kehityksen edistämisessä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa ottamaan investointiprioriteettien määrittelyssä paremmin huomioon tietyt alueelliset erityispiirteet, esimerkiksi SEUT-sopimuksen 174 artiklan kolmannessa kohdassa mainittujen alueiden, kuten saaristo-, vuoristo-, maaseutu-, rajaseutu-, rannikko- ja syrjäseutualueiden ja pohjoisimpien alueiden, erityispiirteet; painottaa, että on tärkeää luoda näitä erilaisia alueita varten räätälöityjä strategioita, ohjelmia ja toimia tai jopa tutkia mahdollisuutta käynnistää uusia erityisohjelmia ottaen mallia EU:n kaupunkiagendasta ja Amsterdamin julkilausumasta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että syrjäisimpien alueiden rakenteellinen, sosiaalinen ja taloudellinen erityistilanne oikeuttaa SEUT-sopimuksen 349 artiklan mukaisesti erityistoimenpiteiden toteuttamisen muun muassa siltä osin kuin on kyse niiden ERI-rahastojen tarjoaman rahoituksen saannin edellytyksistä; korostaa tarvetta pitää pysyvästi voimassa kaikki poikkeukset, joiden tarkoituksena on kompensoida näiden alueiden rakenteellisia haittoja, sekä parantaa niitä varten toteutettavia erityistoimenpiteitä mukauttamalla niitä aina tarpeen vaatiessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita nojautumaan unionin tuomioistuimen 15. joulukuuta 2015 antamaan tuomioon SEUT-sopimuksen 349 artiklan asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi siltä osin kuin on kyse rakennerahastorahoituksen saannin edellytyksistä; esittää varsinkin, että syrjäisimpien alueiden erityismääräraha laajennetaan koskemaan sosiaalista ulottuvuutta siten, että säilytetään unionin yhteisrahoituksen nykyinen taso kyseisillä alueilla, ja temaattista keskittämistä räätälöidään paremmin; tähdentää syrjäisimpien alueiden potentiaalia esimerkiksi ensisijaisina alueina kokeiluhankkeita toteutettaessa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että yhdennettyjen kestävän kaupunkikehityksen strategioiden käyttöön ottaminen on ollut myönteinen kokemus ja niitä olisi siksi kehitettävä sekä otettava käyttöön myös muissa aluetasoa pienemmissä yksiköissä esimerkiksi ottamalla temaattisten tavoitteiden rinnalle käyttöön yhdennetty alueellinen lähestymistapa haittaamatta kuitenkaan temaattista keskittämistä; korostaa yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen merkitystä, sillä se parantaa koheesiopolitiikan mahdollisuuksia ottaa mukaan paikalliset toimijat; korostaa tarvetta tutkia mahdollisuutta valmistella yhdennettyihin alueellisiin strategioihin ja älykkään erikoistumisen strategioihin perustuvia kansallisia ja alueellisia toimenpideohjelmia; |
| --- | --- |

12.

”Keskitulotason alueet”: parannetaan kestokykyä ja ehkäistään heikossa asemassa olevien alueiden jälkeenjääminen

| 13. | korostaa, että ”keskitulotason alueilla”ei ole tapahtunut samanlaista kasvua kuin alhaisen tulotason alueilla (jotka eivät edelleenkään ole saavuttaneet muun unionin tasoa) ja erittäin korkean tulotason alueilla, sillä niiden haasteena on kehityksen pysähtyminen keskitulotasoon, joka johtuu liian korkeista kustannuksista alhaisen tulotason alueisiin verrattuna ja liian heikoista innovointijärjestelmistä erittäin korkean tulotason alueisiin verrattuna; toteaa, että näille alueille on lisäksi luonteenomaista heikentynyt valmistusteollisuusala ja niiden alttius globalisaation ja siitä johtuvien sosioekonomisten muutosten aiheuttamille häiriöille; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on vakuuttunut, että yksi tulevan koheesiopolitiikan merkittävistä haasteista on asianmukaisen tuen antaminen keskitulotason alueille muun muassa investoinneille suotuisan ilmapiirin luomiseksi ja että koheesiopolitiikan on sekä vähennettävä eroja ja eriarvoisuutta että ehkäistävä haavoittuvien alueiden jälkeenjääminen ottamalla huomioon erilaiset suuntaukset, dynamiikat ja olosuhteet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota puuttumaan EU:n keskiarvoon verrattuna alhaisesta kasvusta kärsivien keskitulotason alueiden kohtaamiin haasteisiin siten, että edistetään unionin sopusointuista kokonaiskehitystä; muistuttaa, että jotta voidaan tukea näitä alueita ja tarjota ratkaisuja niiden ongelmiin, tulevassa koheesiopolitiikassa olisi asianmukaisesti katettava ne, tuettava niitä ja sisällytettävä ne seuraavaan ohjelmakauteen muun muassa laatimalla ja toteuttamalla räätälöityjä strategioita, ohjelmia ja toimia; muistuttaa tässä yhteydessä BKT:tä täydentävien lisäindikaattoreiden merkityksestä, jotta voidaan luoda täsmällisempi kuva näiden erityisalueiden sosioekonomisista olosuhteista; katsoo, että olisi kiinnitettävä entistä enemmän huomiota haavoittuvuuksien varhaiseen tunnistamiseen, jotta koheesiopolitiikalla voidaan tukea alueiden kestokykyä ja estää uusien erojen kehittyminen kaiken tyyppisillä alueilla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | suhtautuu myönteisesti komission käynnistämään pilottihankkeeseen, jonka tarkoituksena on tarjota teollisuuden muutosprosessissa olevien alueiden erityisiin haasteisiin räätälöityä tukea; kehottaa komissiota hyödyntämään pilottihankkeesta saatuja kokemuksia ja odottaa näkevänsä tavoiteltavia tuloksia mahdollisimman pian; katsoo, että älykkään erikoistumisen strategiat tarjoavat mahdollisuuden tukea kokonaisvaltaisen lähestymistavan avulla näitä alueita paremmin niiden kehitysstrategioissa ja yleisemmin edistää eriytettyä täytäntöönpanoa aluetasolla mutta niiden lisäksi voitaisiin myös lisätä yhteistyötä ja tietojen ja kokemusten vaihtoa alueiden kesken; suhtautuu myönteisesti sellaisiin toimiin kuin Vanguard-aloite, joissa käytetään älykkään erikoistumisen strategiaa kasvun ja teollisuuden uudistumisen vauhdittamiseen painopistealueilla unionissa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että sosiaalinen ja verotuksellinen lähentyminen edistää yhteenkuuluvuutta ja parantaa samalla sisämarkkinoiden toimintaa; katsoo, että alan tämän alan toisistaan poikkeavat käytännöt voivat olla yhteenkuuluvuuden tavoitteen vastaisia ja voivat aiheuttaa lisäongelmia jälkeen jääneille tai globalisaation suhteen kaikkein haavoittuvimmille alueille ja korostaa vähemmän kehittyneiden alueiden jatkuvaa tarvetta saavuttaa muun unionin taso; katsoo, että koheesiopolitiikan avulla voitaisiin osaltaan edistää sosiaalista ja verotuksellista lähentymistä (taloudellisen ja alueellisen lähentymisen rinnalla) tarjoamalla myönteisiä kannustimia; korostaa tässä yhteydessä mahdollisuutta turvautua esimerkiksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin; kehottaa komissiota ottamaan tämän näkökohdan paremmin huomioon eurooppalaisessa ohjausjaksossa, jotta koheesiopolitiikan sosiaalinen ulottuvuus voitaisiin integroida paremmin talouspolitiikkaan, sekä ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset asianmukaisesti mukaan tähän prosessiin sen tehokkuuden ja omavastuullisuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

17.

Toiminta-alat

| 18. | kannattaa voimakasta temaattista keskittymistä rajalliseen määrään painopisteitä, jotka liittyvät unionin tärkeisiin poliittisiin tavoitteisiin, ja sitä, että hallintoviranomaisille annetaan enemmän joustovaraa laatia alueelliset strategiat tarpeiden ja potentiaalin pohjalta sen jälkeen, kun kumppanuussopimusten valmistelussa on kuultu osallistavalla tavalla paikallis- ja aluetasoa; korostaa, että työllisyyden (nuorisotyöllisyys mukaan lukien), sosiaalisen osallisuuden, köyhyyden torjunnan, innovoinnin tukemisen, digitalisaation, pk-yritysten ja uusyritysten tukemisen, ilmastonmuutoksen, kiertotalouden ja infrastruktuurin olisi oltava tulevan koheesiopolitiikan painopistealoja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin hyväksymistä myönteisenä edistysaskeleena sosiaalisen Euroopan rakentamisessa; palauttaa mieliin sitoutuneensa Euroopan sosiaalirahastoon vahvana olennaisena osana ERI-rahastoja sekä nuorisotakuuseen, nuorisotyöllisyysaloitteeseen ja Euroopan solidaarisuusjoukkoihin, joilla pyritään vastaamaan työllisyyteen, talouskasvuun, sosiaaliseen osallisuuteen, oppimiseen ja ammattikoulutukseen liittyviin haasteisiin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että tulevassa koheesiopolitiikassa olisi keskityttävä aiempaa enemmän globalisaation kielteisistä vaikutuksista (toiminnan siirto, työpaikkojen menetykset) sekä vastaavista unionin sisäisistä suuntauksista kärsivien yhteisöjen ja alueiden suojeluun ja tukemiseen; kehottaa tutkimaan, onko rakennerahastojen ja Euroopan globalisaatiorahaston toimia mahdollista koordinoida soveltuvissa tapauksissa, jotta voidaan kattaa muun muassa unionin sisäiset toiminnan siirrot; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille, että ilmastonmuutokseen liittyvä haavoittuvuus vaihtelee suuresti alueesta toiseen; katsoo, että ERI-rahastoja olisi hyödynnettävä mahdollisimman tehokkaasti, jotta voidaan auttaa unionia täyttämään Pariisin ilmastosopimuksen (COP 21) mukaiset sitoumuksensa, jotka koskevat muun muassa uusiutuvaa energiaa, energiatehokkuutta ja hyvien käytäntöjen vaihtoa etenkin asuntosektorilla, sekä ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet; painottaa, että luonnonkatastrofin sattuessa yhteisvastuun välineistä annettava rahoitus olisi asetettava saataville niin nopeasti kuin olosuhteet sallivat ja aina koordinoidusti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että ERI-rahastoja olisi käytettävä siten, että vastataan kestävällä tavalla väestörakenteen haasteisiin (ikääntyminen, väestökato, väestönpaine, kykenemättömyys houkutella riittävästi henkilöpääomaa tai säilyttää se), jotka vaikuttavat eri tavoin Euroopan eri alueisiin; korostaa erityisesti tarvetta tarjota riittävää tukea sellaisille alueille kuin tietyille syrjäisimmille alueille; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vaatii luomaan SEUT-sopimuksen 349 artiklan nojalla erityisen rahoitusmekanismin vuoden 2020 jälkeiseksi ajaksi maahanmuuttajien kotouttamiseksi syrjäisimmillä alueilla, joihin kohdistuu erityispiirteidensä vuoksi suurempi muuttopaine, ja myötävaikuttamaan näin näiden alueiden kestävään kehitykseen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että unionin rahastoissa on noudatettava vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaa YK:n yleissopimusta ja niiden avulla olisi edistettävä edelleen laitoshoidosta luopumista; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa kulttuuriin, koulutukseen, kulttuuriperintöön, nuorisoon, urheiluun ja kestävään matkailuun tehtävien lisäinvestointien potentiaalia työpaikkojen ja etenkin nuorille suunnattujen laadukkaiden työpaikkojen luomisessa sekä kasvun luomisessa ja sosiaalisen koheesion parantamisessa samalla, kun torjutaan köyhyyttä ja syrjintää, mikä on erityisen tärkeää esimerkiksi syrjäisimmille alueille, maaseutualueille ja syrjäisille alueille; tukee innovointiin ja luovuuteen tiiviisti kytköksissä olevien kulttuurialan ja luovien toimialojen kehittämistä; |
| --- | --- |

25.

Vuoden 2020 jälkeinen ohjelmasuunnittelukehys

| 26. | tähdentää, että seitsemännessä koheesiokertomuksessa tuodaan esiin se, että varojen myöntämisessä on tarpeen ottaa huomioon henkeä kohti laskettua BKT:tä täydentäviä indikaattoreita, jotka tarjoavat tarkemman kuvan sosioekonomisista oloista, muun muassa alueita pienemmissä yksiköissä yksilöityjen haasteiden ja tarpeiden mukaisesti; toteaa, että BKT:n pitäisi kuitenkin edelleen säilyä tärkeimpänä indikaattorina; pitää tärkeänä sitä, että perustana käytettävät tiedot ovat laadukkaita, luotettavia, ajantasaisia, jäsenneltyjä ja saatavilla; pyytää siksi komissiota ja Eurostatia tuottamaan mahdollisimman yksityiskohtaisia ja maantieteellisesti mahdollisimman tarkasti jaoteltuja koheesiopolitiikan kannalta merkityksellisiä tilastototietoja, jotta ohjelmasuunnittelussa voidaan ottaa riittävästi huomioon alueiden tarpeet; kannattaa sosiaalisten kriteerien sekä ympäristö- ja väestökriteerien, erityisesti työttömyysasteen ja nuorisotyöttömyysasteen, käyttöä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kannattaa yhtenäisten lähestymistapojen tehostamista ja painottaa voimakkaasti, että Euroopan sosiaalirahaston on jatkossakin oltava erottamaton osa unionin aluepolitiikkaa sen olennaisen koheesioon liittyvän ulottuvuuden vuoksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että avustusten olisi säilyttävä koheesiopolitiikan tärkeimpänä rahoitusvälineenä, mutta toteaa, että rahoitusvälineillä voi olla tehokas vipuvaikutus ja niiden käyttöä olisi edistettävä, kun ne tuovat lisäarvoa ja kun niitä käytetään asianmukaisen ennakkoarvioinnin perusteella; painottaa kuitenkin, että niiden käytöstä ei saa tulla itsetarkoitus, että niiden vaikuttavuuden ratkaisevat monet eri tekijät (hankkeen, alueen tai riskin luonne) ja että kaikkien alueiden on voitava määrittää vapaasti, mikä rahoitus sopii niille parhaiten, olipa niiden kehitystaso mikä hyvänsä; vastustaisi kaikkia rahoitusvälineiden käyttöön liittyviä sitovia tavoitteita; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa yksinkertaistamaan rahoitusvälineiden käyttöön liittyviä ehtoja ja helpottamaan rahoitusvälineiden ja avustusten välistä koordinointia täydentävyyden ja tehokkuuden parantamiseksi ja alueellisten realiteettien huomioon ottamiseksi; korostaa hallinnollisten valmiuksien ja hallinnon laadun merkitystä sekä kansallisten kehityspankkien ja -laitosten täydentävän roolin merkitystä pantaessa täytäntöön paikallisiin tarpeisiin räätälöityjä rahoitusvälineitä; katsoo, että on välttämätöntä yhdenmukaistaa rahoitusvälineitä koskevia sääntöjä mahdollisimman paljon, olipa niiden hallinnointitapa mikä hyvänsä; ehdottaa lisäksi, että jo olemassa olevien koheesiopolitiikan rahoitusvälineiden lisäksi olisi edistettävä myös osallistavia rahoitusvälineitä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää myös koheesiopolitiikan kytkemistä investointeja, tehokkuutta ja varojen asianmukaista käyttöä tukevan ympäristön takaamiseen hyödyllisenä koheesiopolitiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta mutta korostaa, ettei koheesiopolitiikkaa ole tarkoitus supistaa painopisteitä palvelevaksi välineeksi, jolla ei ole yhteyttä omiin tavoitteisiinsa; korostaa, että on tarpeen soveltaa vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvää suhdannetilanteeseen, rakenneuudistuksiin ja julkisyhteisöjen investointeihin liittyvää joustoa koskevaa yhteisesti sovittua kantaa; katsoo, että toimenpiteitä, joilla ERI-rahastojen vaikuttavuus kytketään talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 tarkoitetulla tavalla, olisi analysoitava huolellisesti, myös ottaen mukaan kaikki sidosryhmät; katsoo, että komission olisi harkittava mukautuksia koheesiopolitiikan ja eurooppalaisen ohjausjakson niveltymiseen, jotta voidaan vahvistaa ohjausjakson alueellista ja sosiaalista ulottuvuutta, sekä otettava huomioon yhteenkuuluvuuden tavoitteiden saavuttamiseen vaikuttavat muut tekijät, esimerkiksi todellinen lähentyminen; kehottaa komissiota tässä yhteydessä ja eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa tarkastelemaan alueellista ja kansallista yhteisrahoitusta ERI-rahastoissa ja sen vaikutusta kansallisiin alijäämiin; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa tehostamaan älykkään erikoistumisen strategioita, jotka tarjoavat uudenlaisen keinon investoida pitkän aikavälin kasvupotentiaaliin nopean teknologisen muutoksen ja globalisaation maailmassa; myöntää ennakkoehtojen hyödyllisyyden mutta korostaa, että ne ovat joissakin tapauksissa olleet mutkistavaa ja hidastava tekijä ohjelmasuunnittelussa ja ohjelmasuunnitelman käynnistämisessä; panee merkille tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessaan nro 15/2017 esittämät ennakkoehtoja koskevat huomautukset; kehottaa komissiota harkitsemaan tarvittaessa ennakkoehtojen määrän vähentämistä ja parantamaan tällä alalla suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteiden noudattamista tukeutuen mahdollisimman paljon nykyisiin strategia-asiakirjoihin, jotka voisivat täyttää tulevat ennakkoehdot; korostaa, että ennakkoehtojen olisi kytkeydyttävä tiiviisti investointien vaikuttavuuteen, samalla kun varmistetaan kaikkien jäsenvaltioiden yhdenvertainen kohtelu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa, että julkishallintojen laatu ja vakaus, joiden ehtona ovat hyvä koulutus ja paikallisesti saatavilla oleva neuvonta-apu, ovat edelleen määräävä tekijä alueiden kasvun ja ERI-rahastojen vaikuttavuuden kannalta; korostaa tarvetta parantaa hallinnon laatua ja varmistaa, että käytettävissä on riittävästi teknistä tukea, koska näillä seikoilla on suuri vaikutus koheesiopolitiikan moitteettomaan täytäntöönpanoon ja ne voivat vaihdella huomattavasti jäsenvaltioissa, mikä näkyy erityisen selvästi esimerkiksi kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla; kehottaa komissiota erityisesti arvioimaan tulevaa JASPERS-ohjelmaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositusten valossa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tukee koheesiopolitiikan muuttamista siten, että keskitytään aiempaa enemmän tuloksiin ja sisältöön ja siirrytään tilinpitokeskeisestä lähestymistavasta suorituskeskeiseen toimintatapaan ja jätetään hallintoviranomaisille enemmän joustovaraa sen suhteen, kuinka tavoitteet saavutetaan, noudattaen muun muassa kumppanuuden, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteita; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää välttämättömänä jatkaa petosten torjuntaa ja kehottaa soveltamaan korruptioon nollatoleranssia; |
| --- | --- |

34.

Yksinkertaistettu koheesiopolitiikka

| 35. | kehottaa komissiota ottamaan yksinkertaistamista käsittelevän korkean tason ryhmän suositukset huomioon tulevissa säädösehdotuksissa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että tarvitaan kehys, joka takaa yksinkertaisten, selkeiden ja ennakoitavien sääntöjen avulla oikeudellisen vakauden erityisesti hallinnon ja tarkastusten osalta, jotta varmistetaan asianmukainen tasapaino suorituskyky- ja yksinkertaistamistavoitteiden välillä; kehottaa vähentämään seuraavalla ohjelmakaudella säädösten sekä ohjeiden ja suuntaviivojen määrää (mutta harkiten, jotta turvataan tiiviissä yhteistyössä sidosryhmien kanssa tarvittava asianomaisille tahoille ja hallintoviranomaisille tuttujen sääntöjen ja menettelyjen jatkuvuus); kehottaa varmistamaan, että asiaankuuluvat asiakirjat käännetään kaikille unionin kielille, ja välttämään mahdollisuuksien mukaan kaikenlaista sääntöjen taannehtivaa soveltamista ja tulkintaa; peräänkuuluttaa rajat ylittäviä hankkeita koskevaa yhtenäistä säädöskehystä sekä niitä koskevia yhtenäisiä ohjeita ja suuntaviivoja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa samalla tarvetta välttää ylisääntelyä ja tehdä toimenpideohjelmista todellisia strategia-asiakirjoja, jotka ovat entistä tiiviimpiä ja joustavampia, sekä laatia yksinkertainen menettely, jolla niitä voidaan muuttaa kohdennetusti ohjelmasuunnitelman aikana (esimerkiksi luonnonkatastrofien tapauksessa) siten, että ne vastaisivat asianmukaisesti muuttuviin globaaleihin realiteetteihin ja alueelliseen kysyntään; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa laatimaan ERI-rahastoja koskevan aidosti yhteisen säännöstön ja yhdenmukaistamaan edelleen samaa temaattista tavoitetta edistäviä välineitä koskevia yhteisiä sääntöjä; pitää tarpeellisena yksinkertaistaa rahastoihin liittyviä hankintamenettelyjä ja vauhdittaa valtiontukimenettelyä niissä tapauksissa, joissa edellytetään sääntöjen noudattamista; kannattaa suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvien unionin varojen ja koheesiopolitiikan varojen yhdenmukaista ja johdonmukaisempaa kohtelua valtiotukien osalta ja tukee yleensäkin samoille edunsaajille tarkoitettuja unionin välineitä koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista; pitää erittäin tärkeänä, että koheesiopolitiikka ja unionin tuleva tutkimusohjelma täydentävät toisiaan paremmin, jotta katetaan kokonainen sykli perustutkimuksesta kaupallisiin sovelluksiin; katsoo, että temaattinen keskittyminen olisi säilytettävä, jotta eri rahoituslähteiden väliset synergiat olisivat mahdollisia hanketasolla; |
| --- | --- |

38.

| 39. | panee merkille toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumista tarkastelevan työryhmän perustamisen ja odottaa siltä konkreettisia ehdotuksia näiden kahden periaatteen noudattamisen parantamiseksi koheesiopolitiikan puitteissa; tukee näiden periaatteiden soveltamisen varmistamista, jotta saadaan aikaan aidosti monitasoinen hallinto, mikä edellyttää sitä, että paikallis- ja alueviranomaisille sekä muille sidosryhmille annetaan asianmukaisesti vaikutusvaltaa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pitää valitettavana, että komissio ei ole saanut aikaan yhtenäisempää arviota monialaisista politiikoista ja että unionin eri politiikkojen välisistä synergiaeduista ei ole raportoitu; pyytää kunnianhimoisia strategioita, rahoitusta ja toimia, joilla lisätään EU:n muiden rahastojen kanssa saavutettavia synergiaetuja ja houkutellaan täydentävää rahoitustukea; korostaa, että on tarpeen optimoida entisestään synergiaetuja ERI-rahastojen ja muiden välineiden välillä, mukaan luettuna Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR), sekä muiden keskitetysti hallinnoitujen ohjelmien kanssa, joista on esimerkkinä Horisontti 2020 -ohjelma, joka täydentää koheesiopolitiikkaa tutkimuksen ja innovoinnin tukemisen osalta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | katsoo, että ERI-rahastojen ohjelmasuunnittelua, toteuttamista ja valvontaa koskevien vaatimusten olisi tulevaisuudessa perustuttava eriyttämis- ja suhteellisuusperiaatteisiin ja pohjauduttava avoimiin ja oikeudenmukaisiin kriteereihin ja niissä olisi otettava huomioon ohjelmille myönnettyjen määrärahojen määrä, riskiprofiili, hallinnon laatu ja varojen saajien oman rahoituksen suuruus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pitää välttämättömänä, että komission ja hallintoviranomaisten suhteet kehittyvät ”luottamussopimuksen”suuntaan; muistuttaa tässä yhteydessä asianmukaisten ja toimivien monitasohallinnon puitteiden merkityksestä; kehottaa komissiota hyödyntämään julkisten varojen moitteetonta hoitoa koskevaa jo tehtyä työtä ja ottamaan käyttöön periaatteen, jonka mukaan hallintoviranomaiset, jotka ovat osoittaneet kykenevänsä noudattamaan sääntöjä, palkitaan uudella erityismerkinnällä; kehottaa turvautumaan valvontaa koskevissa asioissa aiempaa enemmän kansallisiin ja alueellisiin sääntöihin, kun niiden vaikuttavuus on todennettu ja vahvistettu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa vahvistamaan yhtenäisen tarkastusmallin periaatetta, nopeuttamaan sähköisen koheesion täytäntöönpanoa ja ottamaan yksinkertaistetut ja standardoidut kustannukset käyttöön kaikkialla, sillä tämä on muun muassa osoittautunut helpommaksi toteuttaa eikä ole johtanut virheisiin; korostaa digitalisaation potentiaalia toiminnan valvonnassa ja raportoinnissa; katsoo, että asiantuntemuksen vaihtoa olisi helpotettava perustamalla hyvien käytännön vaihtamista varten tiedon jakamiseen tarkoitettu portaali; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota esittämään ideoita siitä, miten koheesiopolitiikalla voidaan reagoida odottamattomiin tapahtumiin entistä paremmin, ja muistuttaa tässä yhteydessä kehotuksestaan perustaa eräänlainen reservi, jolla voidaan tarjota alueille lisää joustavuutta vaarantamatta toimenpideohjelmien pitkän aikavälin tavoitteita; |
| --- | --- |

44.

Haasteet ja näkymät

| 45. | pitää erittäin huolestuttavina komission äskettäin esittämiä skenaarioita, jotka koskevat koheesiopolitiikan määrärahoihin seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä mahdollisesti tehtäviä leikkauksia, joiden vuoksi monet alueet poistuisivat koheesiopolitiikan piiristä; haluaa, että koheesiopolitiikka saa alueiden kohtaamien haasteiden tasalla olevan kunnianhimoisen talousarvion, ja toteaa, että koheesiopolitiikasta ei saa tehdä joustotekijää; huomauttaa, että kaikkien unionin alueiden kuuluminen koheesiopolitiikan piiriin on asia, josta Euroopan parlamentti ei tingi; korostaa, että ”taloudellisen kehityksen kerhojen”teoria vahvistaa sen, että on tärkeää antaa eriytettyä tukea kaikille unionin alueille, myös alueille, joiden tulotaso on erittäin korkea, sillä niiden on pysyttävä kilpailukykyisinä globaaleihin kilpailijoihinsa nähden; |
| --- | --- |

45.

| 46. | katsoo, että koheesiopolitiikka voi auttaa vastaamaan uusiin haasteisiin, kuten turvallisuuteen ja kansainvälisen suojelun piiriin kuuluvien pakolaisten kotouttamiseen; korostaa kuitenkin, ettei koheesiopolitiikka voi olla ratkaisu kaikkiin kriiseihin, sekä vastustaa koheesiopolitiikan varojen käyttöä sen soveltamisalan ulkopuolelle kuuluvien lyhyen aikavälin rahoitustarpeiden kattamiseen ja muistuttaa, että koheesiopolitiikan tarkoituksena on EU:n keskipitkän ja pitkän aikavälin sosioekonomisen kehityksen edistäminen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | panee merkille ESIR-rahastosta saadut myönteiset tulokset mutta toteaa, että sen investointien on oltava vielä nykyistäkin avoimempia ja määrätietoisempia; korostaa, että koheesiopolitiikka ja ESIR-rahasto perustuvat erilaisiin toimintaperiaatteisiin ja tavoitteisiin, jotka voivat tietyissä tapauksissa olla toisiaan täydentäviä mutta eivät toisiaan korvaavia, olipa alueiden kehitystaso mikä hyvänsä, etenkin siksi, että rakennerahastoista poiketen ESIR perustuu pääosin lainarahoitukseen; muistuttaa, että on tärkeää tehdä asianmukainen ero ESIR-rahaston ja koheesiopolitiikan välille sekä etsiä selkeitä mahdollisuuksia niiden yhdistämiseen; |
| --- | --- |

47.

| 48. | toteaa jälleen olevansa sitoutunut pitkän aikavälin ohjelmasuunnitteluun; katsoo, että ainoa toteuttamiskelpoinen vaihtoehto nykyiselle seitsemän vuoden kestolle on monivuotisen rahoituskehyksen 5+5 vuoden jakso, johon liittyy väliarviointi; kehottaa komissiota laatimaan selkeän ehdotuksen, jossa esitetään menetelmät 5+5 vuoden rahoituskehyksen käytännön täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa ryhtymään kaikkiin toimiin, jotta vältetään viivästykset ohjelmasuunnittelussa uudella kaudella, jotta ehkäistään maksuviivästyksiä ja määrärahojen vapauttamisia, jotka vaikeuttavat koheesiopolitiikan myönteisten tulosten saavuttamista; pitää erittäin tärkeänä, että kaikki tulevaan säädöskehykseen liittyvät asiakirjat annetaan ajoissa kaikilla virallisilla kielillä, jotta kaikki edunsaajat saavat tiedot tasapuolisesti ja oikeaan aikaan; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa parantamaan viestintää unionin kansalaisille ja lisäämään näin yleistä tietoisuutta koheesiopolitiikan konkreettisista saavutuksista; kehottaa komissiota lujittamaan sellaisten hallintoviranomaisten ja hankkeiden toteuttajien asemaa, jotka käyttävät innovatiivisia paikallisviestintäkeinoja tiedottaakseen ihmisille varojen käytön tuloksista kyseisillä alueilla; korostaa tarvetta parantaa tiedottamista ja viestintää ei pelkästään ketjun loppupäässä (ERI-rahastojen saavutukset) vaan myös alkupäässä (rahoitusmahdollisuudet), erityisesti pienten hankkeiden toteuttajien keskuudessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan mekanismeja ja laaja-alaisia institutionalisoituja yhteistyöfoorumeita näkyvyyden parantamiseksi ja tietoisuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | toteaa, että jotkut Euroopan alueet ovat erityisen alttiita brexitin vaikutuksille; korostaa, että tulevan koheesiopolitiikan on lievennettävä mahdollisimman paljon brexitin kielteisiä vaikutuksia Euroopan muihin alueisiin, ja kehottaa harkitsemaan tarkkaan mahdollisuutta jatkaa kumppanuuksia alueellisen yhteistyön puitteissa; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 470.

(4)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 281.

(5)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259.

(6)  Unionin tuomioistuimen asioissa C-132/14–C-136/14, parlamentti ja komissio v. neuvosto, 15. joulukuuta 2015 antama tuomio, ECLI:EU:C:2015:813.

(7)  Asiak. 8463/17.

(8)  Asiak. 14263/17.

(9)  Iammarino, S., Rodriguez-Pose, A., Storper, M. (2017), Why Regional Development Matters for Europe’s Economic Future, Working Papers 07/2017, alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto, Euroopan komissio.

(10)  EUVL C 306, 15.9.2017, s. 8.

(11)  EUVL C 303, 19.8.2016, s. 94.

(12)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 132.

(13)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 124.

(14)  EUVL C 76, 28.2.2018, s. 2.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0222.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0320.

(17)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0321.

(18)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0053.

(19)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0254.

(20)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0245.

(21)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0316.

(22)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0401.

(23)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0067.

(24)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0075.

(25)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8631691/3-31012018-BP-EN.pdf/bdc1dbf2-6511-4dc5-ac90-dbadee96f5fb

(26)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8701418/3-01032018-AP-EN/37be1dc2-3905-4b39-9ef6-adcea3cc347a

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/63

---

P8_TA(2018)0117

Komission eettiset periaatteet ja erityisesti Euroopan komission pääsihteerin nimittäminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 komission eettisistä periaatteista ja erityisesti Euroopan komission pääsihteerin nimittämisestä (2018/2624(RSP))

(2019/C 390/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2018 annetun komission lausuman komission eettisistä periaatteista ja erityisesti Euroopan komission pääsihteerin nimittämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2018 annetun komission lausuman komission eettisistä periaatteista ja erityisesti Euroopan komission pääsihteerin nimittämisestä,

| — | ottaa huomioon komission 25. maaliskuuta 2018 antamat vastaukset talousarvion valvontavaliokunnan jäsenten esittämiin kirjallisiin kysymyksiin ja 27. maaliskuuta 2018 järjestetyssä kyseisen valiokunnan kuulemistilaisuudessa esittämiin kysymyksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 25. maaliskuuta 2018 antamat vastaukset talousarvion valvontavaliokunnan jäsenten esittämiin kirjallisiin kysymyksiin ja 27. maaliskuuta 2018 järjestetyssä kyseisen valiokunnan kuulemistilaisuudessa esittämiin kysymyksiin,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja erityisesti niiden 4, 7 ja 29 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja erityisesti niiden 4, 7 ja 29 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | pitää olennaisen tärkeänä, että Euroopan komissio perussopimusten valvojana toimii sääntöjen kirjaimen ja hengen mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

pitää olennaisen tärkeänä, että Euroopan komissio perussopimusten valvojana toimii sääntöjen kirjaimen ja hengen mukaisesti;

| B. | katsoo, että luottamusta Euroopan yhdentymishankkeeseen ja Euroopan unioniin voidaan ylläpitää vain, jos unionin toimielimet toimivat roolimalleina oikeusvaltioperiaatteen, avoimuuden ja hyvän hallintotavan aloilla ja niillä katsotaan olevan riittävä sisäinen valvontajärjestelmä, jotta ne voisivat reagoida asianmukaisesti, kun nämä perusperiaatteet ovat uhattuina; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että luottamusta Euroopan yhdentymishankkeeseen ja Euroopan unioniin voidaan ylläpitää vain, jos unionin toimielimet toimivat roolimalleina oikeusvaltioperiaatteen, avoimuuden ja hyvän hallintotavan aloilla ja niillä katsotaan olevan riittävä sisäinen valvontajärjestelmä, jotta ne voisivat reagoida asianmukaisesti, kun nämä perusperiaatteet ovat uhattuina;

| C. | ottaa huomioon, että perussopimusten mukaan kaikki EU:n toimielimet ovat riippumattomia oman organisaationsa ja henkilöstöpolitiikkansa suhteen, myös silloin, kun ne valitsevat omat huippuvirkamiehensä ansioiden, kokemuksen ja luottamuksen perusteella henkilöstösääntöjen ja oman työjärjestyksensä mukaisesti; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että perussopimusten mukaan kaikki EU:n toimielimet ovat riippumattomia oman organisaationsa ja henkilöstöpolitiikkansa suhteen, myös silloin, kun ne valitsevat omat huippuvirkamiehensä ansioiden, kokemuksen ja luottamuksen perusteella henkilöstösääntöjen ja oman työjärjestyksensä mukaisesti;

| D. | ottaa huomioon, että ulkoiseen hakuun asetettuihin paikkoihin valitaan lopulta usein sisäisiä hakijoita, jotka eivät täytä sisäisten sääntöjen mukaisen haun vaatimuksia, jolloin kierretään tavanomainen urakehitys; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että ulkoiseen hakuun asetettuihin paikkoihin valitaan lopulta usein sisäisiä hakijoita, jotka eivät täytä sisäisten sääntöjen mukaisen haun vaatimuksia, jolloin kierretään tavanomainen urakehitys;

| E. | katsoo, että nimitykset pääsihteerin tehtävän kaltaisiin johtotehtäviin olisi tehtävä erillään muista nimityksistä, jotta vältettäisiin epäilyt läpinäkymättömistä sopimuspaketeista tai sisäpiiritietoihin perustuvista vaihtokaupoista; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että nimitykset pääsihteerin tehtävän kaltaisiin johtotehtäviin olisi tehtävä erillään muista nimityksistä, jotta vältettäisiin epäilyt läpinäkymättömistä sopimuspaketeista tai sisäpiiritietoihin perustuvista vaihtokaupoista;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamies tekee parhaillaan tutkimusta kyseisestä nimittämismenettelystä, ja parlamentti on vakuuttunut, että oikeusasiamies tiedottaa komissiolle ja parlamentille näkemyksistään ja mahdollisesti havaitsemistaan hallinnollisista epäkohdista, jotka edellyttävät jatkotoimia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamies tekee parhaillaan tutkimusta kyseisestä nimittämismenettelystä, ja parlamentti on vakuuttunut, että oikeusasiamies tiedottaa komissiolle ja parlamentille näkemyksistään ja mahdollisesti havaitsemistaan hallinnollisista epäkohdista, jotka edellyttävät jatkotoimia;

| G. | ottaa huomioon komission tunnustaneen, että sen nimitykseen liittyvässä viestinnässä on ollut puutteita ja että sen on lisättävä ponnistelujaan tällä alalla; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon komission tunnustaneen, että sen nimitykseen liittyvässä viestinnässä on ollut puutteita ja että sen on lisättävä ponnistelujaan tällä alalla;

| H. | toteaa, että henkilöstökomiteat, jotka on vaaleilla valittu edustamaan EU:n toimielinten henkilöstöä, ovat pyytäneet avoimia menettelyjä kaikille johtotehtäviä koskeville nimityksille; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että henkilöstökomiteat, jotka on vaaleilla valittu edustamaan EU:n toimielinten henkilöstöä, ovat pyytäneet avoimia menettelyjä kaikille johtotehtäviä koskeville nimityksille;

| 1. | pitää valitettavana, että 21. helmikuuta 2018 tapahtunut Euroopan komission uuden pääsihteerin nimitys toteutettiin tavalla, joka aiheutti laajasti ärtymystä ja paheksuntaa yleisessä mielipiteessä sekä Euroopan parlamentin jäsenten ja EU:n virkamieskunnan keskuudessa; toteaa, että tämä menettely aiheuttaa maineriskin Euroopan komission lisäksi myös kaikille muille Euroopan unionin toimielimille; kehottaa komissiota ottamaan huomioon, että tämä menettely ja siitä tiedottaminen tiedotusvälineille, parlamentille ja suurelle yleisölle ovat vaikuttaneet kielteisesti sen omaan maineeseen; |
| --- | --- |

1.

Tosiseikat

| 2. | panee merkille, että






  — | 31. tammikuuta 2018 apulaispääsihteerin virka julkaistiin haettavaksi, ja hakemusten määräaika oli tavanomainen kymmenen työpäivää (eli 13. helmikuuta 2018); |
| --- | --- | --- |

2.

—

31. tammikuuta 2018 apulaispääsihteerin virka julkaistiin haettavaksi, ja hakemusten määräaika oli tavanomainen kymmenen työpäivää (eli 13. helmikuuta 2018);

| — | hakijoita oli vain kaksi, yksi mies ja yksi nainen, molemmat komission puheenjohtajan kabinetista; uusi pääsihteeri oli yksi virkaa hakeneista; toinen hakijoista haki virkaa 8. helmikuuta 2018, kävi läpi kokopäiväisen arviointikeskusvaiheen 12. helmikuuta 2018, peruutti hakemuksensa ennen neuvoa-antavan nimityskomitean haastattelua, joka oli tarkoitus pitää 20. helmikuuta 2018, ja hänet nimitettiin komission puheenjohtajan uudeksi kabinettipäälliköksi; |
| --- | --- |

—

hakijoita oli vain kaksi, yksi mies ja yksi nainen, molemmat komission puheenjohtajan kabinetista; uusi pääsihteeri oli yksi virkaa hakeneista; toinen hakijoista haki virkaa 8. helmikuuta 2018, kävi läpi kokopäiväisen arviointikeskusvaiheen 12. helmikuuta 2018, peruutti hakemuksensa ennen neuvoa-antavan nimityskomitean haastattelua, joka oli tarkoitus pitää 20. helmikuuta 2018, ja hänet nimitettiin komission puheenjohtajan uudeksi kabinettipäälliköksi;

| — | uusi pääsihteeri kävi läpi henkilöstösääntöjen 29 artiklassa säädetyn menettelyn, johon kuului






  a) | kokopäiväinen arviointikeskusvaihe (15. helmikuuta 2018); |
| --- | --- | --- |

—

uusi pääsihteeri kävi läpi henkilöstösääntöjen 29 artiklassa säädetyn menettelyn, johon kuului

a)

kokopäiväinen arviointikeskusvaihe (15. helmikuuta 2018);

| b) | neuvoa-antavan nimityskomitean haastattelu (16. helmikuuta 2018), arvio ja lausunto (20. helmikuuta 2018); |
| --- | --- |

b)

neuvoa-antavan nimityskomitean haastattelu (16. helmikuuta 2018), arvio ja lausunto (20. helmikuuta 2018);

| c) | haastattelu budjetista ja henkilöstöstä vastaavan komission jäsenen ja Euroopan komission puheenjohtajan kanssa (20. helmikuuta 2018); |
| --- | --- |

c)

haastattelu budjetista ja henkilöstöstä vastaavan komission jäsenen ja Euroopan komission puheenjohtajan kanssa (20. helmikuuta 2018);

| — | näistä haastatteluista ei laadittu pöytäkirjoja eikä niiden pituutta merkitty muistiin; |
| --- | --- |

—

näistä haastatteluista ei laadittu pöytäkirjoja eikä niiden pituutta merkitty muistiin;

| — | kollegio nimitti yksimielisellä päätöksellä komission puheenjohtajan kabinettipäällikön apulaispääsihteeriksi 21. helmikuuta 2018; |
| --- | --- |

—

kollegio nimitti yksimielisellä päätöksellä komission puheenjohtajan kabinettipäällikön apulaispääsihteeriksi 21. helmikuuta 2018;

| — | myöhemmin samassa kokouksessa silloinen pääsihteeri ilmoitti jäävänsä eläkkeelle ja lähettäneensä saman päivän aamuna puheenjohtajalle virallisen kirjeen, jossa hän kertoi aikovansa jäädä eläkkeelle 31. maaliskuuta 2018; |
| --- | --- |

—

myöhemmin samassa kokouksessa silloinen pääsihteeri ilmoitti jäävänsä eläkkeelle ja lähettäneensä saman päivän aamuna puheenjohtajalle virallisen kirjeen, jossa hän kertoi aikovansa jäädä eläkkeelle 31. maaliskuuta 2018;

| — | Euroopan komission puheenjohtaja ja hänen kabinettipäällikkönsä olivat tienneet vuodesta 2015 lähtien, että silloinen pääsihteeri aikoi jäädä eläkkeelle pian maaliskuun 2018 jälkeen, ja että hän oli vahvistanut aikomuksensa vuoden 2018 alussa; puheenjohtaja ei kuitenkaan ollut julkistanut tätä tietoa, ettei olisi heikentänyt silloisen pääsihteerin arvovaltaa, mutta hän oli kertonut asiasta kabinettipäällikölleen; |
| --- | --- |

—

Euroopan komission puheenjohtaja ja hänen kabinettipäällikkönsä olivat tienneet vuodesta 2015 lähtien, että silloinen pääsihteeri aikoi jäädä eläkkeelle pian maaliskuun 2018 jälkeen, ja että hän oli vahvistanut aikomuksensa vuoden 2018 alussa; puheenjohtaja ei kuitenkaan ollut julkistanut tätä tietoa, ettei olisi heikentänyt silloisen pääsihteerin arvovaltaa, mutta hän oli kertonut asiasta kabinettipäällikölleen;

| — | koska komission puheenjohtaja ei ollut onnistunut pyrkimyksissään saada pääsihteeriä jatkamaan virassaan, hänen olisi pitänyt vähintäänkin ilmoittaa budjetista ja henkilöstöstä vastaavalle komission jäsenelle vapautuvasta virasta, jotta tavanomaiset, parhaaseen käytäntöön perustuvat toimenpiteet viran täyttämiseksi olisi voitu käynnistää hyvissä ajoin; |
| --- | --- |

—

koska komission puheenjohtaja ei ollut onnistunut pyrkimyksissään saada pääsihteeriä jatkamaan virassaan, hänen olisi pitänyt vähintäänkin ilmoittaa budjetista ja henkilöstöstä vastaavalle komission jäsenelle vapautuvasta virasta, jotta tavanomaiset, parhaaseen käytäntöön perustuvat toimenpiteet viran täyttämiseksi olisi voitu käynnistää hyvissä ajoin;

| — | kollegio päätti puheenjohtajan ehdotuksesta ja yhteisymmärryksessä budjetista ja henkilöstöstä vastaavan komission jäsenen kanssa ja ilman, että uuden pääsihteerin nimittäminen olisi otettu kokouksen esityslistalle, siirtää vasta valitun apulaispääsihteerin henkilöstösääntöjen 7 artiklan nojalla Euroopan komission pääsihteerin virkaan (siirto ilman viran julkaisemista); |
| --- | --- |

—

kollegio päätti puheenjohtajan ehdotuksesta ja yhteisymmärryksessä budjetista ja henkilöstöstä vastaavan komission jäsenen kanssa ja ilman, että uuden pääsihteerin nimittäminen olisi otettu kokouksen esityslistalle, siirtää vasta valitun apulaispääsihteerin henkilöstösääntöjen 7 artiklan nojalla Euroopan komission pääsihteerin virkaan (siirto ilman viran julkaisemista);

Uuden pääsihteerin urakehitys

| 3. | panee merkille, että






  — | uusi pääsihteeri tuli komissioon palkkaluokan AD6 virkamieheksi marraskuussa 2004 läpäistyään AD-kilpailun COM/A/10/01; hänet ylennettiin palkkaluokkaan AD7 vuonna 2007, AD8 vuonna 2009, AD9 vuonna 2011 ja AD10 vuonna 2013; |
| --- | --- | --- |

3.

—

uusi pääsihteeri tuli komissioon palkkaluokan AD6 virkamieheksi marraskuussa 2004 läpäistyään AD-kilpailun COM/A/10/01; hänet ylennettiin palkkaluokkaan AD7 vuonna 2007, AD8 vuonna 2009, AD9 vuonna 2011 ja AD10 vuonna 2013;

| — | 10. helmikuuta 2010 lähtien, kun hän oli virkaurallaan yhä palkkaluokassa AD8, hänet siirrettiin päälliköksi varapuheenjohtaja Redingin kabinettiin, jossa hän työskenteli kabinettipäällikkönä palkkaluokassa AD14, johtajatasolla, silloin voimassa olleiden, kabinettien muodostamista koskevien sääntöjen (SEC(2010)0104) mukaisesti; |
| --- | --- |

—

10. helmikuuta 2010 lähtien, kun hän oli virkaurallaan yhä palkkaluokassa AD8, hänet siirrettiin päälliköksi varapuheenjohtaja Redingin kabinettiin, jossa hän työskenteli kabinettipäällikkönä palkkaluokassa AD14, johtajatasolla, silloin voimassa olleiden, kabinettien muodostamista koskevien sääntöjen (SEC(2010)0104) mukaisesti;

| — | uusi pääsihteeri otti henkilökohtaisista syistä myönnettävää virkavapaata 1. huhtikuuta 2014 – 31. toukokuuta 2014 toimiakseen PPE-ryhmän johtavan ehdokkaan kampanjapäällikkönä tämän pyrkiessä Euroopan komission puheenjohtajaksi; |
| --- | --- |

—

uusi pääsihteeri otti henkilökohtaisista syistä myönnettävää virkavapaata 1. huhtikuuta 2014 – 31. toukokuuta 2014 toimiakseen PPE-ryhmän johtavan ehdokkaan kampanjapäällikkönä tämän pyrkiessä Euroopan komission puheenjohtajaksi;

| — | hänen palattuaan 1. kesäkuuta 2014 hänet nimitettiin palkkaluokan AD14 virkamiehenä pääneuvonantajaksi talouden ja rahoituksen pääosastoon; |
| --- | --- |

—

hänen palattuaan 1. kesäkuuta 2014 hänet nimitettiin palkkaluokan AD14 virkamiehenä pääneuvonantajaksi talouden ja rahoituksen pääosastoon;

| — | läpäistyään menestyksekkäästi valintamenettelyn uusi pääsihteeri nimitettiin pääneuvonantajaksi Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkiin 1. heinäkuuta 2014 alkaen; tämän nimityksen myötä hänestä tuli virkaurallaan palkkaluokan AD14 virkamies; |
| --- | --- |

—

läpäistyään menestyksekkäästi valintamenettelyn uusi pääsihteeri nimitettiin pääneuvonantajaksi Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkiin 1. heinäkuuta 2014 alkaen; tämän nimityksen myötä hänestä tuli virkaurallaan palkkaluokan AD14 virkamies;

| — | 1. heinäkuuta 2014 – 31. lokakuuta 2014 uusi pääsihteeri siirrettiin palkkaluokassa AD14 Euroopan komission vasta valitun puheenjohtajan siirtymävaiheen tiimin päälliköksi; |
| --- | --- |

—

1. heinäkuuta 2014 – 31. lokakuuta 2014 uusi pääsihteeri siirrettiin palkkaluokassa AD14 Euroopan komission vasta valitun puheenjohtajan siirtymävaiheen tiimin päälliköksi;

| — | 1. marraskuuta 2014 hänet nimitettiin puheenjohtajan kabinettipäälliköksi palkkaluokassa AD15 vuodesta 2004 voimassa olleiden, kabinettien muodostamista koskevien sääntöjen mukaisesti (ks. päätökset SEC(2004)0185, SEC(2010)0104 ja C(2014)9002); |
| --- | --- |

—

1. marraskuuta 2014 hänet nimitettiin puheenjohtajan kabinettipäälliköksi palkkaluokassa AD15 vuodesta 2004 voimassa olleiden, kabinettien muodostamista koskevien sääntöjen mukaisesti (ks. päätökset SEC(2004)0185, SEC(2010)0104 ja C(2014)9002);

| — | 1. tammikuuta 2017 hänet ylennettiin virkaurallaan (ei tilapäinen siirto) palkkaluokkaan AD15 johtavien virkamiesten 10. ylennyskierroksen yhteydessä, jolloin päätöksen teki komission jäsenten kollegio (PV(2017)2221); näin ollen ennen 21. helmikuuta 2018 pidettyä kokousta hän oli virkaurallaan komission virkamies palkkaluokassa AD15, pääneuvonantaja talouden ja rahoituksen pääosastossa; |
| --- | --- |

—

1. tammikuuta 2017 hänet ylennettiin virkaurallaan (ei tilapäinen siirto) palkkaluokkaan AD15 johtavien virkamiesten 10. ylennyskierroksen yhteydessä, jolloin päätöksen teki komission jäsenten kollegio (PV(2017)2221); näin ollen ennen 21. helmikuuta 2018 pidettyä kokousta hän oli virkaurallaan komission virkamies palkkaluokassa AD15, pääneuvonantaja talouden ja rahoituksen pääosastossa;

| 4. | pyytää kiinnittämään huomiota uuden pääsihteerin erittäin nopeaan urakehitykseen, sillä hän oli edennyt palkkaluokasta AD6 palkkaluokkaan AD15 hieman yli 13 vuodessa, jolloin hän oli viettänyt kahdeksan vuotta eri kabineteissa (ensimmäisen kabinetin jälkeen hänet ylennettiin AD10:sta AD14:een ja toisen kabinetin jälkeen AD14:sta AD15:een); |
| --- | --- |

4.

Edellisten pääsihteereiden urakehitys

| 5. | korostaa, että komission mukaan kolme edellistä pääsihteeriä toimivat johtajana, pääjohtajana ja kabinettipäällikkönä ennen kuin heidät siirrettiin pääsihteerin tehtävään, kun taas uusi pääsihteeri ei ole toiminut missään johtotehtävissä komission yksiköissä; korostaa erityisesti, että 21. helmikuuta 2018 hän ei ollut virassa oleva apulaispääsihteeri ja oli toiminut alle 14 kuukautta AD15-peruspalkkaluokassa: |
| --- | --- |

5.

Nimitysmenettely

| 6. | toteaa, että komission mukaan uusi pääsihteeri siirrettiin yksikön edun mukaisesti henkilöstösääntöjen 7 artiklan nojalla ja että virkaa ei julkaistu, koska viran ei katsottu olevan avoin; toteaa näin ollen, että yksikään virkamies ei voinut hakea sitä, koska menettely järjestettiin viran siirrolla eikä siirron varsinaisessa merkityksessä julkaisemalla avoin virka asianmukaisesti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että komissio käytti samaa henkilöstösääntöjen 7 artiklan mukaista siirtomenettelyä kolmen edellisen pääsihteerin kohdalla (siirto viran kanssa eikä tavanomainen siirto); korostaa kuitenkin, ettei ketään edellisistä pääsihteereistä nimitetty peräkkäin apulaispääsihteeriksi ja pääsihteeriksi samassa kollegion kokouksessa; korostaa myös, että kaikkia kolmea edellistä pääsihteeriä ehdotettiin kollegiolle samassa kollegion kokouksessa, jossa heidän edeltäjänsä siirrettiin eri virkaan tai he ilmoittivat jäävänsä eläkkeelle; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että siirtämällä tapahtuvan nimityksen pani alulle Euroopan komission puheenjohtaja yhteisymmärryksessä budjetista ja henkilöstöstä vastaavan komission jäsenen kanssa ja kuultuaan ensimmäistä varapuheenjohtajaa (jota kuultiin ehdokkaan nimestä mutta ehdottomasti ei menettelystä); |
| --- | --- |

8.

| 9. | on tietoinen, ettei komission käytäntönä ole siirtää AD15-palkkaluokan johtajia pääjohtajan virkoihin, mutta toteaa, että komissio katsoo, että lain mukaan kollegio olisi voinut päättää siirtää pääneuvonantajan pääsihteerin virkaan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kummastelee, miksi komissio käytti erilaisia menettelyjä, joilla sama hakija nimitettiin apulaispääsihteeriksi ja pääsihteeriksi samassa kollegion kokouksessa; |
| --- | --- |

10.

Havainnot

| 11. | korostaa, että komission antamat vastaukset osoittavat, että puheenjohtaja ja hänen kabinettipäällikkönsä olivat olleet tietoisia vuodesta 2015 lähtien, että edellinen pääsihteeri aikoi jäädä eläkkeelle pian 1. maaliskuuta 2018 jälkeen ja että hän oli vahvistanut aikomuksensa vuoden 2018 alussa; korostaa, että koska tämä oli tiedossa, hänen seuraajansa olisi voitu nimittää henkilöstösäännöissä vahvistetuilla säännöllisellä nimittämismenettelyllä, joiden mukaan 1) kollegio päättää nimityksestä sen jälkeen, kun avoin virka on julkaistu ja henkilöstösääntöjen 29 artiklan mukainen valintamenettely toteutettu; 2) tai tehdään siirto yksikön edun mukaisesti henkilöstösääntöjen 7 artiklan nojalla niinikään avoimen viran julkaiseminen jälkeen, jotta mahdollisesti kiinnostuneet virkamiehet voivat hakea kyseistä siirtoa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille komission näkökannan, että henkilöstösääntöjen mukaista viran julkaisua ei tarvitse ottaa huomioon erityisesti pääsihteerin viran osalta, koska se edellyttää erityistä kokemusta ja lisäksi puheenjohtajan ja komission jäsenten kollegion erityisen suurta luottamusta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että kun valittiin henkilöstösääntöjen 7 artiklan mukainen siirtomenettely siirtämällä vasta valittu apulaispääsihteeri virkoineen pääsihteeriksi, eläkkeelle jäävän edellisen pääsihteerin virkaa ei ollut tarpeen julkaista; toteaa kuitenkin, että vaikka samaa menettelyä käytettiin edellisten pääsihteereiden nimityksissä, kyseiset henkilöt olivat aiemmin toimineet pääjohtajina ja hoitaneet korkea-arvoisia johtotehtäviä ja talousarvioon liittyviä tehtäviä; korostaa kuitenkin, että tämä julkaisematta jättämisen perinne on saavuttanut rajansa, koska se ei vastaa nykyaikaisia avoimuusvaatimuksia, joita komission, Euroopan parlamentin ja muiden EU:n toimielinten on noudatettava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille komission laajalle levinneen käytännön täyttää virkoja sisäisillä siirroilla, jolloin siirtyy myös virka, ja että sitä käytetään myös johtotehtävien täyttämiseen; ottaa huomioon, että toimielimillä on tässä asiassa laaja harkintavalta mutta on huolissaan, että tämä voi heikentää yhtäläisten mahdollisuuksien periaatetta ja pätevimpien hakijoiden valintaa; kehottaa kaikkia unionin toimielimiä täyttämään virkoja tällaisilla siirroilla vain siten, että henkilöstölle tiedotetaan asianmukaisesti Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti, ja suosimaan avoimia menettelyjä, joilla pyritään valitsemaan parhaat ja pätevimmät hakijat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että pelkästään puheenjohtaja, budjetista ja henkilöstöstä vastaava komission jäsen, ensimmäinen varapuheenjohtaja ja entinen ja uusi pääsihteeri tiesivät ennen kollegion 21. helmikuuta 2018 pidettyä kokousta, että tehtäisiin ehdotus uuden pääsihteerin välittömästä nimittämisestä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että tämä menettely ilmeisesti yllätti kaikki muut kollegion jäsenet eivätkä komission jäsenet voineet keskustella asiasta, koska uuden pääsihteerin nimitys ei ollut komission jäsenten kollegion kokouksen esityslistalla 21. helmikuuta 2018; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on syvästi huolissaan, että tällainen tapa edetä uuden pääsihteerin nimityksessä voisi herättää epäilyjä apulaispääsihteerin nimitystä edeltäneestä menettelystä, koska sillä ei ehkä alun perinkään pyritty täyttämään kyseistä toimea vaan pikemminkin mahdollistamaan se, että kyseinen virka voitaisiin siirtää pääsihteerin virkaan henkilöstösääntöjen 7 artiklan nojalla ilman viran julkaisemista; katsoo, että vaikka tällainen tapa toimia saattaa täyttää puhtaasti muodolliset vaatimukset, se on kuitenkin henkilöstösääntöjen hengen vastaista ja estää sen, että muut kelpoisuusvaatimukset täyttävät henkilöstön jäsenet voisivat kilpailla siitä; |
| --- | --- |

17.

Päätelmät

| 18. | on pettynyt siihen, että yksikään komission jäsen ei näytä kyseenalaistaneen tätä yllätysnimitystä, ei vaatinut nimityspäätöksen lykkäystä tai pyytänyt periaatekeskustelua komission tulevan pääsihteerin tehtävästä ja siitä, miten kyseinen tehtävä ymmärretään, ja toteaa, ettei tämä aihe ollut esityslistalla; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että unionin toimielinten pääjohtajat vastaavat sadoista henkilöstön jäsenistä ja tulojen ja menojen hyväksyjinä huomattavien talousarvioiden täytäntöönpanosta ja heillä on myös velvollisuus allekirjoittaa kunkin varainhoitovuoden lopussa tarkastuslausuma vuotuisessa toimintakertomuksessaan; kyseenalaistaa näin ollen komission väitteen siitä, että puheenjohtajan kabinetin päällikön tehtävän voitaisiin katsoa vastaavan pääjohtajan tehtävää johto- ja talousarviovastuun osalta ilman, että kyseinen henkilö komission aiempien pääsihteerien tapaan olisi ollut sellaisessa asemassa; huomauttaa, että puheenjohtajan sisäinen tiedonanto komissiolle, joka on 1. marraskuuta 2014 alkaen määrännyt komission jäsenten kabinettien ja tiedotusyksikön kokoonpanosta, ei korvaa tai muuta henkilöstösääntöjä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että pääsihteerin kaksivaiheinen nimittäminen voitaisiin nähdä vallankaappauksen kaltaisena toimena, jossa lain rajoja venytettiin ja mahdollisesti jopa venytettiin liikaa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että parlamentti ei kykene oikeudellisen yksikkönsä selvityksen mukaisesti toteamaan, että kyseessä olisi ollut ”vakava ja kiireellinen tilanne”, jolla voitaisiin perustella henkilöstösääntöjen 7 artiklan mukaista siirtämismenettelyä ilman, että virka julkistetaan haettavaksi; |
| --- | --- |

21.

Vaadittu toimi

| 22. | on tietoinen, että myönteisen hallinnollisen toimen peruuttaminen ei yleensä ole lainsäädännöllisten rajoitteiden vuoksi mahdollista, mutta pyytää kuitenkin komissiota arvioimaan uudelleen uuden pääsihteerin nimitysmenettelyn, jotta muille mahdollisille eurooppalaisen julkishallinnon ehdokkaille annetaan mahdollisuus hakea virkaa ja siten mahdollistetaan suurempi ehdokasvalikoima samasta tehtäväryhmästä ja palkkaluokasta; kehottaa komissiota noudattamaan jatkossa avoimia ja läpinäkyviä hakumenettelyitä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | huomauttaa, että erinomaisen ja riippumattoman, uskollisen ja motivoituneen EU:n virkamieskunnan säilyttämiseksi on henkilöstösääntöjä sovellettava kirjaimellisesti; korostaa, että tämä edellyttää erityisesti, että henkilöstösääntöjen 4, 7 ja 29 artiklaa on noudatettava täysimääräisesti siten, että kaikista ”toimielimessä avoimena olevista viroista on ilmoitettava kyseisen toimielimen henkilöstölle heti, kun nimittävä viranomainen on päättänyt, että kyseinen virka täytetään”ja että tätä avoimuusvelvoitetta on noudatettava henkilöstösääntöjen 7 artiklan mukaisiin toisiin tehtäviin siirtämisiin lukuun ottamatta erittäin poikkeuksellisia ja asianmukaisesti perusteltuja tapauksia, kuten unionin tuomioistuin on todennut; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että ainoastaan julkaisemalla avoimet virat asianmukaisesti on mahdollista taata laaja sukupuolijakaumaltaan tasapainoinen valikoima kaikkein pätevimpiä ehdokkaita, jolloin voidaan tosiasioista tietoisina tehdä optimaalisia nimityspäätöksiä; korostaa, että kaikissa unionin toimielimissä ja elimissä on vältettävä julkaisumenettelyjä, joiden ainoana tarkoituksena on täyttää virallinen julkaisuvaatimus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | suosittaa, että komission jäsenten kollegion päätöksentekoprosesseja ja -menettelyjä on tehostettava, jotta vältetään kaikenlaisten summittaisten nimitysten ja muiden tärkeiden päätösten teko läpihuutomenettelyllä, ja että tästä syystä on välttämätöntä sisällyttää esityslistaluonnokseen kaikki tällaiset aiheet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa tässä yhteydessä kaikkia Euroopan unionin toimielimiä ja elimiä tekemään lopun tällaisista tiettyjä henkilöitä suosivista siirroista, jotka ovat vaarassa vahingoittaa menettelyjä ja siten EU:n uskottavuutta; korostaa, että poliittinen vaikuttaminen ei saa haitata henkilöstösääntöjen soveltamista; katsoo, että kaikki avoimet virat olisi julkaistava avoimuuden, rehellisyyden ja yhtäläisten mahdollisuuksien nimissä; korostaa, että mikäli toimielimet kuitenkin päättävät poiketa tästä periaatteesta, niillä olisi oltava vain erittäin suppeat mahdollisuudet toimia näin Euroopan unionin tuomioistuimen asettaman oikeuskäytännön mukaisesti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ehdottaa, että parlamentin ylempää johtoa valitsevissa valintalautakunnissa olisi oltava mukana henkilöstöä edustavien elinten virkamiehiä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota ja kaikkia muita EU:n toimielimiä, joita asia koskee, perumaan kaikki päätökset, joissa ne katsovat että puheenjohtajan kabinettipäällikön tehtävä vastaa pääjohtajan tehtävää ja komission jäsenen kabinettipäällikön tehtävä vastaa johtajan tehtävää; pyytää komissiota myös varmistamaan, että tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä tehtävän seuraavan henkilöstösääntöjen tarkistamisen yhteydessä tarjotaan arvokkaita uravaihtoehtoja sekä perinteistä urapolkua kulkeneille virkamiehille että kabinettien jäsenille:






  — | 7 artiklan osalta selventämällä virkamiehen toisiin tehtäviin siirtämistä koskevaa menettelyä, jota on käsitelty ainoastaan oikeuskäytännössä, |
| --- | --- | --- |

28.

—

7 artiklan osalta selventämällä virkamiehen toisiin tehtäviin siirtämistä koskevaa menettelyä, jota on käsitelty ainoastaan oikeuskäytännössä,

| — | sisällyttämällä sääntöihin asiaa koskevat sisäiset säännöt kabinettien jäsenille ja |
| --- | --- |

—

sisällyttämällä sääntöihin asiaa koskevat sisäiset säännöt kabinettien jäsenille ja

| — | vahvistamalla pääsihteerin nimittämistä koskevat täysin avoimet menettelyt; |
| --- | --- |

—

vahvistamalla pääsihteerin nimittämistä koskevat täysin avoimet menettelyt;

| 29. | kehottaa komissiota tarkistamaan ennen vuoden 2018 loppua ylemmän johdon nimittämistä koskevan hallinnollisen menettelynsä, jotta voidaan varmistaa parhaiden ehdokkaiden valinta siten, että noudatetaan suurinta mahdollista avoimuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia, jolloin se voi toimia esimerkkinä muille unionin toimielimille; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toteaa, että komission työjärjestyksen 17 artiklassa annetaan erityistä johtotehtäviä koskevaa vastuuta pääsihteerille, jolla olisi oltava laaja johtamiskokemus ja jonka olisi nautittava puheenjohtajan luottamusta; pitää tarpeellisena saattaa kyseiset säännöt ajan tasalle ja selventää niitä, jotta taataan pääsihteerin neutraali rooli (puolue-)poliittisessa ympäristössä; odottaa saavansa tiedon kyseisestä ajan tasalle saattamisesta syyskuuhun 2018 mennessä; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman kaikille unionin toimielimille. |
| --- | --- |

31.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/69 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/69

---

P8_TA(2018)0118

YK:n turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä ja pakolaisia koskevissa Global Compact - aloitteissa aikaansaatu edistys

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä sekä pakolaisia koskevissa YK:n Global Compact -aloitteiden edistymisestä (2018/2642(RSP))

(2019/C 390/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon pakolaisten oikeusasemaa koskevan vuoden 1951 yleissopimuksen ja pakolaisten oikeusasemasta vuonna 1967 tehdyn pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pakolaisten oikeusasemaa koskevan vuoden 1951 yleissopimuksen ja pakolaisten oikeusasemasta vuonna 1967 tehdyn pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muut YK:n ihmisoikeussopimukset ja -välineet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muut YK:n ihmisoikeussopimukset ja -välineet,

| — | ottaa huomioon lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) ihmisarvoista työtä koskevan ohjelman ja erityisesti kotitaloustyöntekijöiden ihmisarvoista työtä koskevan ILOn yleissopimuksen nro C189/2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) ihmisarvoista työtä koskevan ohjelman ja erityisesti kotitaloustyöntekijöiden ihmisarvoista työtä koskevan ILOn yleissopimuksen nro C189/2011,

| — | ottaa huomioon 19. syyskuuta 2016 hyväksytyn YK:n yleiskokouksen päätöslausuman A/RES/71/1 ”New Yorkin julkilausuma pakolaisista ja muuttajista” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. syyskuuta 2016 hyväksytyn YK:n yleiskokouksen päätöslausuman A/RES/71/1 ”New Yorkin julkilausuma pakolaisista ja muuttajista” (1),

| — | ottaa huomioon New Yorkin julkilausuman ”Kokonaisvaltainen kehys pakolaisten tilanteeseen reagoimiseksi”liitteen I, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon New Yorkin julkilausuman ”Kokonaisvaltainen kehys pakolaisten tilanteeseen reagoimiseksi”liitteen I,

| — | ottaa huomioon New Yorkin julkilausuman “Kohti globaalia sopimusta turvallisesta, hallitusta ja laillisesta muuttoliikkeestä”liitteen II, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon New Yorkin julkilausuman “Kohti globaalia sopimusta turvallisesta, hallitusta ja laillisesta muuttoliikkeestä”liitteen II,

| — | ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2017 annetut EU:n suuntaviivat lasten oikeuksien edistämiseksi ja 12. huhtikuuta 2017 annetun komission tiedonannon lasten suojelusta muuttoliikkeen yhteydessä (COM(2017)0211), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2017 annetut EU:n suuntaviivat lasten oikeuksien edistämiseksi ja 12. huhtikuuta 2017 annetun komission tiedonannon lasten suojelusta muuttoliikkeen yhteydessä (COM(2017)0211),

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2017 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman A/RES/71/280 turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevaa Global Compact -aloitetta koskevien hallitusten välisten neuvotteluiden menettelyistä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2017 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman A/RES/71/280 turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevaa Global Compact -aloitetta koskevien hallitusten välisten neuvotteluiden menettelyistä (2),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2017 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston raportin aiheesta ”Maahanmuuttajien ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan raportti, jonka aiheena on Agenda 2035 ihmisten liikkuvuuden edistämiseksi” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2017 annetun YK:n ihmisoikeusneuvoston raportin aiheesta ”Maahanmuuttajien ihmisoikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan raportti, jonka aiheena on Agenda 2035 ihmisten liikkuvuuden edistämiseksi” (3),

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2017 julkaistun YK:n pakolaisjärjestön asiakirjan “Towards a global compact on refugees: a roadmap” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2017 julkaistun YK:n pakolaisjärjestön asiakirjan “Towards a global compact on refugees: a roadmap” (4),

| — | ottaa huomioon 11. tammikuuta 2018 annetun YK:n pääsihteerin António Guterresin raportin ”Making Migration Work for All” (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. tammikuuta 2018 annetun YK:n pääsihteerin António Guterresin raportin ”Making Migration Work for All” (5),

| — | ottaa huomioon 31. tammikuuta 2018 julkaistun YK:n pakolaisjärjestön pakolaisia koskevan Global Compact -aloitteen alustavan luonnoksen (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. tammikuuta 2018 julkaistun YK:n pakolaisjärjestön pakolaisia koskevan Global Compact -aloitteen alustavan luonnoksen (6),

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2018 julkaistun turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevan Global Compact -aloitteen alustavan luonnoksen (7) ja 5. maaliskuuta 2018 julkaistun alustavan luonnoksen seuraavan version (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2018 julkaistun turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevan Global Compact -aloitteen alustavan luonnoksen (7) ja 5. maaliskuuta 2018 julkaistun alustavan luonnoksen seuraavan version (8),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2017 järjestetyssä EU:n ja Afrikan unionin viidennessä huippukokouksessa annetun Abidjanin julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2017 järjestetyssä EU:n ja Afrikan unionin viidennessä huippukokouksessa annetun Abidjanin julkilausuman,

| — | ottaa huomioon YK:n huippukokouksessa New Yorkissa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn kestävää kehitystä koskevan päätöslauselman A/RES/70/1 (9)”Transforming Our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development”sekä sen 17 kestävän kehityksen tavoitetta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n huippukokouksessa New Yorkissa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn kestävää kehitystä koskevan päätöslauselman A/RES/70/1 (9)”Transforming Our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development”sekä sen 17 kestävän kehityksen tavoitetta,

| — | ottaa huomioon siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien turvaamista koskevan YK:n yleissopimuksen, joka on hyväksytty 18. joulukuuta 1990 YK:n yleiskokouksen päätöslauselmalla A/RES/45/158 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien turvaamista koskevan YK:n yleissopimuksen, joka on hyväksytty 18. joulukuuta 1990 YK:n yleiskokouksen päätöslauselmalla A/RES/45/158 (10),

| — | ottaa huomioon kaikkien muuttajien ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelua käsittelevän komitean sekä lapsen oikeuksien komitean yhteisen yleisen huomautuksen lasten ihmisoikeuksista kansainvälisen muuttoliikkeen yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkien muuttajien ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien suojelua käsittelevän komitean sekä lapsen oikeuksien komitean yhteisen yleisen huomautuksen lasten ihmisoikeuksista kansainvälisen muuttoliikkeen yhteydessä,

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”EU muuttuvassa globaalissa toimintaympäristössä – yhteenliitetympi, kiistanalaisempi ja monimutkaisempi maailma” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”EU muuttuvassa globaalissa toimintaympäristössä – yhteenliitetympi, kiistanalaisempi ja monimutkaisempi maailma” (11),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista ja muuttoliikkeestä kolmansissa maissa (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista ja muuttoliikkeestä kolmansissa maissa (12),

| — | ottaa huomioon 1. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman selviytymiskyvystä EU:n ulkoisten toimien strategisena prioriteettina (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman selviytymiskyvystä EU:n ulkoisten toimien strategisena prioriteettina (13),

| — | ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman pakolais- ja muuttovirtojen käsittelystä: EU:n ulkoisten toimien merkitys (14) sekä 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman pakolais- ja muuttovirtojen käsittelystä: EU:n ulkoisten toimien merkitys (14) sekä 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (15),

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan 12. lokakuuta 2017 hyväksymän mietinnön (A8-0316/2017) ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin uudelleensijoittamiskehyksen käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 516/2014 muuttamisesta ja ottaa huomioon, että EU:n on uudelleensijoitettava vähintään 20 prosenttia vuotuisten ennusteiden mukaisista maailmanlaajuisista uudelleensijoittamistarpeista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan 12. lokakuuta 2017 hyväksymän mietinnön (A8-0316/2017) ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin uudelleensijoittamiskehyksen käyttöönotosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 516/2014 muuttamisesta ja ottaa huomioon, että EU:n on uudelleensijoitettava vähintään 20 prosenttia vuotuisten ennusteiden mukaisista maailmanlaajuisista uudelleensijoittamistarpeista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 13.2 artiklan mukaan jokainen on vapaa lähtemään mistä tahansa maasta, myös omastaan, sekä palaamaan omaan maahansa; toteaa, että YK:n ihmisoikeuskomitea selvensi vuonna 1999 annetussa yleiskommentissaan nro 273 (8 kohta), että tätä oikeutta ei voida sitoa mihinkään erityiseen tarkoitukseen tai ajanjaksoon, jonka henkilö haluaa viettää maansa ulkopuolella; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 13.2 artiklan mukaan jokainen on vapaa lähtemään mistä tahansa maasta, myös omastaan, sekä palaamaan omaan maahansa; toteaa, että YK:n ihmisoikeuskomitea selvensi vuonna 1999 annetussa yleiskommentissaan nro 273 (8 kohta), että tätä oikeutta ei voida sitoa mihinkään erityiseen tarkoitukseen tai ajanjaksoon, jonka henkilö haluaa viettää maansa ulkopuolella;

| B. | ottaa huomioon, että YK:n yleiskokouksen New Yorkissa 19. syyskuuta 2016 isännöimässä pakolais- ja siirtolaisasioita käsittelevässä huippukokouksessa YK:n jäsenvaltiot hyväksyivät yksimielisesti New Yorkin julkilausuman pakolaisista ja muuttajista, jonka pohjalta käynnistettiin kaksi erillistä ja toisistaan riippumatonta – vaikkakin sisällöltään yhteenliittyvää – prosessia, jotta vuonna 2018 voidaan hyväksyä pakolaisia koskeva Global Compact -aloite sekä turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskeva Global Compact -aloite, joka allekirjoitetaan Marokon kokouksessa joulukuussa 2018; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että YK:n yleiskokouksen New Yorkissa 19. syyskuuta 2016 isännöimässä pakolais- ja siirtolaisasioita käsittelevässä huippukokouksessa YK:n jäsenvaltiot hyväksyivät yksimielisesti New Yorkin julkilausuman pakolaisista ja muuttajista, jonka pohjalta käynnistettiin kaksi erillistä ja toisistaan riippumatonta – vaikkakin sisällöltään yhteenliittyvää – prosessia, jotta vuonna 2018 voidaan hyväksyä pakolaisia koskeva Global Compact -aloite sekä turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskeva Global Compact -aloite, joka allekirjoitetaan Marokon kokouksessa joulukuussa 2018;

| C. | ottaa huomioon, että New Yorkin julkilausumassa esitetään pakolaisten tilanteeseen reagoimista koskeva kokonaisvaltainen kehys (liite I), joka perustuu kansainvälisen vastuunjaon periaatteeseen ja YK:n jäsenvaltioiden päättäväisyyteen puuttua pakkomuuton perimmäisiin syihin; toteaa, että kyseisessä kehyksessä esitetään erityistoimia vastaanottaviin maihin kohdistuvan paineen helpottamiseksi, pakolaisten omaehtoisen selviytymisen parantamiseksi, kolmansia maita koskevien ratkaisujen lisäämiseksi ja lähtömaiden olojen parantamisen tukemiseksi, jotta turvallinen ja ihmisarvoinen paluu olisi mahdollinen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että New Yorkin julkilausumassa esitetään pakolaisten tilanteeseen reagoimista koskeva kokonaisvaltainen kehys (liite I), joka perustuu kansainvälisen vastuunjaon periaatteeseen ja YK:n jäsenvaltioiden päättäväisyyteen puuttua pakkomuuton perimmäisiin syihin; toteaa, että kyseisessä kehyksessä esitetään erityistoimia vastaanottaviin maihin kohdistuvan paineen helpottamiseksi, pakolaisten omaehtoisen selviytymisen parantamiseksi, kolmansia maita koskevien ratkaisujen lisäämiseksi ja lähtömaiden olojen parantamisen tukemiseksi, jotta turvallinen ja ihmisarvoinen paluu olisi mahdollinen;

| D. | toteaa, että pakolaisasiain päävaltuutettua on pyydetty järjestämään kuulemisia pakolaisten tilanteeseen reagoimista koskevaa kokonaisvaltaista kehystä täydentävistä toimintaohjelmista ja ehdottamaan pakolaisia koskeva Global Compact -aloite yleiskokoukselle toimitettavassa vuosikertomuksessaan 2018; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että pakolaisasiain päävaltuutettua on pyydetty järjestämään kuulemisia pakolaisten tilanteeseen reagoimista koskevaa kokonaisvaltaista kehystä täydentävistä toimintaohjelmista ja ehdottamaan pakolaisia koskeva Global Compact -aloite yleiskokoukselle toimitettavassa vuosikertomuksessaan 2018;

| E. | ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot osallistuivat valmistelevaan prosessiin ja keskusteluihin, joiden pohjalta esitettiin alustavat luonnokset; ottaa huomioon, että kun aloitetaan prosessin kriittisempi vaihe, ja koska Yhdysvallat päätti lähteä neuvotteluista, on käynyt entistä tärkeämmäksi, että EU ja sen jäsenvaltiot omaksuvat johtavan roolin vahvan, ihmiskeskeisen ja ihmisoikeuksiin perustuvan tekstin varmistamiseksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot osallistuivat valmistelevaan prosessiin ja keskusteluihin, joiden pohjalta esitettiin alustavat luonnokset; ottaa huomioon, että kun aloitetaan prosessin kriittisempi vaihe, ja koska Yhdysvallat päätti lähteä neuvotteluista, on käynyt entistä tärkeämmäksi, että EU ja sen jäsenvaltiot omaksuvat johtavan roolin vahvan, ihmiskeskeisen ja ihmisoikeuksiin perustuvan tekstin varmistamiseksi;

| F. | ottaa huomioon, että muuttoliike on monimutkainen inhimillinen ilmiö; toteaa, että vaikka pakolaiset on tarkkaan määritelty ja suojattu kansainvälisessä oikeudessa ihmisinä, jotka oleskelevat lähtömaansa ulkopuolella, koska pelkäävät vainoa, konflikteja, väkivaltaa tai muita olosuhteita, ja jotka sen vuoksi tarvitsevat kansainvälistä suojelua, ihmisoikeudet kuuluvat sekä pakolaisille että muuttajille, jotka ovat usein erityisen haavoittuvassa asemassa ja kohtaavat enemmän väkivaltaa ja hyväksikäyttöä muuttoliikeprosessin aikana; toteaa, että pakolaisia koskevan Global Compact -aloite sekä turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskeva Global Compact -aloite ovat toisiaan täydentäviä prosesseja, joiden täytäntöönpano edellyttää yhteisiä toimia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että muuttoliike on monimutkainen inhimillinen ilmiö; toteaa, että vaikka pakolaiset on tarkkaan määritelty ja suojattu kansainvälisessä oikeudessa ihmisinä, jotka oleskelevat lähtömaansa ulkopuolella, koska pelkäävät vainoa, konflikteja, väkivaltaa tai muita olosuhteita, ja jotka sen vuoksi tarvitsevat kansainvälistä suojelua, ihmisoikeudet kuuluvat sekä pakolaisille että muuttajille, jotka ovat usein erityisen haavoittuvassa asemassa ja kohtaavat enemmän väkivaltaa ja hyväksikäyttöä muuttoliikeprosessin aikana; toteaa, että pakolaisia koskevan Global Compact -aloite sekä turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskeva Global Compact -aloite ovat toisiaan täydentäviä prosesseja, joiden täytäntöönpano edellyttää yhteisiä toimia;

| G. | toteaa, että ihmisten liikkuvuus ja muuttoliike ovat laajeneva ilmiö ja että eri puolilla maailmaa on noin 258 miljoonaa kansainvälistä muuttajaa; ottaa huomioon, että muuttajien osuus maailman väestöstä on kasvanut 2,8 prosentista vuonna 2000 3,4 prosenttiin vuonna 2017; toteaa, että 48 prosenttia muuttajista on naisia; ottaa huomioon, että useimmat muuttajat matkustavat turvallisella ja hallitulla tavalla; ottaa huomioon, että 85 prosenttia muuttoliikkeestä tapahtuu samalla kehitystasolla olevien maiden välillä; toteaa, että vuonna 2017 Euroopasta lähti toiseksi suurin lukumäärä kansainvälisiä muuttajia (61 miljoonaa) (16); |
| --- | --- |

G.

toteaa, että ihmisten liikkuvuus ja muuttoliike ovat laajeneva ilmiö ja että eri puolilla maailmaa on noin 258 miljoonaa kansainvälistä muuttajaa; ottaa huomioon, että muuttajien osuus maailman väestöstä on kasvanut 2,8 prosentista vuonna 2000 3,4 prosenttiin vuonna 2017; toteaa, että 48 prosenttia muuttajista on naisia; ottaa huomioon, että useimmat muuttajat matkustavat turvallisella ja hallitulla tavalla; ottaa huomioon, että 85 prosenttia muuttoliikkeestä tapahtuu samalla kehitystasolla olevien maiden välillä; toteaa, että vuonna 2017 Euroopasta lähti toiseksi suurin lukumäärä kansainvälisiä muuttajia (61 miljoonaa) (16);

| H. | ottaa huomioon, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun tietojen mukaan vuoden 2015 lopussa oli noin 65 miljoonaa pakkosiirrettyä ihmistä, joista 12 miljoonaa oli syyrialaisia; ottaa huomioon, että Maailmanpankin mukaan vuosina 2012–2015 noin 9 miljoonaa ihmistä on joutunut siirtymään kotiseudultaan, mikä on vakava haaste maailmanlaajuiselle humanitaarisen avun järjestelmälle; ottaa huomioon, että kehitysmaat tai -alueet, joista suurin osa on Afrikan mantereella, ottavat vastaan 84 prosenttia maailman pakolaisista ja 99 prosenttia maan sisäisesti siirtymään joutuneista henkilöistä, kun Euroopan maat Turkkia lukuun ottamatta ottavat vastaan vain 10 prosenttia pakolaisista; ottaa huomioon, että YK:n pakolaisjärjestön vuoden 2018 maailmanlaajuisten uudelleensijoittamistarpeiden mukaan lähes 1,2 miljoonan ihmisen arvellaan tarvitsevan uudelleensijoittamista; ottaa huomioon, että vuodesta 2000 lähtien maailmassa on kuollut 46 000 muuttajaa ja pakolaista etsiessään turvaa ja ihmisarvoista elämää, mukaan lukien arviolta vähintään 14 500 kuolemantapausta keskisellä Välimerellä vuodesta 2014 lähtien (17); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun tietojen mukaan vuoden 2015 lopussa oli noin 65 miljoonaa pakkosiirrettyä ihmistä, joista 12 miljoonaa oli syyrialaisia; ottaa huomioon, että Maailmanpankin mukaan vuosina 2012–2015 noin 9 miljoonaa ihmistä on joutunut siirtymään kotiseudultaan, mikä on vakava haaste maailmanlaajuiselle humanitaarisen avun järjestelmälle; ottaa huomioon, että kehitysmaat tai -alueet, joista suurin osa on Afrikan mantereella, ottavat vastaan 84 prosenttia maailman pakolaisista ja 99 prosenttia maan sisäisesti siirtymään joutuneista henkilöistä, kun Euroopan maat Turkkia lukuun ottamatta ottavat vastaan vain 10 prosenttia pakolaisista; ottaa huomioon, että YK:n pakolaisjärjestön vuoden 2018 maailmanlaajuisten uudelleensijoittamistarpeiden mukaan lähes 1,2 miljoonan ihmisen arvellaan tarvitsevan uudelleensijoittamista; ottaa huomioon, että vuodesta 2000 lähtien maailmassa on kuollut 46 000 muuttajaa ja pakolaista etsiessään turvaa ja ihmisarvoista elämää, mukaan lukien arviolta vähintään 14 500 kuolemantapausta keskisellä Välimerellä vuodesta 2014 lähtien (17);

| I. | ottaa huomioon, että Eurooppa on ollut historiallisesti muuttoliikkeen kohde- ja lähtöalue; ottaa huomioon, että myös eurooppalaiset ovat lähteneet ulkomaille taloudellisten vaikeuksien, konfliktien tai poliittisen vainon vuoksi; ottaa huomioon, että nykyisen talous- ja finanssikriisin vuoksi suuri määrä eurooppalaisia on muuttanut ulkomaille, myös eteläisen pallonpuoliskon kehittyviin talouksiin; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Eurooppa on ollut historiallisesti muuttoliikkeen kohde- ja lähtöalue; ottaa huomioon, että myös eurooppalaiset ovat lähteneet ulkomaille taloudellisten vaikeuksien, konfliktien tai poliittisen vainon vuoksi; ottaa huomioon, että nykyisen talous- ja finanssikriisin vuoksi suuri määrä eurooppalaisia on muuttanut ulkomaille, myös eteläisen pallonpuoliskon kehittyviin talouksiin;

| J. | ottaa huomioon, että monet muuttajalapset kokevat väkivaltaa, väärinkäytöksiä ja hyväksikäyttöä; ottaa huomioon, että yli 100 maan tiedetään pitävän lapsia säilössä muuttoliikkeeseen liittyvistä syistä (18); toteaa, että pakolaislapset jäävät viisi kertaa todennäköisemmin vaille koulutusta kuin muut lapset ja alle neljäsosa pakolaisnuorista saa keskiasteen koulutusta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että monet muuttajalapset kokevat väkivaltaa, väärinkäytöksiä ja hyväksikäyttöä; ottaa huomioon, että yli 100 maan tiedetään pitävän lapsia säilössä muuttoliikkeeseen liittyvistä syistä (18); toteaa, että pakolaislapset jäävät viisi kertaa todennäköisemmin vaille koulutusta kuin muut lapset ja alle neljäsosa pakolaisnuorista saa keskiasteen koulutusta;

| K. | ottaa huomioon, että siirtotyöläiset joutuvat usein syrjinnän, hyväksikäytön ja ihmisoikeusloukkauksien kohteeksi; ottaa huomioon, että 23 prosenttia maailman 24,9 miljoonasta pakkotyössä olevasta ihmisestä on kansainvälisiä muuttajia; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että siirtotyöläiset joutuvat usein syrjinnän, hyväksikäytön ja ihmisoikeusloukkauksien kohteeksi; ottaa huomioon, että 23 prosenttia maailman 24,9 miljoonasta pakkotyössä olevasta ihmisestä on kansainvälisiä muuttajia;

| L. | toteaa kokemuksen osoittaneen, että muuttajat antavat myönteisen panoksen maahan, jossa he asuvat, sekä kotimaahansa; ottaa huomioon, että maahanmuuttajat myötävaikuttavat asuinmaidensa talouksiin maksamalla veroja ja käyttämällä noin 85 prosenttia tuloistaan näissä maissa; ottaa huomioon, että vuonna 2017 maailmanlaajuisesti arviolta 596 miljardia Yhdysvaltain dollaria siirrettiin rahalähetyksinä ja 450 miljardia dollaria siirrettiin kehitysmaihin, mikä on jopa kolme kertaa enemmän kuin virallisen kehitysavun kokonaismäärä; |
| --- | --- |

L.

toteaa kokemuksen osoittaneen, että muuttajat antavat myönteisen panoksen maahan, jossa he asuvat, sekä kotimaahansa; ottaa huomioon, että maahanmuuttajat myötävaikuttavat asuinmaidensa talouksiin maksamalla veroja ja käyttämällä noin 85 prosenttia tuloistaan näissä maissa; ottaa huomioon, että vuonna 2017 maailmanlaajuisesti arviolta 596 miljardia Yhdysvaltain dollaria siirrettiin rahalähetyksinä ja 450 miljardia dollaria siirrettiin kehitysmaihin, mikä on jopa kolme kertaa enemmän kuin virallisen kehitysavun kokonaismäärä;

| 1. | tukee voimakkaasti pakolaisista ja muuttajista annetun New Yorkin julkilausuman tavoitteita ja siihen liittyvää prosessia globaalin hallintajärjestelmän kehittämiseksi sekä kansainvälisen muuttoliikkeen, ihmisten liikkuvuuden, laajojen pakolaismäärien ja pitkittyneiden pakolaistilanteiden koordinoinnin parantamiseksi sekä sellaisten kestävien ratkaisujen ja toimintatapojen käyttöön ottamista, joilla tuodaan selvästi esiin pakolaisten ja muuttajien oikeuksien suojelun merkitys; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita tukemaan yhteistä EU:n kantaa ja puolustamaan aktiivisesti ja edistämään neuvotteluja, jotka käsittelevät turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä ja pakolaisia koskevaa YK:n Global Compact -aloitetta, joka on hyvin tärkeä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on vakuuttunut, että merkittävien keskinäisten riippuvuuksien maailmassa paras tapa vastata tehokkaasti ihmisten liikkuvuuteen liittyviin haasteisiin on koko kansainvälisen yhteisön yhteistyö; suhtautuu siksi myönteisesti turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevaa Global Compact -aloitetta koskevien hallitusten välisten neuvotteluiden aloittamiseen sekä siihen, että alustavien luonnosten pohjalta on käynnistetty pakolaisia koskevaa Global Compact -aloitetta koskevat viralliset kuulemiset, jotka on tarkoitus saada valmiiksi heinäkuuhun 2018 mennessä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Euroopan unionia, erityisesti sen ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja komissiota käyttämään kaikkea diplomaattista arvovaltaansa ja EU:n edustustoja New Yorkissa ja Genevessä sekä muissa keskeisissä maissa, varsinkin kehitysmaissa, joiden tosiasiallinen osallistuminen prosessiin on ratkaisevan tärkeää, sillä ne ovat lähtö- ja kauttakulkumaiden lisäksi myös kohdemaita; toteaa, että EU:n on edistettävä niiden osallistumista prosessin onnistumisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että keskeisissä kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa tunnustetaan kaikkien ihmisten oikeudet, mukaan lukien muuttajat ja pakolaiset heidän oikeudellisesta asemastaan riippumatta, ja velvoitetaan valtioita noudattamaan niitä, myös palauttamiskiellon perusperiaatetta; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin, jotka tarvitsevat erityistä lääketieteellistä tai psykologista tukea, mukaan lukien fyysisen, ennakkoluuloon perustuvan, seksuaalisen tai sukupuoleen perustuvan väkivallan tai kidutuksen uhrit; kannattaa tähän liittyvien konkreettisten toimien sisällyttämistä Global Compact -aloitteisiin; muistuttaa lisäksi, että haavoittuvuudet johtuvat lähtö-, kauttakulku-, vastaanotto- tai kohdemaan olosuhteista ja ovat seurausta paitsi henkilön identiteetistä myös poliittisista valinnoista, eriarvoisuudesta sekä rakenteellisesta ja yhteiskunnallisesta dynamiikasta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että Agenda 2030:n sisältämissä kestävän kehityksen tavoitteissa todetaan, että suunnitelluilla ja hyvin hallituilla muuttoliikepolitiikoilla voidaan auttaa saavuttamaan kestävää kehitystä ja osallistavaa kasvua sekä vähentää eriarvoisuutta valtioiden sisällä ja niiden välillä; vaatii kiinnittämään asianmukaista huomiota kestävän kehityksen tavoitteiden ja Global Compact -aloitteiden näkökohtiin, jotka koskevat muuttoliikettä; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita täyttämään sitoumuksensa lapsiin liittyvien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja panemaan täytäntöön 6. maaliskuuta 2017 annetut EU:n suuntaviivat lasten oikeuksien edistämiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa YK:n jäsenvaltioita tekemään erillisen sitoumuksen sukupuolten tasa-arvon edistämisestä sekä naisten ja tyttöjen voimaannuttamisesta keskeisenä osana Global Compact -aloitetta kestävän kehityksen tavoitteen 5 mukaisesti; muistuttaa lisäksi, että muuttoliike voi nopeuttaa naisten voimaannuttamista ja tasa-arvoa, kun otetaan huomioon, että 48 prosenttia muuttajista on naisia ja heistä kaksi kolmasosaa käy töissä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa YK:n jäsenvaltioita tekemään erillisen sitoumuksen lasten suojelemisen varmistamisesta muuttoliikkeen yhteydessä; korostaa, että kaikki lapset, riippumatta heidän muuttaja- tai pakolaisasemastaan, ovat ennen kaikkia lapsia, joilla on oikeus nauttia kaikista oikeuksista, jotka on kirjattu YK:n yleissopimukseen lapsen oikeuksista, ja että heidän etunsa on otettava ensisijaisesti huomioon kaikessa heitä koskevassa päätöksenteossa ja toiminnassa; katsoo, että Global Compact -aloitteet ovat mahdollisuus vahvistaa muuttoliikkeestä ja pakkosiirroista kärsivien lasten suojelua koskevia vaatimuksia; on tyytyväinen siihen, että alustava luonnos sisältää selkeitä sitoumuksia erityisistä kiireellisistä kysymyksistä, kuten kehotus lopettaa lasten säilöönotot, kadonneita muuttajia koskevan toiminnan tehostaminen, perheenyhdistämisen ja muiden sääntöjenmukaisten keinojen vahva tukeminen, lasten valtiottomiksi jäämisen estäminen sekä pakolais- ja turvapaikanhakijalasten sisällyttäminen kansallisiin lastensuojelu-, koulutus- ja terveydenhuoltojärjestelmiin; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita kannattamaan voimakkaasti näitä ehdotuksia, jotta voidaan varmistaa niiden jääminen lopulliseen tekstiin, joka hyväksytään joulukuussa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa, että olisi edelleenkin keskityttävä siihen, että puututaan laittoman muuttoliikkeen ja pakkosiirtojen erilaisiin syihin (konflikti, vaino, etninen puhdistus, yleinen väkivalta tai muut tekijät, kuten äärimmäinen köyhyys, ilmastonmuutos tai luonnonkatastrofit); |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää valitettavana jatkuvaa ja laajalle levinnyttä valtiottomuuden ilmiötä, joka aiheuttaa vakavia ihmisoikeushaasteita; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita varmistamaan, että tätä asiaa käsitellään asianmukaisesti meneillään olevissa, Global Compact -aloitteita koskevissa neuvotteluissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että kuulemisten ja neuvottelujen on oltava avoimia ja osallistavia ja niihin on otettava mukaan kaikki sidosryhmät, paikallis- ja alueviranomaiset, instituutiot, kansalaisyhteiskunta, mukaan lukien maahanmuuttajajärjestöt, niin paljon kuin mahdollista, neuvottelujen hallitustenvälisestä luonteesta huolimatta; korostaa tarvetta hyödyntää parlamenttien asemaa Global Compact -aloitteiden hyväksymiseen johtavan prosessin loppuvaiheessa ja muistuttaa erityisesti tarpeesta vahvistaa EU:n kannan parlamentaarista ulottuvuutta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että olisi kehitettävä koordinointimekanismi, jotta varmistetaan näiden aloitteiden välinen täydentävyys ja johdonmukaisuus molempia koskevissa kysymyksissä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää erittäin tärkeänä, että kerätään ja seurataan muuttoliikettä ja pakolaisia koskevia eriteltyjä tietoja, joihin olisi liitettävä muuttajia koskevia indikaattoreita – jotka ovat erittäin tärkeitä päätöksenteon kannalta – ja jotka perustuvat realistisiin tietoihin eivätkä myytteihin tai vääriin käsityksiin, samalla kun varmistetaan perusoikeudet, myös oikeus yksityisyyteen, ja tietosuojanormit sekä estetään rekisteröityjen joutuminen vakavien ihmisoikeusloukkauksien kohteeksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa tarvetta vahvistaa molempien Global Compact -aloitteiden täytäntöönpanon seurantaa lähitulevaisuudessa, erityisesti niiden ei-sitovan luonteen vuoksi, jotta vältetään asiaankuuluvien valtioiden ”à la carte”-järjestelyt; katsoo siksi, että tarvitaan tiivistä seurantaa, jota varten on tarpeen vaatiessa perustettava vertailuarvoja ja indikaattoreita; korostaa tarvetta varmistaa, että YK:lle ja sen asiaankuuluville virastoille annetaan tarvittavat resurssit sellaisten tehtävien suorittamiseksi, jotka valtiot päättävät siirtää niille Global Compact -aloitteiden täytäntöönpanon ja seurannan osalta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on tietoinen, että maahanmuuton hallinta edellyttää suuria investointeja, riittäviä resursseja sekä joustavia ja avoimia välineitä ja että lähivuosina tarvitaan hyvin suunniteltuja, joustavia ja yksinkertaistettuja välineitä muuttoliikkeen haasteiden ratkaisemiseksi; kehottaa EU:n rahoitusvälineitä ottamaan suuremman roolin Global Compact aloitteiden täytäntöönpanossa; katsoo, että seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen olisi sisällyttävä rahoituksellista johdonmukaisuutta ja että muuttoliike- ja turvapaikkapolitiikan sekä Global Compact aloitteista johtuvien toimien pitkän aikavälin budjettitukea olisi tarkistettava; katsoo, että kehitysyhteistyön määrärahat on edelleen keskitettävä kestävään köyhyyden poistamiseen; |
| --- | --- |

15.

Pakolaisia koskeva Global Compact -aloite

| 16. | suhtautuu myönteisesti pakolaisia koskevaan aloitteeseen ja sen ihmisoikeuksia korostavaan ja ihmiskeskeiseen lähestymistapaan; on tyytyväinen YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun työhön ja sitoutumiseen toimeksiantonsa kaikkein kattavimpaan täytäntöönpanoon; kehottaa kaikkia maita sitoutumaan tasapuolisempaan vastuunjakoon pakolaisten vastaanottamisessa ja tukemisessa maailmanlaajuisesti; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tunnustamaan oman osansa vastuusta ja huolehtimaan siitä; kehottaa hyväksymään maailmanlaajuisen vastuunjakomekanismin, jolla tuetaan ihmisoikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa ehdotetuille Global Compact -aloitteille; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa tarvetta varmistaa vahva ja kestävä apu kehitysmaille, jotka vastaanottavat suuria määriä pakolaisia, ja varmistaa, että pakolaisille tarjotaan kestäviä ratkaisuja, myös siten, että heistä tulee omavaraisia ja he kotoutuvat niihin yhteisöihin, joissa he elävät; muistuttaa, että Global Compact -aloite tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden vahvistaa humanitaarisen avun ja kehityspolitiikan välisiä yhteyksiä sekä parantaa pakolaisten suojelun, heitä koskevien ratkaisujen löytämisen, kattavien toimien suunnittelun ja kaikkien sidosryhmien kokoamisen vaikuttavuutta, tehokkuutta ja kestävyyttä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa tarvetta ottaa pakolaiset mukaan aktiivisena sidosryhmänä Global Compact -aloitteiden ja pakolaistilanteita koskevien muiden kansainvälisten toimien muotoiluun; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että humanitaarista avunantoa ei saa kriminalisoida; kehottaa lisäämään etsintä- ja pelastusvalmiuksia ahdingossa olevien ihmisten auttamiseksi ja pyytää kaikkia valtioita ottamaan käyttöön suurempia valmiuksia sekä tunnustamaan yksityisten toimijoiden ja kansalaisjärjestöjen antaman tuen merellä ja maalla tehtävissä pelastusoperaatioissa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa kehittämään kestäviä uudelleensijoittamisratkaisuja ja vahvistamaan niitä neuvoteltavassa Global Compact -aloitteessa, sillä se on keskeinen tekijä tasapuolisessa vastuunjaossa, ja toteaa, että siihen tarvitaan erityisiä koordinoituja sitoumuksia, joilla perustetaan tai lisätään uudelleensijoittamisohjelmien laajuutta, kokoa ja laatua, jotta voidaan täyttää YK:n pakolaisjärjestön yksilöimät vuotuiset maailmanlaajuiset uudelleensijoittamistarpeet; kehottaa erityisesti EU:n jäsenvaltioita tekemään osansa ja vahvistamaan sitoumustaan tähän asiaan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, että oikeutta perheenyhdistämiseen on kunnioitettava kaikilta osin ja vaatii kehittämään pakolaisille uudelleensijoittamisen lisäksi turvallisia ja laillisia väyliä, muun muassa humanitaarisia käytäviä, humanitaarisia kansainvälisiä viisumeita, alueellisia uudelleensijoittamisjärjestelyjä ja muita täydentäviä laillisia väyliä (kuten yksityisiä tukijärjestelyjä, opiskeluviisumeja, pakolaisten apurahajärjestelmiä ja joustavia viisumijärjestelyjä), jotta pakolaisten vastaanotto-olosuhteet kohteissa ovat asianmukaiset ja ihmisarvoiset; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa kaikkia maita allekirjoittamaan ja ratifioimaan pakolaisten oikeusasemaa koskevan vuoden 1951 yleissopimuksen ja pakolaisten oikeusasemasta vuonna 1967 tehdyn pöytäkirjan (Geneven yleissopimus) ja noudattamaan niitä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää erittäin tarpeellisena hyödyntää tätä tilaisuutta, jotta kansainväliseen pakolaisten tilanteeseen reagoimiseen voidaan kehittää uudistettu ja horisontaalinen sukupuolinäkökulma, jossa otetaan huomioon naisten erityiset suojelutarpeet, myös naisiin kohdistuvan väkivallan torjunta, ja jolla edistetään naisten kykyjä ja taitoja kaikkien yhteiskuntien jälleenrakennuksessa ja kestävyyden parantamisessa, ja siten torjutaan mielikuvaa naisista vain uhreina; katsoo siksi, että naisten olisi osallistuttava yhteiskuntaan täysimääräisesti, lapsuudesta lähtien, ja tyttöjen olisi päästävä kouluun, myös hätä- ja konfliktialueilla, naisten ääntä olisi kuultava ja heidän tarpeensa ja realiteettinsa olisi otettava huomioon, heidän olisi osallistuttava pakolaiskriisiä koskevien politiikkojen ja ratkaisujen suunnitteluun, jotta niistä voidaan tehdä kestävämpiä, reagoivampia ja tehokkaampia; |
| --- | --- |

23.

Turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskeva Global Compact -aloite

| 24. | painottaa, että turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevan Global Compact -aloitteen olisi oltava ihmiskeskeinen ja ihmisoikeuksiin perustuva ja siinä olisi tarjottava pitkän aikavälin kestäviä ja kattavia toimenpiteitä, jotka hyödyttävät kaikkia osapuolia ja jotka perustuvat kumppanuuden periaatteeseen ja lähtö-, kauttakulku- ja kohdemaiden väliseen vahvistettuun yhteystyöhön; |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että Global Compact -aloite tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden asettaa kehityksen ja muuttoliikkeen välinen yhteys maailmanlaajuiseen poliittiseen toimintaohjelmaan; uskoo vahvasti, että kestävän kehityksen tavoitteet tarjoavat kokonaisvaltaisen ja kattavan kehyksen muuttoliikkeen ja kehityksen välisen yhteyden juurruttamiseksi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että YK:n pääsihteerin raportissa ”Making Migration Work for All”korostetaan, että on olemassa selvää näyttöä siitä, että todellisista haasteista huolimatta muuttoliike hyödyttää sekä muuttajia että vastaanottavia yhteisöjä taloudellisesti ja sosiaalisesti ja että se voi olla talouskasvun ja innovoinnin moottori; tukee voimakkaasti muuttoliikettä koskevan myönteisen sanoman välittämisen jatkamista ja kehottaa unionia ja kansainvälisiä tiedotuskampanjoita kiinnittämään huomiota todisteisiin ja torjumaan rasistisia ja muukalaisvihamielisiä suuntauksia yhteiskunnissamme; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita minimoidaan rahalähetysten palvelumaksut ja käsittelemään tätä kysymystä meneillään olevissa Global Compact -neuvotteluissa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että muuttoliike on tunnustettu proaktiiviseksi sopeutumisstrategiaksi ja köyhyyttä torjuvaksi toimeentulosuunnitelmaksi, joka osaltaan edistää osallistavaa kasvua ja kestävää kehitystä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uskoo vahvasti, että nyt on aika tuoda yhteen kaikki YK:n arkkitehtuurin osatekijät, mukaan lukien Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö, jotta voidaan tukea kansainvälisiä toimia muuttoliikkeen hallitsemiseksi ja yhteistyön vahvistamiseksi; pitää siksi erittäin valitettavana Yhdysvaltain hallinnon päätöstä lopettaa osallistumisensa neuvotteluihin turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevasta Global Compact -aloitteesta; kehottaa EU:ta osoittamaan johtajuutta tässä prosessissa ja tuomitsemaan muut maat, jotka lähtevät neuvotteluista tai onnistuvat vesittämään aloitteen sisällön; kehottaa EU:ta kantamaan vastuunsa maailmanlaajuisena toimijana ja toimimaan niin, että varmistetaan neuvottelujen menestyksekäs päätökseen saattaminen; korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden on osoitettava yhtenäisyyttä ja puhuttava yhdellä äänellä tukeakseen muuttoliikkeen hallintaa koskevaa kansainvälistä, ihmisoikeuksiin perustuvaa järjestelmää; |
| --- | --- |

29.

| 30. | katsoo, että uusien laillisten väylien, jotka perustuvat muun muassa realistisiin analyyseihin työmarkkinoiden tarpeista, avaaminen muuttoliikkeelle ehkäisisi laitonta muuttoliikettä ja johtaisi siihen, että kuolemantapaukset vähenisivät ja ihmissalakuljettajien ja häikäilemättömien työnantajien harjoittama laittomien muuttajien hyväksikäyttö vähenisi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa kaikkia maita ryhtymään asianmukaisiin toimiin muuttajiin kohdistuvien ihmisoikeusloukkauksien ja myös työnantajien harjoittaman hyväksikäytön torjumiseksi niiden omilla alueilla; kehottaa siksi YK:n jäsenvaltioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksien turvaamista koskevan YK:n yleissopimuksen, joka hyväksyttiin 18. joulukuuta 1990 YK:n yleiskokouksen päätöslauselmalla 45/158, ja noudattamaan sitä; korostaa, että Global Compact -aloitteen olisi oltava kansainvälisten työelämän normien mukainen ja siinä olisi noudatettava erityisesti työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia sekä asiaankuuluvia ILOn ja YK:n yleissopimuksia siirtotyöläisten ja heidän perheidensä suojelemisesta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää erittäin tärkeänä, että varmistetaan asianmukainen tuki vapaaehtoiselle paluulle ja kotimaahansa palaavien ihmisten uudelleenkotouttamiselle; korostaa, että lapset olisi palautettava vain silloin, kun se on heidän etujensa mukaista, ja sen olisi tapahduttava turvallisesti, tuetusti ja vapaaehtoisesti käyttäen erityisesti lasten tilanteeseen liittyviä lähtömaata koskevia selvityksiä ja tarjoamalla pitkän aikavälin tukea heidän uudelleenkotouttamiselleen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa YK:n jäsenvaltioita harkitsemaan yksityiskohtaisten kansallisten tai alueellisten toimintasuunnitelmien hyväksymistä, edistämään koko hallintorakenteen kattavaa lähestymistapaa Global Compact -aloitteen suositusten täytäntöönpanossa, jotta voidaan käsitellä muuttoliikkeen eri ulottuvuuksia, joista mainittakoon kehitys, ihmisoikeudet, turvallisuus, sosiaaliset näkökohdat, ikä ja sukupuoli, sekä ottaa huomioon politiikan vaikutukset terveyteen, koulutukseen, lasten suojeluun, asumiseen, sosiaaliseen osallisuuteen, oikeudenmukaisuuteen, työllisyyteen ja sosiaaliseen suojeluun; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kannattaa New Yorkin julkilausumassa esitettyä kehotusta seurata ja arvioida järjestelmällisesti jäsenvaltioiden sitoumuksia muuttoliikekysymyksiin; ilmoittaa olevansa valmis osallistumaan tähän prosessiin EU:n tasolla ja tukee muuttajien ja muiden sidosryhmien osallistumista; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa neuvostoa, komissiota ja komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustaa tiedottamaan parlamentille Global Compact -aloitteiden hyväksymiseen johtavan prosessin kaikista vaiheista; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä YK:n pakolaisvaltuutetun toimistolle, Kansainväliselle siirtolaisuusjärjestölle ja Yhdistyneille kansakunnille. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  http://www.un.org/en/development/desa/population/migration/generalassembly/docs/A_RES_71_1_E.pdf

(2)  https://www.un.org/en/development/desa/population/migration/generalassembly/docs/A_RES_71_280.pdf

(3)  A/HRC/35/25 https://daccess-ods.un.org/TMP/8451200.72364807.html

(4)  http://www.unhcr.org/58e625aa7.pdf

(5)  https://refugeesmigrants.un.org/SGReport

(6)  http://www.unhcr.org/Zero-Draft.pdf

(7)  https://refugeesmigrants.un.org/sites/default/files/180205_gcm_zero_draft_final.pdf

(8)  https://refugeesmigrants.un.org/sites/default/files/2018mar05_zerodraft.pdf

(9)  YK:n päätöslauselma 70/1 http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(10)  http://www.un.org/documents/ga/res/45/a45r158.htm

(11)  EUVL C 58, 15.2.2018, s. 109.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0404.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0242.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0124.

(15)  EUVL C 58, 15.2.2018, s. 9..

(16)  Yhdistyneen kansakunnat, talous- ja sosiaaliasioiden osasto, väestöjaosto (2017). Trends in International Migrant. Stock: The 2017 revision (Yhdistyneiden kansakuntien tietokanta, POP/DB/MIG/Stock/Rev.2017).

(17)  https://missingmigrants.iom.int/latest-global-figures

(18)  Unicefin raportti: Uprooted: the growing crisis for refugee and migrant children, syyskuu 2016, s. 39, https://www.unicef.org/videoaudio/PDFs/Uprooted.pdf

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/76

---

P8_TA(2018)0119

EU:n ulkoisen rahoituksen välineiden täytäntöönpano: vuoden 2017 väliarviointi ja tuleva rakenne vuoden 2020 jälkeen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 EU:n ulkoisen rahoituksen välineiden täytäntöönpanosta: vuoden 2017 väliarviointi ja tuleva rakenne vuoden 2020 jälkeen (2017/2280(INI))

(2019/C 390/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan naapuruusvälineen perustamisesta 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 232/2014 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan naapuruusvälineen perustamisesta 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 232/2014 (1),

| — | ottaa huomioon liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA II) perustamisesta 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 231/2014 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA II) perustamisesta 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 231/2014 (2),

| — | ottaa huomioon vakautta ja rauhaa edistävän välineen perustamisesta 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 230/2014 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vakautta ja rauhaa edistävän välineen perustamisesta 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 230/2014 (3),

| — | ottaa huomioon vakautta ja rauhaa edistävän välineen perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 230/2014 muuttamisesta 12. joulukuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2017/2306, (4) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vakautta ja rauhaa edistävän välineen perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 230/2014 muuttamisesta 12. joulukuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2017/2306, (4)

| — | ottaa huomioon kumppanuusvälineen perustamisesta kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 234/2014 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kumppanuusvälineen perustamisesta kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 234/2014 (5),

| — | ottaa huomioon demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuista edistämistä koskevasta rahoitusvälineestä 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 235/2014 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuista edistämistä koskevasta rahoitusvälineestä 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 235/2014 (6),

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta kaudelle 2014–2020 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 233/2014 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta kaudelle 2014–2020 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 233/2014 (7),

| — | ottaa huomioon unionin ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa koskevista yhteisistä säännöistä ja menettelyistä 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2014 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa koskevista yhteisistä säännöistä ja menettelyistä 11. maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2014 (8),

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta 26. heinäkuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/427/EU (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta 26. heinäkuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/427/EU (9),

| — | ottaa huomioon Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR), EKKR-takuun ja EKKR-takuurahaston perustamisesta 26. syyskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2017/1601 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR), EKKR-takuun ja EKKR-takuurahaston perustamisesta 26. syyskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2017/1601 (10),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (11) (’varainhoitoasetus’), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (11) (’varainhoitoasetus’),

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan 18. huhtikuuta 2017 budjettivaliokunnalle ja talousarvion valvontavaliokunnalle antaman lausunnon ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 2012/2002 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013, (EU) N:o 1307/2013, (EU) N:o 1308/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja (EU) N:o 652/2014 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282(COD) (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan 18. huhtikuuta 2017 budjettivaliokunnalle ja talousarvion valvontavaliokunnalle antaman lausunnon ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 2012/2002 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013, (EU) N:o 1307/2013, (EU) N:o 1308/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja (EU) N:o 652/2014 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282(COD) (12),

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (13) (ns. komiteamenettelyä koskeva asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (13) (ns. komiteamenettelyä koskeva asetus),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2014 tehdyn komission päätöksen C(2014)9615 Syyrian kriisin johdosta perustettavasta Euroopan unionin alueellisesta erityisrahastosta (nk. Madad-rahasto) ja 21. joulukuuta 2015 tehdyn komission päätöksen C(2015)9691, jolla muutetaan päätöstä C(2014)9615, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2014 tehdyn komission päätöksen C(2014)9615 Syyrian kriisin johdosta perustettavasta Euroopan unionin alueellisesta erityisrahastosta (nk. Madad-rahasto) ja 21. joulukuuta 2015 tehdyn komission päätöksen C(2015)9691, jolla muutetaan päätöstä C(2014)9615,

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2015 tehdyn komission päätöksen C(2015)7293 Afrikka-hätärahaston perustamisesta vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi ja 8. helmikuuta 2017 tehdyn komission päätöksen C(2017)0772, jolla muutetaan päätöstä C(2015)7293, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2015 tehdyn komission päätöksen C(2015)7293 Afrikka-hätärahaston perustamisesta vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi ja 8. helmikuuta 2017 tehdyn komission päätöksen C(2017)0772, jolla muutetaan päätöstä C(2015)7293,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 tehdyn komission päätöksen C(2015)9500 unionin ja sen jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamisesta Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen avulla ja Turkin pakolaisavun koordinointivälineestä 10. helmikuuta 2016 C(2016)0855 (14) ja 18. huhtikuuta 2017 C(2017)2293 (15) tehdyt komission päätökset, joilla muutetaan komission päätöstä C(2015)9500 (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 tehdyn komission päätöksen C(2015)9500 unionin ja sen jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamisesta Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen avulla ja Turkin pakolaisavun koordinointivälineestä 10. helmikuuta 2016 C(2016)0855 (14) ja 18. huhtikuuta 2017 C(2017)2293 (15) tehdyt komission päätökset, joilla muutetaan komission päätöstä C(2015)9500 (16),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen monet kertomukset EU:n ulkoisesta rahoituksesta, etenkin erityiskertomuksen nro 18/2014 EuropeAidin arviointijärjestelmästä ja tulospainotteisista seurantajärjestelmistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen monet kertomukset EU:n ulkoisesta rahoituksesta, etenkin erityiskertomuksen nro 18/2014 EuropeAidin arviointijärjestelmästä ja tulospainotteisista seurantajärjestelmistä,

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2017 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Ulkoisen toiminnan rahoitusvälineitä koskeva väliarviointikertomus” (COM(2017)0720) ja siihen liittyvät komission yksiköiden valmisteluasiakirjat yhteisen täytäntöönpanoasetuksen (SWD(2017)0606), Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineen (SWD(2017)0602), liittymistä valmistelevan tukivälineen (SWD(2017)0463), vakautta ja rauhaa edistävän välineen (SWD(2017)0607), kumppanuusvälineen kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten (SWD(2017)0608) sekä demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen (EIDHR) ”(SWD(2017)0604) arvioinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2017 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Ulkoisen toiminnan rahoitusvälineitä koskeva väliarviointikertomus” (COM(2017)0720) ja siihen liittyvät komission yksiköiden valmisteluasiakirjat yhteisen täytäntöönpanoasetuksen (SWD(2017)0606), Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineen (SWD(2017)0602), liittymistä valmistelevan tukivälineen (SWD(2017)0463), vakautta ja rauhaa edistävän välineen (SWD(2017)0607), kumppanuusvälineen kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten (SWD(2017)0608) sekä demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen (EIDHR) ”(SWD(2017)0604) arvioinnista,

| — | ottaa huomioon ulkopuolisen arvioinnin ulkoisista rahoitusvälineistä (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkopuolisen arvioinnin ulkoisista rahoitusvälineistä (17),

| — | ottaa huomioon käynnissä olevat vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä (MRK) koskevat Euroopan parlamentin menettelyt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon käynnissä olevat vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä (MRK) koskevat Euroopan parlamentin menettelyt,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnin ”EU:n ulkoisen rahoituksen välineet ja vuoden 2020 jälkeinen rakenne”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnin ”EU:n ulkoisen rahoituksen välineet ja vuoden 2020 jälkeinen rakenne”,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Vuoden 2015 kertomus Euroopan unionin kehitys- ja ulkomaanavun politiikoista ja niiden toteuttamisesta vuonna 2014” (COM(2015)0578), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2015 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Vuoden 2015 kertomus Euroopan unionin kehitys- ja ulkomaanavun politiikoista ja niiden toteuttamisesta vuonna 2014” (COM(2015)0578),

| — | ottaa huomioon 19. joulukuuta 2016 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Vuosikertomus 2016 Euroopan unionin ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta vuonna 2015” (COM(2016)0810), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. joulukuuta 2016 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Vuosikertomus 2016 Euroopan unionin ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta vuonna 2015” (COM(2016)0810),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Strateginen lähestymistapa selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Strateginen lähestymistapa selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa” (JOIN(2017)0021),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta Euroopan unionin ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta Euroopan unionin ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta (18),

| — | ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen uudelleentarkastelusta (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen uudelleentarkastelusta (19),

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”EU muuttuvassa globaalissa toimintaympäristössä – yhteenliitetympi, kiistanalaisempi ja monimutkaisempi maailma” (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”EU muuttuvassa globaalissa toimintaympäristössä – yhteenliitetympi, kiistanalaisempi ja monimutkaisempi maailma” (20),

| — | ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:n kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta ja sen vaikutuksista EU:n ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuteen (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman EU:n kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta ja sen vaikutuksista EU:n ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuteen (21),

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta (22),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja EUH:lle itäisestä kumppanuudesta ennen marraskuussa 2017 pidettävää huippukokousta (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja EUH:lle itäisestä kumppanuudesta ennen marraskuussa 2017 pidettävää huippukokousta (23),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman Turkkia koskevasta vuoden 2016 edistymiskertomuksesta (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman Turkkia koskevasta vuoden 2016 edistymiskertomuksesta (24),

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Albaniaa koskevasta komission vuoden 2016 kertomuksesta (25) ja Bosnia ja Hertsegovinaa koskevasta komission vuoden 2016 kertomuksesta (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Albaniaa koskevasta komission vuoden 2016 kertomuksesta (25) ja Bosnia ja Hertsegovinaa koskevasta komission vuoden 2016 kertomuksesta (26),

| — | ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman Montenegroa koskevasta vuoden 2016 edistymiskertomuksesta (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2017 antamansa päätöslauselman Montenegroa koskevasta vuoden 2016 edistymiskertomuksesta (27),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman Kosovoa koskevasta komission vuoden 2016 kertomuksesta (28), entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa koskevasta komission vuoden 2016 kertomuksesta (29) ja Serbiaa koskevasta komission vuoden 2016 kertomuksesta (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman Kosovoa koskevasta komission vuoden 2016 kertomuksesta (28), entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa koskevasta komission vuoden 2016 kertomuksesta (29) ja Serbiaa koskevasta komission vuoden 2016 kertomuksesta (30),

| — | ottaa huomioon 6. helmikuuta 2018 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle "Uskottavat jäsenyysnäkymät ja EU:n tehostettu sitoumus Länsi-Balkanin maille" (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. helmikuuta 2018 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle "Uskottavat jäsenyysnäkymät ja EU:n tehostettu sitoumus Länsi-Balkanin maille" (COM(2018)0065),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselmassa ”Paikallisviranomaiset ja kansalaisyhteiskunta: Euroopan sitoutuminen kestävän kehityksen tukemiseen” (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselmassa ”Paikallisviranomaiset ja kansalaisyhteiskunta: Euroopan sitoutuminen kestävän kehityksen tukemiseen” (31),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2018 (32), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2018 (32),

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian (33), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian (33),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät EU:n suhtautumisesta kansalaisyhteiskuntaan ulkosuhteissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2017 annetut neuvoston päätelmät EU:n suhtautumisesta kansalaisyhteiskuntaan ulkosuhteissa,

| — | ottaa huomioon EU:n ”Kaikkien kauppa” -strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ”Kaikkien kauppa” -strategian,

| — | ottaa huomioon 9. marraskuuta 2017 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee unionin vapaakauppasopimusten täytäntöönpanoa (SWD(2017)0364), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. marraskuuta 2017 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee unionin vapaakauppasopimusten täytäntöönpanoa (SWD(2017)0364),

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan toimivallan asiasta vastaavana valiokuntana kaikessa ENI, IPA II, PI, EIDHR, IcSP -ohjelmien ja niiden perustana olevan politiikan lainsäädännössä, ohjelmasuunnittelussa ja toimien valvonnassa (työjärjestyksen liite V(I)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan toimivallan asiasta vastaavana valiokuntana kaikessa ENI, IPA II, PI, EIDHR, IcSP -ohjelmien ja niiden perustana olevan politiikan lainsäädännössä, ohjelmasuunnittelussa ja toimien valvonnassa (työjärjestyksen liite V(I)),

| — | ottaa huomioon ulkoisten rahoitusvälineiden perustamisesta annettujen asetusten liitteenä olevan komission ilmoituksen, jossa se sitoutuu osallistumaan parlamentin kanssa strategiseen vuoropuheluun komission ohjelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoisten rahoitusvälineiden perustamisesta annettujen asetusten liitteenä olevan komission ilmoituksen, jossa se sitoutuu osallistumaan parlamentin kanssa strategiseen vuoropuheluun komission ohjelmasta,

| — | ottaa huomioon ENI-, IPA II-, EIDHR-, IcSP-, PI- ja DCI -komiteoiden työjärjestykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ENI-, IPA II-, EIDHR-, IcSP-, PI- ja DCI -komiteoiden työjärjestykset,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot tarkistuksina (A8-0112/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot tarkistuksina (A8-0112/2018),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on edelleen maailman suurin ulkoisen avun antaja; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on edelleen maailman suurin ulkoisen avun antaja;

| B. | ottaa huomioon, että ulkoisen rahoituksen välineet ovat tärkein mekanismi, jolla tuetaan EU:n toimintaa maailmanlaajuisesti, ja toteaa, että unionin ulkoisella toiminnalla on kasvava merkitys kansalaisille; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ulkoisen rahoituksen välineet ovat tärkein mekanismi, jolla tuetaan EU:n toimintaa maailmanlaajuisesti, ja toteaa, että unionin ulkoisella toiminnalla on kasvava merkitys kansalaisille;

| C. | toteaa, että rajallisten resurssien vuoksi ulkoisen rahoituksen välineet on usein venytetty äärirajoilleen; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että rajallisten resurssien vuoksi ulkoisen rahoituksen välineet on usein venytetty äärirajoilleen;

| D. | ottaa huomioon, että komissio toteaa väliarviointikertomuksessaan, että ulkoiset välineet ovat tällä hetkellä yleisesti ottaen tarkoituksenmukaisia; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komissio toteaa väliarviointikertomuksessaan, että ulkoiset välineet ovat tällä hetkellä yleisesti ottaen tarkoituksenmukaisia;

| E. | ottaa huomioon, että välineiden yhdistäminen ei voi olla itsessään tavoite; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että välineiden yhdistäminen ei voi olla itsessään tavoite;

| F. | ottaa huomioon, että EU on kohdannut lukuisia haasteita niin lähinaapurustossaan kuin myös maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU on kohdannut lukuisia haasteita niin lähinaapurustossaan kuin myös maailmanlaajuisesti;

| G. | katsoo, että unionin ulkoisissa toimissa on asetettava etusijalle vastaaminen kriittisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin, joita ovat esimerkiksi rauha ja kestävä kehitys, ja on pidettävä mielessä, että kaikille kuuluvien ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja demokratian sekä erityisesti sukupuolten tasa-arvon ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistäminen sekä ihmisoikeusaktivistien tukeminen ovat keskeisessä osassa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että unionin ulkoisissa toimissa on asetettava etusijalle vastaaminen kriittisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin, joita ovat esimerkiksi rauha ja kestävä kehitys, ja on pidettävä mielessä, että kaikille kuuluvien ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja demokratian sekä erityisesti sukupuolten tasa-arvon ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistäminen sekä ihmisoikeusaktivistien tukeminen ovat keskeisessä osassa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi;

| H. | toteaa, että EU:n ulkoinen rahoitusapu on keskeinen väline kumppanimaiden talousuudistusten tukemiseksi sekä demokratian lujittamiseksi, poliittisen tilanteen vakauttamiseksi sekä instituutioiden vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että EU:n ulkoinen rahoitusapu on keskeinen väline kumppanimaiden talousuudistusten tukemiseksi sekä demokratian lujittamiseksi, poliittisen tilanteen vakauttamiseksi sekä instituutioiden vahvistamiseksi;

| I. | ottaa huomioon, että kaikkien välineiden parlamentaarinen valvonta ei ole tasavertaista ja tiukkaa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kaikkien välineiden parlamentaarinen valvonta ei ole tasavertaista ja tiukkaa;

| J. | toteaa, että EU:n avun näkyvyyttä on lisättävä kiireesti sekä kumppanimaiden kansalaisten että Euroopan unionin kansalaisten suuntaan, jotta EU:n tuen hyödyistä voidaan tiedottaa paremmin; toteaa, että investoiminen konkreettisiin ja selkeisiin hankkeisiin, jotka ovat näkyvämpiä suurelle yleisölle, sekä kutakin hanketta koskevan kattavan, tehokkaan ja järjestelmällisen viestintästrategian kehittäminen voi olla hyödyksi tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että EU:n avun näkyvyyttä on lisättävä kiireesti sekä kumppanimaiden kansalaisten että Euroopan unionin kansalaisten suuntaan, jotta EU:n tuen hyödyistä voidaan tiedottaa paremmin; toteaa, että investoiminen konkreettisiin ja selkeisiin hankkeisiin, jotka ovat näkyvämpiä suurelle yleisölle, sekä kutakin hanketta koskevan kattavan, tehokkaan ja järjestelmällisen viestintästrategian kehittäminen voi olla hyödyksi tässä yhteydessä;

| K. | ottaa huomioon, että strategiseen viestintään liittyy usein ulkoisia haasteita, kuten vääristelykampanjat EU:ta ja sen jäsenvaltioita vastaan, jotka edellyttävät lisätoimia; toteaa, että tämän vuoksi on olennaisen tärkeää edistää objektiivista, riippumatonta ja puolueetonta tiedottamista ja samalla käsitellä siihen mediaympäristöön liittyviä oikeudellisia näkökohtia, jossa EU:n välineitä ja toimia käytetään; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että strategiseen viestintään liittyy usein ulkoisia haasteita, kuten vääristelykampanjat EU:ta ja sen jäsenvaltioita vastaan, jotka edellyttävät lisätoimia; toteaa, että tämän vuoksi on olennaisen tärkeää edistää objektiivista, riippumatonta ja puolueetonta tiedottamista ja samalla käsitellä siihen mediaympäristöön liittyviä oikeudellisia näkökohtia, jossa EU:n välineitä ja toimia käytetään;

| L. | toteaa, että kansainvälinen kauppa on EU:n keskeinen väline, jolla edistetään maiden sosiaalista kehitystä ja talouskehitystä sekä puolustetaan ja edistetään ihmisoikeuksia, perusarvoja ja oikeusvaltioperiaatetta; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että kansainvälinen kauppa on EU:n keskeinen väline, jolla edistetään maiden sosiaalista kehitystä ja talouskehitystä sekä puolustetaan ja edistetään ihmisoikeuksia, perusarvoja ja oikeusvaltioperiaatetta;

| M. | toteaa, että perussopimusten mukaan kauppapolitiikalla olisi edistettävä unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien kestävä kehitys; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että perussopimusten mukaan kauppapolitiikalla olisi edistettävä unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien kestävä kehitys;

| N. | ottaa huomioon, että Euroopan naapuruusvälineen (ENI, 15,4 miljardia euroa), liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA II, 11,7 miljardia euroa), vakautta ja rauhaa edistävän välineen (IcSP, 2,5 miljardia euroa), demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen (EIDHR, 1,3 miljardia euroa) ja kumppanuusvälineen (PI, 1 miljardi euroa) kautta ohjelmoidun avun määrä on yhteensä 32 miljardia euroa kaudella 2014–2020; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Euroopan naapuruusvälineen (ENI, 15,4 miljardia euroa), liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA II, 11,7 miljardia euroa), vakautta ja rauhaa edistävän välineen (IcSP, 2,5 miljardia euroa), demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen (EIDHR, 1,3 miljardia euroa) ja kumppanuusvälineen (PI, 1 miljardi euroa) kautta ohjelmoidun avun määrä on yhteensä 32 miljardia euroa kaudella 2014–2020;

| O. | ottaa huomioon, että IPA II -välinettä on käytetty muuttoliikkeen hallintaan; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että IPA II -välinettä on käytetty muuttoliikkeen hallintaan;

| P. | ottaa huomioon, että EIDHR:n ja erityisesti IcSP:n oikeusperusta on SEUT:n 209 ja 212 artikla ja että niissä kummassakin viitataan SEUT:n 208 artiklaan, jonka mukaan "unionin politiikan päätavoite tällä alalla on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen"; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että EIDHR:n ja erityisesti IcSP:n oikeusperusta on SEUT:n 209 ja 212 artikla ja että niissä kummassakin viitataan SEUT:n 208 artiklaan, jonka mukaan "unionin politiikan päätavoite tällä alalla on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen";

| Q. | ottaa huomioon, että komissio on vastuussa näiden välineiden nojalla myönnettävän EU:n avun määrittelystä, suunnittelusta, täytäntöönpanosta, seurannasta ja arvioinnista; ottaa huomioon, että Euroopan ulkosuhdehallinto on vastuussa unionin ulkoisten toimien jatkuvuuden ja johdonmukaisuuden varmistamisesta muun muassa näiden välineiden avulla; ottaa huomioon, että parlamentti on vastuussa demokraattisesta valvonnasta ja toimii toisena lainsäätäjänä yhteispäätösmenettelyissä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että komissio on vastuussa näiden välineiden nojalla myönnettävän EU:n avun määrittelystä, suunnittelusta, täytäntöönpanosta, seurannasta ja arvioinnista; ottaa huomioon, että Euroopan ulkosuhdehallinto on vastuussa unionin ulkoisten toimien jatkuvuuden ja johdonmukaisuuden varmistamisesta muun muassa näiden välineiden avulla; ottaa huomioon, että parlamentti on vastuussa demokraattisesta valvonnasta ja toimii toisena lainsäätäjänä yhteispäätösmenettelyissä;

| R. | toteaa, että komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan roolin kaksitahoinen luonne tarkoittaa, että tehtävää hoitavalla on oltava keskeinen rooli välineiden nojalla annettavan unionin tuen poliittisessa koordinoinnissa; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan roolin kaksitahoinen luonne tarkoittaa, että tehtävää hoitavalla on oltava keskeinen rooli välineiden nojalla annettavan unionin tuen poliittisessa koordinoinnissa;

| S. | ottaa huomioon, että nykyisillä välineillä toteutettavia hankkeita ja avustuksia ei voida arvioida täysin, koska ne ovat alkuvaiheessa; toteaa, että jotkut tavoitteet ovat luonteeltaan laadullisia ja liittyvät sellaiseen lainsäädäntöön ja sellaisiin käytäntöihin ja asenteisiin, joita ei ole helppo mitata määrällisesti; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että nykyisillä välineillä toteutettavia hankkeita ja avustuksia ei voida arvioida täysin, koska ne ovat alkuvaiheessa; toteaa, että jotkut tavoitteet ovat luonteeltaan laadullisia ja liittyvät sellaiseen lainsäädäntöön ja sellaisiin käytäntöihin ja asenteisiin, joita ei ole helppo mitata määrällisesti;

| T. | ottaa huomioon, että komissio toteaa väliarviointikertomuksessaan olevan vaikeaa mitata, miten tuloksellisia välineet kaiken kaikkiaan ovat niille asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, mikä johtuu osittain siitä, että asianmukaisten seuranta- ja arviointijärjestelmien määritteleminen on välinetasolla hankalaa (s. 10); palauttaa mieliin, että tilintarkastustuomioistuin totesi erityiskertomuksessaan nro 18/2014, että EuropeAidin arviointijärjestelmässä on vakavia puutteita; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että komissio toteaa väliarviointikertomuksessaan olevan vaikeaa mitata, miten tuloksellisia välineet kaiken kaikkiaan ovat niille asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa, mikä johtuu osittain siitä, että asianmukaisten seuranta- ja arviointijärjestelmien määritteleminen on välinetasolla hankalaa (s. 10); palauttaa mieliin, että tilintarkastustuomioistuin totesi erityiskertomuksessaan nro 18/2014, että EuropeAidin arviointijärjestelmässä on vakavia puutteita;

| U. | ottaa huomioon, että yhteinen täytäntöönpanoasetus sisältää keskeisiä säännöksiä, jotka koskevat kehitysyhteistyön ja kehitysavun tuloksellisuuden periaatteita, kuten avun sidonnaisuuksien purkamista sekä kumppanimaiden omien instituutioiden, järjestelmien ja menettelyjen käyttöä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että yhteinen täytäntöönpanoasetus sisältää keskeisiä säännöksiä, jotka koskevat kehitysyhteistyön ja kehitysavun tuloksellisuuden periaatteita, kuten avun sidonnaisuuksien purkamista sekä kumppanimaiden omien instituutioiden, järjestelmien ja menettelyjen käyttöä;

| V. | ottaa huomioon, että nykyiset hallinnolliset menettelyt merkitsevät mahdollisille tuensaajille usein kohtuutonta hallinnollista taakkaa, minkä vuoksi pienten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinajärjestöjen on vaikeaa osallistua hankkeiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, sillä niillä ei useinkaan ole tietämystä eikä hallinnollisia valmiuksia esittää tukikelpoisia ja menestyksekkäitä ehdotuksia; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että nykyiset hallinnolliset menettelyt merkitsevät mahdollisille tuensaajille usein kohtuutonta hallinnollista taakkaa, minkä vuoksi pienten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinajärjestöjen on vaikeaa osallistua hankkeiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, sillä niillä ei useinkaan ole tietämystä eikä hallinnollisia valmiuksia esittää tukikelpoisia ja menestyksekkäitä ehdotuksia;

| W. | ottaa huomioon, että ulkoisten rahoitusvälineiden perustamisesta annetuissa asetuksissa säädetään täytäntöönpanovallan siirtämisestä komissiolle asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti ja että kyseisessä asetuksessa säädetään myös, että komissiota avustaa tässä tehtävässä ENI-, IPA II-, EIDHR-, IcSP-, PI- ja DCI -komiteat; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että ulkoisten rahoitusvälineiden perustamisesta annetuissa asetuksissa säädetään täytäntöönpanovallan siirtämisestä komissiolle asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti ja että kyseisessä asetuksessa säädetään myös, että komissiota avustaa tässä tehtävässä ENI-, IPA II-, EIDHR-, IcSP-, PI- ja DCI -komiteat;

| X. | toteaa, että täytäntöönpanosäädösehdotukset on lähetettävä neuvostolle ja parlamentille samaan aikaan kuin ne lähetetään ENI-, IPA II-, EIDHR-, IcSP-, PI- ja DCI -komiteoiden jäsenille ja että näiden komiteoiden työjärjestyksissä edellytetään, että täytäntöönpanosäädösehdotukset on lähetettävä ENI-, IPA II-, EIDHR-, IcSP-, PI- ja DCI -komiteoiden jäsenille vähintään 20 kalenteripäivää ennen asiaa käsittelevää komitean kokousta; toteaa, että täytäntöönpanosäädösehdotukset olisi siten lähetettävä parlamentille vähintään 20 kalenteripäivää ennen näitä kokouksia ja että näiden ehdotusten hyväksymiseen voidaan tästä säännöstä poiketen soveltaa kirjallisia menettelyjä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että täytäntöönpanosäädösehdotukset on lähetettävä neuvostolle ja parlamentille samaan aikaan kuin ne lähetetään ENI-, IPA II-, EIDHR-, IcSP-, PI- ja DCI -komiteoiden jäsenille ja että näiden komiteoiden työjärjestyksissä edellytetään, että täytäntöönpanosäädösehdotukset on lähetettävä ENI-, IPA II-, EIDHR-, IcSP-, PI- ja DCI -komiteoiden jäsenille vähintään 20 kalenteripäivää ennen asiaa käsittelevää komitean kokousta; toteaa, että täytäntöönpanosäädösehdotukset olisi siten lähetettävä parlamentille vähintään 20 kalenteripäivää ennen näitä kokouksia ja että näiden ehdotusten hyväksymiseen voidaan tästä säännöstä poiketen soveltaa kirjallisia menettelyjä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa;

| Y. | toteaa, että täytäntöönpanosäädösten laatimiseen kuuluu komission sisäinen valmisteluvaihe, johon sisältyy komission sisäinen lausuntokierros ja johon kuluu merkittävästi aikaa, yleensä useita kuukausia; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että täytäntöönpanosäädösten laatimiseen kuuluu komission sisäinen valmisteluvaihe, johon sisältyy komission sisäinen lausuntokierros ja johon kuluu merkittävästi aikaa, yleensä useita kuukausia;

Väliarviointi

| 1. | toteaa, että komission väliarvioinnissa katsottiin, että nykyiset välineet ovat yleisesti ottaen tarkoituksenmukaisia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että unionin rahoituksen määrä nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeessa 4 ja sen joustavuuden ja johdonmukaisuuden puute ovat osoittaneet, että unionilla ei ole juurikaan haluja olla todellinen maailmanlaajuinen toimija, ja pitää tätä valitettavana; panee kuitenkin merkille, että monissa unionin ulkoisen rahoituksen välineiden piiriin kuuluvissa kumppanimaissa ja aihealueissa on tapahtunut myönteistä kehitystä, mikä osoittaa, että nämä välineet ovat arvokkaita ja tärkeitä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on kuitenkin huolissaan joistakin havainnoista, mukaan lukien poliittisen ohjauksen ja kokonaisvaltaisen vision puuttumisesta, EU:n arvojen ja kumppanuuden periaatteiden epäjohdonmukaisesta täytäntöönpanosta, yhteiskunnalliseen uudistukseen ja oikeuslaitoksen uudistukseen liittyvien tavoitteiden hitaasta tai olemattomasta edistymisestä laajemmassa naapurustossa ja siitä, että vakaa seuranta- ja arviointijärjestelmä puuttuu eikä joustavuutta ole tarpeeksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää valitettavana, ettei ole laadittu yhtä selkeää kehittämisasiakirjaa, jossa selvitettäisiin välineiden välisiä synergioita ja sitä, miten nämä vaikuttavat globaaliin EU:n ulkopoliittiseen kokonaisstrategiaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on huolissaan siitä, että EU ja sen välineet kohtaavat merkittäviä haasteita, joita ovat muun muassa poliittiset kompromissit arvojen ja oikeuksien edistämisen ja lyhyen aikavälin turvallisuusintressien välillä, uusien toimijoiden ilmaantuminen globaalihallinnan ja kansainvälisten rahoituslaitosten alalla, lukuisat väkivaltaiset maailmanlaajuiset konfliktit eri puolilla maailmaa myös EU:n välittömässä naapurustossa niin idässä kuin etelässä sekä Venäjän yhä aggressiivisemmaksi ja määrätietoisemmaksi käyvä politiikka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille, että ulkoisia toimia koskeva unionin erityisrahasto perustettiin muuttoliikkeen taustalla vaikuttavien syiden käsittelemiseksi; pitää valitettavana, että unionin talousarvion rahoitusosuudet unionin erityisrahastoihin ja Turkin-pakolaisavun koordinointivälineeseen ovat heikentäneet unionin toiminnan yleistä johdonmukaisuutta, pitkän aikavälin visiota ja vaikutusta; korostaa jälleen kerran, että uudet painopisteet on rahoitettava uusista määrärahoista; pitää erittäin valitettavana, että Turkin julkilausumaa koskevan päätöksentekoprosessin aikana parlamenttia ei kuultu missään vaiheessa virallisesti eikä sen hyväksyntää pyydetty; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että välineiden on oltava täydentäviä ja mukautettavissa paikalliseen tilanteeseen ja niillä on voitava reagoida uusiin ja ennakoimattomiin haasteisiin nopeasti ja tehokkaasti unohtamatta niiden alkuperäisiä tavoitteita; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana, että välineissä ei viitata nimenomaisesti mahdollisuuteen keskeyttää apu, jos avunsaajamaa (erityisesti jos on käytetty avunsaajamaiden epäsuoraa hallinnointia) ei noudata perusperiaatteita, kuten demokratiaa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ottaa huomioon, että EU:n antama virallinen kehitysapu jää edelleen YK:n tavoitteesta, joka on 0,7 prosenttia BKT:stä; kehottaa siksi lisäämään kehitysavun resursseja, jotta voidaan saavuttaa Agenda 2030:n sitoumukset; |
| --- | --- |

9.

Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA II)

| 10. | kannustaa pyrkimyksiin tehdä IPA II -välineestä strategisesti tärkeämpi pitkällä aikavälillä ja saada se tuottamaan konkreettisia tuloksia avustajakohtaisen suunnittelun ja alakohtaisen lähestymistavan avulla; uskoo, että tällainen lähestymistapa voi auttaa vähentämään valtavaa määrää käyttämättä jääneitä IPA I ja II -välineistä myönnettyjä määrärahoja Turkissa, mikä johtuu avunsaajamaan epäsuoran hallinnoinnin tehottomuudesta sekä heikosta vastaanottokyvystä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on syvästi huolissaan oikeusvaltion ja demokratian heikentymisestä Turkissa, vaikka IPA II -välineestä sille on varattu 4,5 miljardia euroa nykyisen rahoituskehyksen aikana; on tietoinen, että Turkin nykyiset liittymisnäkymät lisäävät laajalle levinnyttä epävarmuutta IPA II -välineen arvosta maassa; panee merkille, että IPA II:n varoja on käytetty rahoittamaan ”Turkin julkilausuman” mukaisia sitoumuksia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille, että IPA II -välineestä myönnetyn pitkän aikavälin tuen avulla aikaansaadun edistymisen taso vaihtelee Länsi-Balkanin maiden välillä; panee merkille, että eräissä tapauksissa IPA II -välineestä myönnetyn avun tulokset ovat jääneet vähäisiksi uudistusten ohjaamisessa erityisesti oikeusvaltion, julkishallinnon ja korruption torjunnan aloilla; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ottaa huomioon, että maaohjelmien ja toiminta-asiakirjojen indikaattoreiden laadussa on vielä puutteita; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa tarvetta voida keskeyttää IPA II:n varojen maksaminen tai kohdentaa niitä uudelleen tapauksissa, joissa komission tekemässä perusteellisessa analyysissa todetaan, että kumppanimaat ovat järjestelmällisesti jättäneet noudattamatta sitoumuksiaan tai osoittavat voimakasta poliittista taantumista; pitää valitettavana, että systeeminen ja poliittinen toimintakyvyttömyys on aiemmin estänyt tällaisten toimenpiteiden toteuttamista; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee merkille tuloskehyksen; pitää kuitenkin valitettavana, että tulospalkkiot ovat vielä käsittelemättä ja jakamatta; kehottaa tässä yhteydessä lisätoimiin kehyksen parantamiseksi, kun otetaan huomioon myös tapaukset, joissa negatiivisesta tuloksesta seuraa rahoituksen väheneminen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa jälleen, että IPA II on tärkein EU:n liittymistä valmistelevan tuen rahoitusväline keskeisten yhteiskunnallisten, taloudellisten, poliittisten ja institutionaalisten uudistusten rahoittamiseksi ensisijaisilla aloilla maiden mukauttamiseksi EU:n säännöstöön; toteaa, että tällaiset uudistukset voivat myös edistää alueellista turvallisuutta pitkällä aikavälillä; pitää myönteisenä IPA II:n entistä strategisempaa suuntautumista, mutta korostaa, että IPA II:sta myönnettävän rahoituksen on oltava kunnianhimoista ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ja sen on vastattava todellisia tarpeita, velvoitteita ja pyrkimyksiä, jotka ovat yhteydessä liittymisprosessiin ja unionin jäsenyyteen; palauttaa mieliin, että määrärahat olisi käytettävä välinettä koskevien erityisten tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on tietoinen siitä, että IPA II:n kansalaisyhteiskuntaa tukevasta välineestä myönnetään paikallisille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ratkaisevan tärkeää tukea; korostaa kuitenkin, että sitoumukset ovat vähäisiä paikan päällä vallitsevaan todelliseen tarpeeseen nähden; panee tässä yhteydessä merkille, että IPA II:n täydentävyys muista välineistä, erityisesti EIDHR:stä sekä IcSP:stä, toteutettavien toimien kanssa on lisääntynyt; toteaa, että tämä edellyttää lisää koordinointia suunnittelu- ja ohjelmasuunnitteluvaiheissa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää alakohtaista lähestymistapaa oikeana mutta pitää valitettavana hankkeita koskevan selkeän omavastuullisuuden puuttumista ja katsoo tämän johtuvan vastuualueiden pirstoutuneisuudesta; panee merkille, että epäsuora hallinnointi on parantanut yleistä omavastuullisuutta hankkeista mutta on samalla heikentänyt tehokkuutta täytäntöönpanon viivästymisten vuoksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää myönteisinä aloitteita tuloksellisuuden seuraamista ja mittaamista koskevien järjestelmien perustamiseksi, esimerkiksi alojen seurantakomiteaa, sisäisiä ohjeita ja uuden tiedonhallintajärjestelmän (OPSYS) kehittämistä; |
| --- | --- |

19.

Euroopan naapuruusväline (ENI)

| 20. | suhtautuu myönteisesti ohjelmoidun avun muodossa annettavaan tukeen rakenteellisille uudistuksille ja korostaa ENI:n erityisluonnetta, joka mahdollistaa sen, että EU voi suunnitella kumppanimaiden erityistarpeisiin mukautettuja räätälöityjä politiikkatoimia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | yhtyy komission arvioon siitä, että naapuruuspolitiikan oma rahoitusväline on ollut konkreettinen osoitus siitä, että EU pitää naapurisuhteita poliittisesti tärkeinä ja haluaa syventää poliittista yhteistyötä ja taloudellista yhdentymistä alueen kanssa ja alueella; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että nykyiset haasteet ja tarpeet naapurimaissa sekä erot tavoitteiden, intressien ja saatavilla olevien taloudellisten resurssien välillä ovat asettaneet vakavia paineita ENI:n määrärahoille ja henkilöresursseille, ja korostaa, että tarvitaan lisää joustavuutta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on huolissaan siitä, että ENI:n rahoitus on ollut tehottomampaa niissä kumppanimaissa, jotka ovat vähemmän sitoutuneita uudistuksiin, ja se on yhä haasteellista mutta tärkeää poliittisesti arkaluonteisissa tilanteissa ja konfliktitilanteissa, erityisesti demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevien yhteisten arvojen edistämisessä; pitää valitettavana, että "enemmän enemmällä " -lähestymistapaa ja kannustimiin perustuvaa lähestymistapaa ei ole käytetty tehokkaasti, ja maat, jotka selvästi poikkeavat ilmoitetuista sitoumuksistaan ihmisoikeuksiin ja demokraattiseen uudistukseen, ovat saaneet enenevässä määrin rahoitusapua viimeisimmällä ohjelmakaudella; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa, että naapurustossa on ollut ennennäkemättömän suuria ongelmia vuodesta 2014 lähtien, sillä pitkään jatkuneiden vanhojen ja uusien ilmaantuvien ongelmien määrä on kasvanut, ja toteaa, että näitä ovat esimerkiksi Krimin niemimaan laiton liittäminen Venäjään sekä Itä-Ukrainan kriisi, Syyrian kriisi, Libyan tilanne, radikalisoituminen ja terrorismi, nuorisotyöttömyys sekä muuttoliikkeen aiheuttama haaste; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on huolestunut siitä, että tämä kehitys sekä EU:n ja kumppanimaiden tavoitteiden, intressien ja saatavilla olevat taloudellisten resurssien väliset erot ovat venyttäneet tämän välineen rahoituskapasiteetin äärimmilleen, ja korostaa samalla myös joustavuuden tarvetta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että EU:n arvot ja periaatteet, kuten demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeudet sekä tehokkaat, vastuuvelvolliset ja läpinäkyvät julkiset elimet, edistävät niin naapurimaiden etuja kuin EU:n omia etuja vakauden, turvallisuuden ja vaurauden aloilla; suhtautuu myönteisesti suunnitellun avun yhteydessä annettavaan tukeen rakenteellisille uudistuksille; katsoo, että erilaistamisen periaatteen täytäntöönpanon ansiosta EU on voinut mukauttaa tukensa kumppanimaiden tarpeisiin ja pyrkimyksiin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille Euroopan naapuruusvälineestä Madad-rahastoon ja Afrikka-hätärahastoon suoritetut maksut; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että alueellisten ja kahdenvälisten ohjelmien sekä investointivälineiden välillä tarvitaan voimakkaampaa koordinointia, jotta yksityisen sektorin kehitystä voidaan tukea ja edistää paremmin; panee merkille, että yhteiseen ohjelmasuunnitteluun jäsenvaltioiden kanssa liittyvät puutteet ovat kohentuneet hiukan; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee tyytyväisenä merkille, että ENI:stä myönnettyä apua seurataan tulosperusteisella seurantajärjestelmällä; pitää valitettavana, että välineen tasolla ei ole johdonmukaisia seuranta- ja arviointijärjestelmiä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että unionin eteläisille ja itäisille läheisille kumppaneille Euroopan naapuruuspolitiikan myötä annettava kauppaan liittyvä tekninen tuki ja taloudellinen apu edistävät merkittävästi kyseisten alueiden demokratiakehitystä; toteaa, että ENI:n varoja voidaan käyttää kaupan helpottamiseen, ja niillä voidaan siten täydentää kaupan helpottamista koskevaan sopimukseen kohdennettua EU:n nykyistä rahoitusta, millä taattaisiin paremmin keskipitkän ja pitkän aikavälin poliittinen vakaus; |
| --- | --- |

30.

Vakautta ja rauhaa edistävä väline (IcSP)

| 31. | toteaa, että IcSP:n ensisijainen lisäarvo on sen nopeus ja joustavuus, kun on kyse konfliktin ratkaisemisesta, samoin kuin se, että sillä on paljon siviilialan toimijoita, joita EU voi ottaa kumppanikseen; palauttaa mieliin, että IcSP on ainoa siviilikonfliktinehkäisyyn, myös sovitteluun, vuoropuheluun ja sovintoon, tarkoitettu EU:n väline; |
| --- | --- |

31.

| 32. | panee merkille vaikeudet tietojen keräämisessä ja tulosten mittaamisessa IcSP:stä toteutettujen toimien yhteydessä ja toteaa, että nämä ovat saattaneet osoittautua haastaviksi siksi, että poliittisten seurausten arviointi on ollut hankalaa ja on ollut vaikea osoittaa, että tulokset ovat välineestä toteutettujen toimien ansiota, kun samaan aikaan on toteutettu muita toimia muista välineistä, ja konfliktialueille pääsy on ollut vaikeaa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että tarve ehkäistä ja ratkaista konflikteja ja vastata turvallisuushaasteisiin on lisääntynyt huomattavasti viime aikoina; katsoo, että monissa sodan jälkeisissä kriisimaissa tarvitaan sovintoa, sovittelua ja vuoropuhelua koskevia aloitteita; korostaa, että kriisi- ja konfliktitilanteissa on toimittava nopeasti; korostaa, että kyseisiin aloitteisiin saatavilla olevia määrärahoja on lisättävä merkittävästi; panee merkille, että IcSP:n muuttamisella marraskuussa 2017 pyrittiin vahvistamaan kolmansien maiden valmiuksia, jotta voidaan edelleen edistää vakautta, turvallisuutta ja kestävää kehitystä; toteaa, että IcSP toimii viimeisenä keinona tai edelläkävijänä muista välineistä rahoitetuille pitkän aikavälin toimille; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että IcSP on vasta alkuvaiheessa kyberuhkien torjunnassa maailmanlaajuisesti; kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota kyberturvallisuuteen myös siten, että laaditaan kaikkiin unionin ulkoisiin toimiin sovellettava johdonmukainen strategia; kehottaa lisäämään määrärahoja, jotka osoitetaan kyberturvallisuuteen vakautta ja turvallisuutta koskevasta välineestä, sillä tämä on oikea väline tällaisiin uhkiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | toteaa, että yhteistyö yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toimien sekä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioiden ja tehtävien kanssa samoin kuin EU:n antama humanitaarinen apu ovat lisääntyneet; |
| --- | --- |

35.

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline (EIDHR)

| 36. | korostaa EIDHR:n maailmanlaajuisen kokonaisvaltaisen lähestymistavan tarjoamaa lisäarvoa, vaikka sen talousarvio on suhteellisen pieni, ja korostaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden merkitystä sen tavoitteen saavuttamisessa ja sen ainutlaatuisuutta, sillä EIDHR on ainoa väline, josta EU voi tukea kansalaisyhteiskunnan toimia riippumatta siitä, puuttuvatko asianomaisen valtion viranomaiset kyseisiin toimiin; |
| --- | --- |

36.

| 37. | toteaa, että kuluvalla kaudella EIDHR:ää on käytetty joustavammin ja täydentävämmin kuin edellisellä kaudella, ja se reagoi nopeammin ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeviin uusiin kriiseihin; panee tyytyväisenä merkille sen täydentävyyden muista lähteistä myönnetyn rahoituksen kanssa, ja toteaa, että näihin muihin lähteisiin kuuluu esimerkiksi eurooppalainen demokratiarahasto, joka lisää EIDHR:n rahoituksen vaikuttavuutta kiireellisissä tapauksissa; panee tyytyväisenä merkille, että ihmisoikeusaktivisteille myönnetään enemmän rahoitusta, myös EU:n edustustojen tasolla käytettävissä olevan hätärahaston kautta, ja panee tyytyväisenä merkille ihmisoikeuksien puolustajia koskevan mekanismin (ProtectDefenders.eu) perustamisen ja hyvin sujuvan toiminnan; korostaa, että ehdotuspyyntömenettely on pitkä, hankala ja perustuu liikaa kilpailuun; |
| --- | --- |

37.

| 38. | panee merkille kansalaisyhteiskunnan täytäntöön paneman ihmisoikeuksien puolustajia koskevan EU:n mekanismin (ProtectDefenders.eu) hyödyt ja toteaa, että mekanismi on tarjonnut ratkaisevan tärkeää tukea lukuisille ihmisoikeuksien puolustajille; vaatii jatkamaan vastaavien mekanismien tukemista; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on huolissaan ihmisoikeuksien ja demokraattisten arvojen valtavirtaistamisessa maantieteellisten ohjelmien välityksellä ilmenneistä ongelmista ja EU:n kansalaisyhteiskunnan organisaatioille antaman tuen vähentymisestä, mikä lisää EIDHR:ään kohdistuvia paineita aikana, jolloin kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet kaventuvat kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | katsoo, että EU:n on näytettävä esimerkkiä ja toimittava kunnianhimoisesti ja sisällytettävä demokratiatuki kattavasti kaikkiin ulkosuhteisiinsa; katsoo tämän vuoksi, että demokratian tukemiseen osoitettua rahoitusta on lisättävä vastaavasti, etenkin kun otetaan huomioon nykyiset hyökkäykset demokratiaa vastaan eri puolilla maailmaa; vaatii varmistamaan, että maakohtaisen tukijärjestelmän tavoitteesta 1 myönnettävät määrärahat saavuttavat tehokkaasti ja vaikuttavasti suurimmassa vaarassa olevat ihmisoikeuksien puolustajat; vaatii tässä yhteydessä EU:n edustustoja ottamaan käyttöön kaiken tarvittavan tuen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tietää, että EIDHR:n toimien arviointi on haastavaa, sillä strategisia ja toimintaa koskevia indikaattoreita ei ole; toteaa, että arviointia koskevat haasteet johtuvat myös siitä, että merkittävä osa kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja ihmisoikeuksien puolustajille myönnetystä tuesta maksetaan ymmärrettävästi salassa, jotta voidaan suojella avustuksen saajien henkilöllisyyttä ja turvallisuutta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palauttaa mieliin EU:n vaalitarkkailuvaltuuskuntien tuoman lisäarvon ja toteaa, että tällä alalla EU on maailmanlaajuisessa johtoasemassa; panee tyytyväisenä merkille, että vaalitarkkailuvaltuuskuntien suositusten perusteella lähetetään yhä enemmän seurantavaltuuskuntia; |
| --- | --- |

42.

Kumppanuusväline (PI)

| 43. | korostaa, että kumppanuusväline on erityisesti tarkoitettu sekä EU:n omien ja kolmansien maiden kanssa yhteisten temaattisten etujen ajamiseen että suhteiden luomiseen ja yhteistyön lujittamiseen nykyisten ja uusien strategisten kumppaneiden kanssa; toteaa, että käytännössä kumppanuusvälinettä käytetään viimeisenä keinona ja se otetaan käyttöön, kun sitä pidetään ainoana välineenä, jolla pystytään edistämään EU:n poliittista asialistaa ja torjumaan globaaleja haasteita; |
| --- | --- |

43.

| 44. | toteaa, että verrattuna aiempiin välineisiin kumppanuusvälineen avulla on voitu toimia enemmän yhteistyöhön perustuvilla tavoilla kolmansien maiden kanssa, myös strategisten kumppaneiden ja sellaisten maiden kanssa, jotka eivät enää saa kahdenvälistä kehitysapua, sekä eri kansainvälisillä foorumeilla, mutta katsoo, että poliittisten päätöksentekoelinten on lisättävä osoittamiaan resursseja, jotta voidaan varmistaa, että ne ovat täysimääräisesti mukana toimien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, ja katsoo, että EU:n edustustojen aktiivista roolia toimien muotoilussa on lisättävä ja että tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden kanssa on lisättävä; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kannattaa kumppanuusvälineen tavoitteiden näkyvyyden sekä sitä koskevan tiedon ja ymmärryksen lisäämistä erityisesti unionin toimielimissä; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pitää valitettavana, että arviointia haittaa se, että toimien dokumentoinnille ei ole luotu yhteistä tallennuspaikkaa, koska tulosindikaattorikehys hyväksyttiin niin myöhään, ja useimmat hankkeet ovat luonteeltaan sellaisia, että niillä ei ole loppua; |
| --- | --- |

46.

Yhteinen täytäntöönpanoasetus (CIR)

| 47. | muistuttaa, että unionin ulkoisen rahoituksen välineet ovat monimutkaisia välineitä, joilla unioni tukee ja tehostaa toimintaansa kansainvälisillä foorumeilla, ja että niiden monimutkaista rakennetta koordinoidaan CIR:llä; muistuttaa, että CIR:n on täytettävä talousarvion valvonnan ja demokraattisen valvonnan kriteerit; pahoittelee, että CIR:n monimutkaisuus ja kilpailua rajoittava luonne ovat haitanneet unionin varojen tehokasta käyttöä ja estäneet nopean reagoinnin uusiin haasteisiin ja kumppaneiden tarpeisiin; pitää valitettavana, että sääntöjen samansuuntaisuus ei ole johtanut avun yhteiseen suunnitteluun välineiden välillä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | toteaa, että CIR on annettu, jotta varmistetaan unionin varojen käytön yhdenmukaistaminen, toteuttamisen yksinkertaistaminen, joustavuuden lisääminen, johdonmukaisuus ja yhtenäisyys sekä tehokkuus sekä kitkaton ja täydentävä lähestymistapa kaikkien välineiden täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pitää olennaisena, että parlamentilla on riittävästi aikaa valvoa asianmukaisesti ja huolellisesti täytäntöönpanosäädösehdotuksia; katsoo, että kun otetaan huomioon, miten pitkään täytäntöönpanosäädösehdotuksia valmistellaan ennen kuin ne päätyvät ENI-, IPA II-, EIDHR-, IcSP-, PI- ja DCI -komiteoille, ei ole mitenkään perusteltavissa, että asiakirjojen parlamentille ja neuvostolle toimittamiseen varattua 20 päivän aikarajaa ei noudateta täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisen loppuvaiheessa; pitää siksi valitettavana, että 20 kalenteripäivän määräaikaa ei aina noudateta, ja toteaa sen haittaavan omia valvontaoikeuksiaan; edellyttää, että kaikki täytäntöönpanosäädösehdotukset toimitetaan vähintään 20 päivää etukäteen, ja kehottaa komissiota muuttamaan ENI-, IPA II-, EIDHR-, IcSP-, PI- ja DCI -komiteoiden työjärjestyksiä siten, että 20 päivän määräaikaa sovelletaan myös toimitettaessa asiakirjoja muihin toimielimiin, millä helpotetaan parlamentin valvontavaltuuksien toteutumista; |
| --- | --- |

49.

| 50. | toteaa, että unionin ulkoisten rahoitustoimien näkyvyys on edelleen vähäinen, ja pitää tätä valitettavana tilanteessa, jossa ulkopuoliset toimijat pyrkivät aktiivisesti heikentämään unionin ulkopolitiikkaa disinformaatiolla; |
| --- | --- |

50.

Suositukset kaudeksi 2017/2018–2020

| 51. | kehottaa säilyttämään unionin arvot ja oikeudet sekä yleismaailmalliset arvot ja oikeudet kaikkien Euroopan unionin toteuttamien ulkoisten toimien keskiössä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa lisäämään yhteisvaikutusta ja johdonmukaisuutta kaikkien otsakkeen 4 mukaisten välineiden osalta sekä parantamaan koordinointia jäsenvaltioiden kahdenvälisten avustusohjelmien kanssa ja mahdollisuuksien mukaan muiden avun antajien kanssa; kehottaa tältä osin komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa vahvistamaan yhteistyötään ja koordinointia kansalaisyhteiskunnan ja paikallisten toimijoiden kanssa ja täyttämään SEU:n 21 artiklan mukaiset velvoitteensa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa perustamaan tehokkaat, yhdenmukaiset ja avoimet seuranta- ja arviointijärjestelmät; toistaa, että tällaisilla mekanismeilla voitaisiin seurata konkreettista edistystä ratkaisevan tärkeissä uudistuksiin liittyvissä tavoitteissa naapurimaissa, mikä on erityisen tärkeää siellä, missä kyseiset uudistukset ovat juuttuneet paikoilleen tai muuten viivästyneet; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa perustamaan tehokkaat seuranta- ja arviointimenettelyt ja -järjestelmät, jotka ovat yhdenmukaisia kaikissa välineissä; suosittaa parantamaan avoimuutta perustamalla hankkeista ja toimista keskitetty avoin julkinen tietokanta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioille on osoitettava enemmän rahoitusvaroja ja koulutustukea; korostaa, että tarvitaan kiireellisiä toimia kansalaisyhteiskunnan organisaatioille, erityisesti paikallisille kansalaisjärjestöille, aiheutuvien hallinnollisten rasitteiden ja menettelyllisten esteiden vähentämiseksi edelleen; kehottaa luomaan uusia budjettikohtia, joista myönnetään rahoitusta kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden valmiuksien lisäämiseen, jotta voidaan parantaa niiden rahoituksensaantimahdollisuuksia; pitää valitettavana, ettei komission väliarviointikertomuksessa ole otettu esille sitä, etteivät kansalaisyhteiskunnan järjestöt osallistu ulkoisten välineiden ohjelmasuunnitteluun ja täytäntöönpanoon; kehottaa komissiota valtavirtaistamaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjen strategisemman osallistumisen kaikkiin ulkoisiin välineisiin ja ohjelmiin, kuten sekä neuvosto että parlamentti ovat pyytäneet; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kannattaa EU:n toteuttamien toimien ja EU:n myöntämän rahoitusavun suorempaa ja aktiivisempaa tunnetuksi tekemistä ja näkyvyyden lisäämistä; |
| --- | --- |

56.

| 57. | toistaa kantansa, jonka mukaan olisi otettava käyttöön mahdollisuus siirtää enintään 10 prosenttia ENI- ja IPA II -välineiden alkuperäisistä kohdentamattomista määrärahoista, jotta voidaan lisätä valmiutta vastata odottamattomiin tapahtumiin säilyttäen samalla ENI- ja IPA II -välineistä annetuissa asetuksissa asetetut tavoitteet; |
| --- | --- |

57.

Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA II)

| 58. | tukee SEU:n 21 artiklassa lueteltuja periaatteita ja suosittaa kiinnittämään enemmän huomiota demokraattisten instituutioiden lujittamiseen, korruption torjuntaan ja julkishallinnon uudistuksiin, oikeusvaltion ja hyvän hallinnon vahvistamiseen sekä parantamaan ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien johdonmukaista täytäntöönpanoa; kehottaa myöntämään enemmän tukea liittymisprosessin kannalta merkityksellisillä aloilla toteutettaviin uudistuksiin sekä alueellisen yhteistyön edistämiseen EU:n laajentumispolitiikan täydentämiseksi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | suosittaa, että mahdollistetaan varojen siirtäminen kansalaisyhteiskunnalle, jos valtion viranomaiset ovat haluttomia noudattamaan EU:n ilmaisemia tavoitteita tai tekemään välineen tavoitteiden mukaista yhteistyötä; kehottaa komissiota mukauttamaan tai keskeyttämään rahoitus maille, jotka rikkovat vakavasti EU:n perusarvoja, Kööpenhaminan peruskriteerit mukaan lukien; kehottaa keventämään EU:n rahoitusta hakevien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden hallinnollista taakkaa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vaatii parlamentin osallistumista, jos harkitaan rahoituksen keskeyttämistä tai merkittäviä muutoksia alustavien määrärahojen enimmäismäärään; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vaatii tuensaajien voimakasta omavastuullisuutta, jonka olisi ulotuttava ohjelmasuunnittelusta aina seurantaan ja tarkastukseen; kehottaa komissiota tarjoamaan kansallisille tarkastusviranomaisille kohdennettua apua menetelmien, suunnittelun, rekrytoinnin, koulutuksen ja valvonnan yhteydessä; |
| --- | --- |

61.

| 62. | suosittaa tukemaan voimakkaammin niitä tuen koordinoinnista vastaavia kansallisia viranomaisia, joiden valmiudet ovat heikot mutta jotka osoittavat poliittista halukkuutta täyttää tavoitteet; pitää valitettavana kyseisten varojen vastaanottokykyä koskevan avoimuuden puutetta; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vaatii suuntaamaan rahoitusta aloille, joilla tulokset ovat todistetusti hyviä, ja välttämään jatkuvia myöhästymisiä, joita on tapahtunut hallinnoitaessa varoja epäsuorasti avunsaajamaan kanssa, pääasiassa Turkissa; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa lisäämään IPA II -välineen näkyvyyttä alueella, kun pidetään mielessä laajentumispolitiikan ratkaisevan tärkeä merkitys EU:lle, esimerkiksi asianmukaisilla kohdennetuilla viestintä- ja tiedotuskampanjoilla kansallisissa, alueellisissa ja paikallisissa tiedotusvälineissä tai tarvittaessa muilla välineillä, ja katsoo, että komission olisi määriteltävä näitä koskevat vähimmäisvaatimukset ja valvonta tiiviissä yhteistyössä tuensaajien kanssa; tukee kohdennettua vastapropagandaa ja strategisia tiedotustoimia erityisesti tapauksissa, joissa EU:n julkisuuskuva ja intressit ovat joutuneet kohteeksi ja niitä pyritään heikentämään; |
| --- | --- |

64.

| 65. | suosittaa, että IPA II -välineen varoja käytetään yritysten ja etenkin pk-yritysten välisten viestintäkanavien luomiseen sekä jäsenvaltioissa että liittymistä edeltävässä vaiheessa olevissa maissa, jotta voidaan luoda vahvoja kauppayhteyksiä kulloistenkin alueiden välille, mikä olisi erittäin hyödyllistä valmisteltaessa tuensaajamaiden pääsyä sisämarkkinoille; |
| --- | --- |

65.

| 66. | toistaa pitävänsä hyödyllisenä sitä, että edistyviä maita palkitaan taloudellisesti hyvästä suoriutumisesta, kuten IPA II -asetuksessa säädetään; |
| --- | --- |

66.

| 67. | katsoo, että joustavuuden yhteydessä ja käytettäessä rahoitusta erityisten kriisitilanteiden käsittelyyn on toimittava välineen keskeisten painopisteiden sekä laajentumisstrategian ja liittymisprosessin perusperiaatteiden mukaisesti, joiden olisi jatkossakin oltava IPA II -välineen keskiössä; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa IPA II -välineen suunnittelu- ja ohjelmasuunnitteluvaiheiden aikana parantamaan koordinointia ja lisäämään synergioita muista välineistä, eli EIDHR:stä ja IcSP:stä, toteutettavien toimien kanssa, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus ja lisätä täydentävyyttä sekä sisäisesti välineen omien tavoitteiden ja ohjelmien välillä että ulkoisen rahoituksen muiden välineiden suuntaan; |
| --- | --- |

68.

Euroopan naapuruusväline (ENI)

| 69. | korostaa, että tarvitaan ENI:n täytäntöönpanoa koskevaa kokonaisvaltaista strategia-asiakirjaa, jossa tuki linjataan laajempaan poliittiseen kehykseen ja parannetaan koordinointia muiden välineiden kanssa; korostaa, että ENI:n ohjelmasuunnittelun painopisteisiin olisi sisällytettävä myös sosioekonominen kehitys, nuorisoasiat ja energiavarojen kestävä hallinnointi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pitää valitettavana, että monivuotinen ohjelmasuunnittelu on tehty suurimmalle osalle tuensaajia jo vuoden 2017 aikana, ennen kuin kyseisiä maita koskevat väliarvioinnit on saatu valmiiksi; palauttaa mieliin, että parlamentti antoi ohjelmasuunnittelua koskevat suosituksensa komission kanssa käydyn strategisen vuoropuhelun aikana huhtikuussa 2017; |
| --- | --- |

70.

| 71. | korostaa, että ENI erillisenä rahoitusvälineenä lisää EU:n poliittista näkyvyyttä ja vipuvaikutusta naapurustossa, niin idässä kuin etelässä; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kehottaa säilyttämään määrärahojen osoittamisessa unionin eteläisille ja itäisille naapureille nykyään vallitsevan tasapainon; |
| --- | --- |

72.

| 73. | korostaa vakauden, demokratiakehityksen tukemisen, konfliktien ehkäisemisen ja ratkaisemisen, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion kunnioittamisen, koulutuksen ja sosioekonomisen kehityksen välistä yhteyttä; korostaa sellaisten hankkeiden merkitystä, joilla tuetaan nuorten koulutusta ja työllistettävyyttä; |
| --- | --- |

73.

| 74. | muistuttaa, että kyky vastata haasteisiin nopeammin on tärkeää; |
| --- | --- |

74.

| 75. | korostaa, että naapuruston maiden vakauttamiseen ja kehittämiseen tehtävät investoinnit auttavat myös ratkaisemaan muuttoliikkeen, terrorismin, paikallisten konfliktien ja taloudellisen epävakauden kaltaisia ongelmia, mikä koituu pitkällä aikavälillä koko EU:n hyödyksi; |
| --- | --- |

75.

| 76. | korostaa, että naapuruston haasteiden erityislaatuisuus edellyttää tuensaajien erilaisiin tarpeisiin ja tilanteisiin perustuvaa yhdennettyä ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa, myös synergioita muiden ulkoisen rahoituksen välineiden kanssa ja unionin politiikkojen välillä; korostaa, että yksi tärkeimmistä tehtävistä on panna nopeasti ja tehokkaasti täytäntöön assosiaatiosopimukset ja pitkälle menevät ja laaja-alaiset vapaakauppa-alueet sekä kaikki niihin liittyvät uudistukset, ja katsoo, että tämän tueksi on myönnettävä riittävästi unionin varoja; |
| --- | --- |

76.

| 77. | toistaa, että syvempi yhteinen ohjelmasuunnittelu jäsenvaltioiden kanssa on tärkeää, samoin kuin edistyminen yhteisissä analyyseissä, koordinoinnissa ja tuen antajien painopisteitä koskevan yhteisymmärryksen rakentamisessa; kehottaa tuen antajia parantamaan koordinointiaan erityisesti muista unionin välineistä myönnettävien varojen, muiden tuen antajien sekä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa, jotta voidaan tukea taloudellista muutosprosessia ja vakautta kumppanimaissa; |
| --- | --- |

77.

| 78. | on huolissaan siitä, että välineen reagointikyky ja taloudelliset resurssit on kiristetty äärimmilleen; pitää valitettavana, että omaa asiantuntemusta poliittisten ja geopoliittisten riskien analysoinnissa ei ole otettu riittävästi huomioon suunnitteluvaiheessa; |
| --- | --- |

78.

| 79. | on siis sitä mieltä, että alustavien määrärahojen lisääminen säädösmuutoksella saattaa olla tarpeen ottaen huomioon nykyiset haasteet EU:n naapurialueilla; |
| --- | --- |

79.

| 80. | toteaa, että ENI:stä myönnettävien määrärahojen tavoitteissa on pysyttävä, kun kyseisiä määrärahoja ohjataan toisiin järjestelyihin, kuten erityisrahastoihin, ja että parlamentaarinen valvonta on tarpeen eikä sitä saa koskaan kiertää; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kehottaa ottamaan kansalaisyhteiskunnan tiiviimmin mukaan tarpeiden yksilöimiseen; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kehottaa hyödyntämään täysimääräisesti ehdollisuutta ja kannustimiin perustuvia mekanismeja, joilla tuetaan poliittisia ja taloudellisia uudistuksia silloin, kun niitä tarvitaan, ja jotka liittyvät uudistuksiin ja strategisiin tavoitteisiin; pitää valitettavana, että ENI:llä ei ole onnistuttu tarjoamaan riittävästi kannustimia maille, jotka eivät ole halukkaita osallistumaan poliittisiin uudistuksiin; kehottaa tehostamaan ENI:n seurantaa välineen tasolla; |
| --- | --- |

82.

| 83. | on huolissaan EU:n rahoittamien humanitaaristen avustusten hävittämisestä ja takavarikoimisesta kolmansissa maissa; kehottaa toteuttamaan lisätoimia unionin strategisen viestinnän ja näkyvyyden parantamiseksi naapurimaissa; |
| --- | --- |

83.

Vakautta ja rauhaa edistävä väline (IcSP)

| 84. | kehottaa pyrkimään määrätietoisemmin lisäämään IcSP:n vaikutuksia kumppanien ja kansainvälisten järjestöjen kanssa käytävien säännöllisten strategisten vuoropuhelujen välityksellä; pyytää tässä yhteydessä varmistamaan muiden merkittävien tuen antajien myöntämän yhteisrahoituksen, joka tukee asianomaisten toimien tuloksia; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kehottaa parantamaan strategista kehystä sekä IcSP:stä ja muista välineistä toteutettujen ja muiden toimijoiden toteuttamien jatkotoimien välistä synergiaa; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kehottaa lisäämään muiden kansainvälisten järjestöjen, hallitusten ja unionin toimielinten välistä yhteistyötä uusien uhkien torjumisessa, esimerkiksi hybridikonflikteissa ja tietoverkkoturvallisuuden alalla, missä voitaisiin hyödyntää Euroopan unionin verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) asiantuntemusta; |
| --- | --- |

86.

| 87. | suosittaa käyttämään IcSP:n välitysvalmiuksia strategisemmin paitsi konflikteihin, joiden vaikutus on paikallinen, myös rauhanprosessin ja vuoropuhelun tukemiseen sellaisissa nykyisissä tai uusissa konflikteissa, joilla on maailmanlaajuista merkitystä, ja vaatii, että on saatava parempia varhaisvaroitusjärjestelmiä ja konfliktien analysointivälineitä, joilla ennaltaehkäisyä ja rauhan rakentamista voidaan parantaa; |
| --- | --- |

87.

| 88. | korostaa, että tästä eteenpäin unioni voi tällä välineellä rahoittaa koulutustoimia ja ei-tappavien tarvikkeiden (kuten atk-järjestelmien, sairaaloiden jne.) toimituksia kolmansien maiden asevoimille, jotta voidaan vastata kiireellisiin sekä lyhyen ja keskipitkän aikavälin tarpeisiin pyrittäessä saavuttamaan kestävän kehityksen tavoitteet; |
| --- | --- |

88.

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline (EIDHR)

| 89. | korostaa, että demokratian ja ihmisoikeuksien tukeminen ja edistäminen kolmansissa maissa on ratkaisevan tärkeää ja tähän kuuluu myös ihmisoikeuksien puolustajien suojelu riippumatta siitä, puuttuvatko asianomaisen valtion viranomaiset asiaan; |
| --- | --- |

89.

| 90. | panee merkille EIDHR:n vaikutuksen ja merkityksen tässä yhteydessä, sillä se toimii kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kavetessa; muistuttaa, että ihmisoikeuksiin ja demokratiaan tarvitaan jatkuvasti kohdennettua rahoitusta eikä sen määrää saa vähentää; kehottaa lisäksi harkitsemaan ihmisoikeuksien puolustajille myönnettävän hätärahoituksen lisäämistä sekä kyseisten määrärahojen saatavuuden tehokasta tunnetuksi tekemistä; |
| --- | --- |

90.

| 91. | muistuttaa, että EIDHR:n soveltamisalaa ei saisi rajoittaa eikä sitä tulisi käyttää välineenä, jolla pelkästään paikataan muiden välineiden jättämiä aukkoja, vaan demokratian ja ihmisoikeuksien edistämisen olisi oltava itsessään selkeä ja strateginen päämäärä; |
| --- | --- |

91.

| 92. | vaatii komissiota etsimään ratkaisuja kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kapenemiseen sekä lisääntyneisiin ihmisoikeuksien loukkauksiin ja tukahduttamiseen esimerkiksi lisäämällä saatavilla olevia määrärahoja sellaisiin maailmanlaajuisiin ohjelmiin, joilla reagoidaan erilaisiin tilanteisiin, kuten ihmisoikeuksien puolustajia koskevaan unionin mekanismiin (ProtectDefenders.eu); kehottaa EU:ta edelleen rahoittamaan ihmisoikeuksien puolustajia, erityisesti vaarassa olevia, ja kansalaisyhteiskuntaa sekä syrjäytyneitä ryhmiä, kuten naisia, alkuperäiskansoja, romaneja, hlbti-henkilöitä, vammaisia henkilöitä, lapsia ja ikääntyneitä; |
| --- | --- |

92.

| 93. | suosittaa lisäämään strategista suunnittelua, johon liittyy EU:n viranhaltijoiden poliittinen ohjeistus ja johdonmukaisuus muiden välineiden kanssa, erityisesti maissa, joissa ihmisoikeuksien ja demokraattisten normien tilanne on heikentymässä, maailmanlaajuisen liberalismin vastaisen suuntauksen torjumiseksi; |
| --- | --- |

93.

| 94. | korostaa, että on tärkeää keskittyä kansainvälisesti merkittäviin temaattisiin aiheisiin, jotka voivat tukea lyhyellä, keskipitkällä ja/tai pitkällä aikavälillä ihmisoikeuksien sekä kansainvälisen oikeusvaltioperiaatteen ja oikeuden globaalistumista; kehottaa lisäämään EIDHR:n tukea useisiin uusiin temaattisiin aiheisiin, erityisesti korruption torjuntaan, yritysten ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, ympäristöä koskeviin oikeuksiin ja muuttajien oikeuksiin; |
| --- | --- |

94.

| 95. | panee tyytyväisenä merkille tuen kansainvälisille ja alueellisille ihmisoikeus- ja vastuumekanismeille, esimerkiksi YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimistolle ja kansainväliselle rikostuomioistuimelle; |
| --- | --- |

95.

| 96. | suosittaa jatkamaan toimia kuolemanrangaistuksen poistamiseksi maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

96.

| 97. | toistaa, että komissio on sitoutunut tukemaan jatkossakin kansalaisyhteiskuntaa ja edistämään kansalaisyhteiskunnan organisaatioille suosiollisempaa ympäristöä kumppanimaissa; korostaa, että tarvitaan kiireellisiä toimia myös paikallisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kohtaamien byrokraattisten esteiden vähentämiseksi edelleen; kannustaa EU:n edustustoja etsimään aktiivisesti ihmisoikeuksien puolustajia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, jotka työskentelevät arkaluontoisten asioiden parissa ja tarvitsevat rahoitusta, julkaisemaan ehdotuspyyntöjä paikallisilla kielillä ja sallia hakijoiden esittää hanke-ehdotuksia näillä kielillä, mikä myös vahvistaisi paikallista omavastuullisuutta ja pitkäaikaista sitoutumista hankkeisiin; |
| --- | --- |

97.

| 98. | kehottaa painottamaan voimakkaammin EIDHR:stä rahoitettujen toimien kestävyyttä erityisesti vaalitarkkailuvaltuuskuntien yhteydessä, sillä niissä on runsaasti parantamisen varaa tietämyksen siirrossa paikallisille toimijoille ja suositusten täytäntöönpanon seurannassa; kehottaa koordinoimaan vaalitarkkailuvaltuuskuntien suunnitelmia paremmin parlamentin vaalitarkkailutoiminnan kanssa; |
| --- | --- |

98.

| 99. | kehottaa komissiota myöntämään rahoitusta hankkeisiin, joilla puututaan valvontateknologian lisääntyvään väärinkäyttöön ja pakkokeinoja käyttävien hallitusten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden verkkohyökkäyksiin; |
| --- | --- |

99.

| 100. | kehottaa ottamaan käyttöön seuranta- ja valvontajärjestelmiä, joihin myös ihmisoikeuksien puolustajat osallistuvat; |
| --- | --- |

100.

| 101. | kannustaa koordinointiin vapautta ja rauhaa edistävän välineen kanssa toteutettaessa toimia, joilla ehkäistään rikoksia ihmisyyttä vastaan, sotarikoksia ja kansanmurhia; |
| --- | --- |

101.

Kumppanuusväline (PI)

| 102. | pitää myönteisenä keskittymistä unionin strategisiin etuihin; |
| --- | --- |

102.

| 103. | suosittaa hyödyntämään kumppanuusvälineen käytössä olevia niukkoja varoja strategisemmin ja yhdennetymmin varmistamalla, että kaikki voivat antaa panoksensa ja että kaikki komission yksiköt ja Euroopan ulkosuhdehallinto määrittävät toimet tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, ja korostaa riittävin määrärahoin varustetun kumppanuusvälineen merkitystä unionin arvojen ja etujen puolustamiselle jo ennakolta tilanteessa, jossa transatlanttinen yhteisymmärrys heikkenee ja sellaisia keskitulotason maita, joiden strateginen merkitys kasvaa nopeasti, on yhä enemmän esimerkiksi Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa; |
| --- | --- |

103.

| 104. | suosittaa arvioimaan uudelleen maantieteellisiä määrärahoja seuraavassa monivuotisessa suuntaa-antavassa ohjelmassa, jotta ne voidaan mukauttaa haasteisiin; kehottaa tässä yhteydessä ulottamaan yhteistyön muihin kuin strategisiin kolmansiin maihin, esimerkiksi keskitulotason maihin, joita ei nykyään oteta riittävästi huomioon; |
| --- | --- |

104.

| 105. | suosittaa parempaa yhteensovittamista yhteisen täytäntöönpanoasetuksen tavoitteiden ja laaja-alaisten aiheiden kanssa; |
| --- | --- |

105.

| 106. | suosittaa saattamaan valmiiksi seuranta- ja valvontajärjestelmän samoin kuin asiaa koskevat laadulliset indikaattorit; |
| --- | --- |

106.

| 107. | katsoo, että kumppanuusväline voi olla merkittävä keino vapaakauppasopimusten täytäntöönpanon tukemiseen, erityisesti siten, että tuetaan sisäisten neuvoa-antavien ryhmien työtä; korostaa, että on arvioitava varojen käyttöä ja jakautumista sekä kumppanuusvälineen ja EU:n vienninedistämisohjelmien (EU Gateway / Business Avenues) vaikuttavuutta, millä täydennettäisiin jäsenvaltioiden toimivaltaa ulkomaankaupan edistämisessä; |
| --- | --- |

107.

| 108. | toteaa, että kumppanuusvälineen yhtenä tavoitteena on julkisuusdiplomatia, jolla voidaan lisätä unioniin kuulumattomien maiden luottamusta ja ymmärrystä EU:n politiikkoja kohtaan; korostaa kansalaisyhteiskunnan osallistumisen olevan erittäin tärkeää ja pitää myönteisenä, että kolme miljoonaa euroa kohdennetaan tukemaan kansalaisjärjestöjen osallistumista sisäisiin neuvoa-antaviin ryhmiin; |
| --- | --- |

108.

Yhteinen täytäntöönpanoasetus (CIR)

| 109. | suosittaa hyödyntämään paremmin yhdenmukaistettuja sääntöjä mahdollisilla yhteisillä ehdotuspyynnöillä ja parantamalla yhteistyötä komission yksiköiden ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa; |
| --- | --- |

109.

| 110. | kehottaa sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen CIR:n säännöksiin; |
| --- | --- |

110.

| 111. | kehottaa tehostamaan toimia unionin ulkoisen rahoituksen näkyvyyden parantamiseksi kattavalla ja johdonmukaisella viestintästrategialla, joka sisältää toimia disinformaation torjumiseksi; kehottaa ottamaan käyttöön ehdollisuutta koskevia mekanismeja ja soveltamaan niitä täytäntöönpanosta vastaaviin kumppaneihin, jos unionin näkyvyyden lisäämiseksi tarkoitettuja toimia ei noudateta; |
| --- | --- |

111.

| 112. | muistuttaa, että kuten CIR:ssä korostetaan, kehitysyhteistyön ja kehitysavun tuloksellisuuden periaatteet ovat olennaisen tärkeitä ulkoisissa toimissa, ja kehottaa komissiota pitämään näistä periaatteista kiinni kaikissa toimenpiteissä, joita se toteuttaa väliarviointikertomuksen johdosta; |
| --- | --- |

112.

| 113. | katsoo, että ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden käytettävyyden yhteydessä olisi otettava huomioon EU:n pk-yritykset soveltamalla yksinkertaisempaa ja käyttäjäystävällisempää sääntelyä, jolla voidaan edistää varojen mutkattomampaa käyttöä ja auttaa samalla pk-yrityksiä kerryttämään kansainvälistä kokemusta; pyytää komissiota arvioimaan pk-yritysten kansainvälistymisen edistämiseen tarkoitettujen nykyisten välineiden johdonmukaisuutta unionin muiden pk-yrityksiä tukevien välineiden, kuten yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman (COSME), kanssa sekä toissijaisuusperiaatteen, päällekkäisyyden välttämisen ja jäsenvaltioiden ohjelmia koskevan täydentävyyden kannalta; kehottaa komissiota antamaan ajoissa ehdotuksia näiden ohjelmien väliarviointia varten, jotta voidaan parantaa niiden tehokkuutta ja vaikuttavuutta; korostaa, että on parannettava pk-yrityksille suunnattua tiedottamista olemassa olevista välineistä, etenkin kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

113.

Vuoden 2020 jälkeinen rakenne

| 114. | vaatii, että ulkosuhteiden välineiden rahoitus saatetaan vastaamaan kunnianhimoisia ulkoisia toimia ja että lisätään määrärahoja, jotka liittyvät unioniin maailmanlaajuisena toimijana, ja samalla huolehditaan siitä, että toimet perustuvat jatkossakin arvoihin ja perus- ja ihmisoikeuksiin sekä periaatteisiin; toistaa, että EU:n ulkoiset toimet ovat myös EU:n kansalaisten yhteisten etujen mukaisia; |
| --- | --- |

114.

| 115. | korostaa, että jos Yhdistynyt kuningaskunta eroaa Euroopan unionista, ulkoiseen toimintaan tarkoitettujen määrärahojen nykyistä osuutta olisi kasvatettava tai se olisi ainakin säilytettävä nykyisellä tasolla, ja nykyisiin välineisiin, politiikkoihin ja painopisteisiin olisi sovellettava samaa logiikkaa; |
| --- | --- |

115.

| 116. | muistuttaa, että nykyistä rakennetta on uudistettava, jotta voidaan lisätä vastuuvelvollisuutta, avoimuutta ja julkista valvontaa sekä lisätä tehokkuutta, johdonmukaisuutta ja reagointikykyä sekä tehokkuutta ja joustavuutta; katsoo, että uudistuksella voitaisiin myös lisätä kustannustehokkuutta, vähentää päällekkäisyyksiä ja eri toimijoiden ja komission yksiköiden välisiä eturistiriitoja ja auttaa käsittelemään tämänhetkisiä haasteita, jotka liittyvät strategiseen suunnitteluun, ohjelmasuunnitteluun ja toteutukseen; |
| --- | --- |

116.

| 117. | palauttaa mieliin Euroopan parlamentin keskeisen roolin seuraavaa rahoituskehystä koskevan asetuksen toisena lainsäätäjänä; toistaa olevansa valmis yhteistyöhön komission, Euroopan ulkosuhdehallinnon ja neuvoston kanssa ulkoisen rahoituksen välineiden rakenteen optimoimiseksi; painottaa kuitenkin, että jos välineiden rakennetta muutetaan, tavoitteena olisi aina oltava avoimuuden, vastuuvelvollisuuden, tehokkuuden, johdonmukaisuuden sekä joustavuuden lisääminen; korostaa, että näitä tavoitteita ei voida saavuttaa ilman hallintorakennetta, jonka mahdollistaa poliittisen valvonnan, perustuu strategiaan ja on osallistava ja vastuullinen; korostaa, että parlamentti ei hyväksy välineisiin mitään sellaista uudistusta, jossa ei ole vakaata hallintorakennetta; kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa ehdottamaan välineiden uudistamiseksi suunnitelmaa, joka sisältää tällaisen hallintorakenteen; korostaa eroja väliarvioinnin tulosten ja komission nykyisen rakenteen uudistamiseksi tekemien ehdotusten välillä; korostaa lisäksi, että on varmistettava kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin suorittama tarkka demokraattinen ja avoin valvonta; |
| --- | --- |

117.

| 118. | kehottaa integroimaan unionin erityisrahastot ja välineet paremmin talousarvioon, jotta lisättäisiin ulkoisen rahoituksen välineiden avoimuutta ja demokraattista valvontaa; palauttaa mieleen, että varainhoitoasetuksen viimeisimmässä tarkistuksessa sovittiin, että parlamenttia ja neuvostoa kuullaan etukäteen ennen uuden aihekohtaisen erityisrahaston perustamista; kehottaa lisäksi komissiota toimittamaan parlamentille yksityiskohtaiset tiedot kaikista merkittävistä määrärahojen autonomisista siirtoista tai vapauttamisista otsakkeessa 4; |
| --- | --- |

118.

| 119. | korostaa, että myös EU:n edustustot voisivat yhdessä jäsenvaltioiden kanssa auttaa pk-yrityksiä käyttämään näitä rahoitusvälineitä, jotta voidaan luoda keskipitkän aikavälin suhteita EU:n yritysten ja tuensaajamaiden talouksien välille; |
| --- | --- |

119.

| 120. | korostaa, että mitään yhteistä välinettä ei voi olla ilman, että siihen sisällytetään selkeät ja eriytetyt talousarviot ja määrärahat EU:n ulkoisen toiminnan eri päämääriä, tavoitteita ja prioriteetteja varten, mukaan lukien demokratia, ihmisoikeudet, oikeusvaltio, kansalaisyhteiskunnan tukeminen, konfliktien ratkaiseminen, hauraat valtiot, kehityspolitiikka ja köyhyyden poistaminen, taloudellinen ja sosiaalinen kehitys ja tuki maille, jotka ovat unioniin liittymisen eri vaiheissa, ja unionin naapuruston maille; |
| --- | --- |

120.

| 121. | arvostaa unionin sitoutumista esimerkiksi ihmisoikeuksiin, demokratiaan ja kansalaisyhteiskunnan tukemiseen ja arvostaa myös nykyisten välineiden erilaisia tavoitteita ja päämääriä sekä näiden välineiden poliittista ja strategista arvoa; korostaa, että uudistus ei saisi vesittää minkään välineen poliittisia tavoitteita; ymmärtää ENI:n, IPA II:n ja EIDHR:n tavoitteisiin ja toteuttamiseen liittyvät erityispiirteet ja katsoo näin ollen, että niiden olisi säilyttävä riippumattomina strategisten ja poliittisten näkökohtien vuoksi; |
| --- | --- |

121.

| 122. | muistuttaa, että vuodesta 2006 lähtien EIDHR on edustanut konkreettisesti unionin sitoutumista demokratian ja ihmisoikeuksien tukemiseen ja edistämiseen kolmansissa maissa, ja sen avulla unioni on voinut ilman hallitusten sekaantumista osallistua rekisteröityjen ja rekisteröimättömien valtiosta riippumattomien järjestöjen tukemiseen ja toimia aloilla, joita unionin jäsenvaltiot eivät välttämättä kata; |
| --- | --- |

122.

| 123. | korostaa, että olisi asetettava yhteisiä tavoitteita, mihin kuuluu myös tarve kehittää oikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa ja valtavirtaistaa ihmisoikeudet ja toteuttaa näin SEU:n 21 artiklaa, jonka mukaan unioni pyrkii lujittamaan demokratiaa, ihmisoikeuksia ja oikeusvaltiota, mikä on sen ulkosuhteiden tavoite; |
| --- | --- |

123.

| 124. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja komissiota varmistamaan, että kumppanimaille tiedotetaan uudistuksista selkeästi; |
| --- | --- |

124.

| 125. | kehottaa luomaan vakaat yhdenmukaiset arviointi- ja valvontamenettelyt, joiden avulla voidaan tehdä laadullinen ja määrällinen analyysi ja seurata edistymistä EU:n eri välineiden kautta antamalle rahoitukselle asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

125.

| 126. | korostaa, että pitkäaikaisen rahoituksen ennakoitavuus on varmistettava ja kiinteitä määriä on voitava käyttää joustavasti; muistuttaa, että joustavuus edellyttää mahdollisuutta siirtää varoja eri määrärahojen välillä; muistuttaa, että ulkoisen toiminnan tavoitteisiin tarkoitettuja varoja ei voida kohdentaa uudelleen muihin tavoitteisiin, esimerkiksi maahanmuuton hallintaan ja sisäiseen turvallisuuteen; korostaa, että olisi otettava käyttöön mahdollisuus siirtää kohdentamattomia määrärahoja koko ulkoisen toiminnan välineiden talousarvion sisällä, kuitenkin enintään 10 prosenttia kunkin välineen alkuperäisistä määrärahoista, joustaviin ja/tai kiireellisiin toimiin säilyttäen kuitenkin välineen poliittiset tavoitteet; |
| --- | --- |

126.

| 127. | korostaa, että maakohtainen tuki ei saisi olla riippuvaista EU:n kanssa tehdyistä muuttoliikesopimuksista ja että rahoitusta ei saa siirtää köyhiltä mailta ja alueilta Eurooppaan tulevien muuttajien alkuperämaille tai kauttakulkumaille vain sillä perusteella, että ne sijaitsevat muuttoreitillä; |
| --- | --- |

127.

| 128. | muistuttaa, että tuensaajilla on nykyisin vaikeuksia saada rahoitusta näistä välineistä; kehottaa yksinkertaistamaan menettelyitä, keventämään hallinnollista taakkaa ja mahdollisuuksien mukaan hyväksymään yhdenmukaistettuja menetelmiä mukana olevia komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yksiköitä varten ja perustamaan keskitetyn palvelupisteen EU:n rahoitusta hakeville organisaatioille ja käyttämään digitaalisia ratkaisuja mahdollisuuksien mukaan, jotta voidaan virtaviivaistaa hallintoa ja vähentää byrokraattista taakkaa heikentämättä kuitenkaan talousarvion valvontaa, jäljitettävyyttä ja valvontaa; |
| --- | --- |

128.

| 129. | korostaa, että kaikkien komission yksiköiden ja Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi työskenneltävä yhdessä, jotta EU:n ulkoinen rahoitus perustuisi politiikkaan eikä välineisiin ja jotta voidaan estää eroavuudet, epäjohdonmukaisuudet, tarpeettomat kustannukset, päällekkäisyydet ja tietotaidon tuhlaaminen ja saavuttaa yhteiset päämäärät ja tavoitteet, jotka koskevat koko EU:n ulkoista toimintaa; |
| --- | --- |

129.

| 130. | korostaa, että tarvitaan lisää strategista poliittista ohjausta ja kokonaisvaltaista strategiaa ja siihen liittyviä asiakirjoja, jotka on kehitetty ja jotka jaetaan yhdessä kaikkien asianomaisten komission yksiköiden ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa ja joiden hallinnoinnista ja seurannasta vastaa hallintorakenne, joka on vielä luomatta, ja joissa vahvistetaan EU:n ulkoisen toiminnan tavoitteet tulevalle jaksolle ja se, millä tavalla välinettä käytetään näiden saavuttamiseksi; kehottaa käyttämään sekä sisäisiä että ulkopuolisia asiantuntijoita näiden tavoitteiden ja päämäärien asettamiseksi; suosittaa, että kaikkeen ohjelmasuunnitteluun sisällytetään konfliktiriskianalyysi, talouspoliittinen analyysi sekä riskinarviointi ja lievennystoimenpiteitä, joita voidaan käyttää joustavasti uudelleen tapauksissa, joissa kyseiset riskit toteutuvat; |
| --- | --- |

130.

| 131. | kehottaa selvittämään keinoja lisätä koordinointia ja johdonmukaisuutta unionin jäsenvaltioiden ulkoista rahoitusta koskevien toimien kanssa, myös lisäämällä yhteistä ohjelmasuunnittelua; |
| --- | --- |

131.

| 132. | kehottaa parantamaan valtiosta riippumattomien järjestöjen rahoitusmahdollisuuksia selkeyttämällä mahdollisuuksia yhteisrahoitukseen ja lisäämään niitä, tarjoamalla monivuotisia kumppanuuksia ja varmistamalla toimien kestävyys; |
| --- | --- |

132.

| 133. | kehottaa parantamaan vaatimuksia nopeampaan päätöksentekoon, jotta voidaan kehittää EU:n valmiuksia reagoida nopeasti muuttuviin tapahtumiin; |
| --- | --- |

133.

| 134. | korostaa, että on tärkeää parantaa unionin ulkoisen toiminnan näkyvyyttä ja lisätä tietoisuutta siitä ja unionin vaikutuksesta eri puolilla maailmaa esimerkiksi unionin strategisen viestinnän työryhmää käyttämällä; kehottaa pitämään tätä politiikan tavoitteena; korostaa tämän vuoksi, että EU:n edustustoissa tarvitaan kiireesti maa- ja/tai aluekohtaista strategista viestintää ja että EU:n edustustojen ja jäsenvaltioiden välistä koordinointia ja tiedonvaihtoa on parannettava; |
| --- | --- |

134.

| 135. | korostaa, että EU:n edustustoilla on ratkaiseva rooli paikallisten ohjelmien suunnittelussa, suunnittelun valvonnassa, mahdollisessa varojen maksamisessa ja tuensaajien määrittämisessä ja erityisesti kun on kyse ihmisoikeuksien puolustajista ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioista, jotka toimivat herkillä alueilla; toistaa, että EU:n edustustot eivät voi olla yksin vastuussa rahoituspäätöksistä, ottaen huomioon niiden työn ja aseman kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

135.

| 136. | korostaa, että asianomaisten maiden kansalaisyhteiskunnat on otettava tiiviisti mukaan välineiden ohjelmasuunnitteluun, jonka on perustuttava mahdollisimman pitkälle hajautettuun yhteistyöhön suunnittelussa, käyttöönotossa ja täytäntöönpanossa, jotta voidaan luoda vakaita ja kestäviä kumppanuuksia, vastata kansalaisten erityistarpeisiin ja ottaa huomioon asianomaisten kansalaisten sosiaaliset tilanteet; |
| --- | --- |

136.

| 137. | palauttaa mieliin, että paikoin EU:n poliittiset tavoitteet ja päämäärät, kuten ihmisoikeudet, oikeusvaltio ja kehitys, hyötyvät enemmän siitä, että ruohonjuuritason organisaatioille maksetaan useita pienempiä avustuksia kuin että koko avustus maksettaisiin yhdelle tuensaajalle; |
| --- | --- |

137.

| 138. | korostaa enemmällä enemmän- ja ehdollisuusperiaatteiden merkitystä; katsoo, että on säädettävä tiukempia ehdollisuusmekanismeja, joiden mukaisesti annettava suora budjettituki valtion viranomaisille tai hallintoelimille ja valtiosta riippumattomille toimijoille voidaan keskeyttää tai mahdollisuuksien mukaan ohjata uudelleen kansalaisyhteiskunnalle, jos ne eivät noudata tai täytä hajautetun rahoituksen tavoitteita tai rikkovat oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

138.

| 139. | vaatii noudattamaan avoimuutta, vastuuvelvollisuutta, tarkasteluvaatimusta, kehitysavun täydentävyyttä ja tuloksellisuutta koskevia periaatteita sekä voimakkaita ympäristö-, ihmisoikeus- ja sosiaalisia takeita käytettäessä kehitysapua yksityisen sektorin investointien houkuttelemiseen; |
| --- | --- |

139.

| 140. | pyytää komissiota harkitsemaan, että kolmansien maiden ja etenkin kehitysmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä ja teknistä apua koskevien ulkoisen rahoituksen välineiden varoja kohdennetaan edistämään liittymistä Wassenaarin järjestelyyn, Australian ryhmään, ohjusteknologian valvontajärjestelyyn ja ydinalan viejämaiden ryhmään, sekä ehkäisemään ihmisoikeusloukkauksia, kun otetaan huomioon käynnissä oleva kaksikäyttöasetuksen uudelleen laatiminen; |
| --- | --- |

140.

| 141. | korostaa, että tulevat rakenteet edellyttävät asianmukaista valvontaa, avoimuutta, oikeutta valvoa täytäntöönpanoa, mukaan lukien parlamentin voimakkaampi strateginen panos ja parlamentin suorittama täytäntöönpanon valvonta, delegoitujen säädösten käyttöä temaattisten painopisteiden tarkistamisessa, jos ne sisältyvät säädösten liitteisiin, ja merkittävien lisätekijöiden, kuten strategisten ja monivuotisten ohjelma-asiakirjojen, hyväksymistä; |
| --- | --- |

141.

| 142. | on vakuuttunut siitä, että vuoden 2020 jälkeisissä ulkoisen rahoituksen välineissä on noudatettava talousarvion totuudellisuuden ja yhtenäisyyden periaatteita; |
| --- | --- |

142.

| 143. | katsoo, että väliarvioinnin ja talousarvion valvontaprosessien olisi oltava riittävän tarkkoja ja avoimia, jotta voidaan varmistaa, että rahoitus käytetään mahdollisimman tarkkaan, ja tehdä tarvittavat muutokset hyödyntämisvalmiuden parantamiseksi tarvittaessa; |
| --- | --- |

143.

o

o o

| 144. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ja neuvostolle. |
| --- | --- |

144.

---

(1)  EUVL L 77, 15.3.2014, s. 27.

(2)  EUVL L 77, 15.3.2014, s. 11.

(3)  EUVL L 77, 15.3.2014, s. 1.

(4)  EUVL L 335, 15.12.2017, s. 6.

(5)  EUVL L 77, 15.3.2014, s. 77.

(6)  EUVL L 77, 15.3.2014, s. 85.

(7)  EUVL L 77, 15.3.2014, s. 44.

(8)  EUVL L 77, 15.3.2014, s. 95.

(9)  EUVL L 201, 3.8.2010, s. 30.

(10)  EUVL L 249, 27.9.2017, s. 1.

(11)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(12)  Ks. mietintö A8-0211/2017.

(13)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(14)  EUVL C 407, 8.12.2015, s. 8.

(15)  EUVL C 60, 16.2.2016, s. 3.

(16)  EUVL C 122, 19.4.2017, s. 4.

(17)  Julkaistu komission sivustolla seuraavassa osoitteessa: https://ec.europa.eu/europeaid/public-consultation-external-financing-instruments-european-union_en

(18)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0493.

(19)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0026.

(20)  EUVL C 58, 15.2.2018, s. 109.

(21)  EUVL C 408, 30.11.2017, s. 21.

(22)  EUVL C 265, 11.8.2017, s. 110.

(23)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0440.

(24)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0306.

(25)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0036.

(26)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0037.

(27)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0094.

(28)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0262.

(29)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0263.

(30)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0261.

(31)  EUVL C 208, 10.6.2016, s. 25.

(32)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0408.

(33)  https://eeas.europa.eu/archives/docs/top_stories/pdf/eugs_review_web.pdf

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/94

---

P8_TA(2018)0120

Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita koskevat vuosikertomukset 2015 ja 2016

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita koskevista vuosikertomuksista 2015 ja 2016 (2017/2010(INI))

(2019/C 390/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan,

| — | ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2003 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä (1) ja sopimuksen viimeisimmän eli 13. huhtikuuta 2016 tehdyn version, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2003 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä (1) ja sopimuksen viimeisimmän eli 13. huhtikuuta 2016 tehdyn version,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston toimivaltaisten yksiköiden 22. heinäkuuta 2011 sopimat käytännön järjestelyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 294 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanosta päästäessä sopimukseen ensimmäisessä käsittelyssä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston toimivaltaisten yksiköiden 22. heinäkuuta 2011 sopimat käytännön järjestelyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 294 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanosta päästäessä sopimukseen ensimmäisessä käsittelyssä,

| — | ottaa huomioon 17. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta 2014 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteista (2) ja 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksista 2012–2013 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta 2014 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteista (2) ja 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksista 2012–2013 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteista (3),

| — | ottaa huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita koskevan komission vuosikertomuksen 2015 (COM(2016)0469) ja vuosikertomuksen 2016 (COM(2017)0600), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita koskevan komission vuosikertomuksen 2015 (COM(2016)0469) ja vuosikertomuksen 2016 (COM(2017)0600),

| — | ottaa huomioon Euroopan komission ja kansallisten parlamenttien suhteita koskevan komission vuosikertomuksen 2015 (COM(2016)0471) ja vuosikertomuksen 2016 (COM(2017)0601), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission ja kansallisten parlamenttien suhteita koskevan komission vuosikertomuksen 2015 (COM(2016)0471) ja vuosikertomuksen 2016 (COM(2017)0601),

| — | ottaa huomioon kaikki aiemmat komission tiedonannot, joiden aiheena on tarve parantaa sääntelyä EU:n kansalaisia hyödyttävien parempien tulosten aikaansaamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikki aiemmat komission tiedonannot, joiden aiheena on tarve parantaa sääntelyä EU:n kansalaisia hyödyttävien parempien tulosten aikaansaamiseksi,

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2017 tehdyn komission puheenjohtajan päätöksen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden sekä ”tehdään vähemmän mutta tehokkaammin”-periaatteen toteutumista tarkastelevan työryhmän perustamisesta (C(2017)7810), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2017 tehdyn komission puheenjohtajan päätöksen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden sekä ”tehdään vähemmän mutta tehokkaammin”-periaatteen toteutumista tarkastelevan työryhmän perustamisesta (C(2017)7810),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2014, 14. marraskuuta 2014, 6. toukokuuta 2015, 4. marraskuuta 2015, 18. toukokuuta 2016, 18. lokakuuta 2016 ja 3. toukokuuta 2017 annetut unionin asioita käsittelevien parlamentaaristen elinten konferenssin (COSAC) puolivuosittaiset kertomukset parlamentaarisen valvonnan menettelyjen ja käytäntöjen kehityksestä Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2014, 14. marraskuuta 2014, 6. toukokuuta 2015, 4. marraskuuta 2015, 18. toukokuuta 2016, 18. lokakuuta 2016 ja 3. toukokuuta 2017 annetut unionin asioita käsittelevien parlamentaaristen elinten konferenssin (COSAC) puolivuosittaiset kertomukset parlamentaarisen valvonnan menettelyjen ja käytäntöjen kehityksestä Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja alueiden komitean 5. helmikuuta 2014 allekirjoittaman yhteistyösopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja alueiden komitean 5. helmikuuta 2014 allekirjoittaman yhteistyösopimuksen,

| — | ottaa huomioon alueiden komitean toissijaisuusperiaatetta koskevan selvityksen vuodelta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean toissijaisuusperiaatetta koskevan selvityksen vuodelta 2015,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 ja 132 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 ja 132 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0141/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0141/2018),

| A. | ottaa huomioon, että vuodet 2015 ja 2016 olivat marraskuussa 2014 työnsä aloittaneen Junckerin komission ensimmäiset täydet toimintavuodet; toteaa, että puheenjohtaja Juncker sitoutui asettamaan toissijaisuusperiaatteen Euroopan demokraattisen prosessin ytimeen ja takaamaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamisen kaikilta osin koko lainsäädäntöprosessin aikana; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuodet 2015 ja 2016 olivat marraskuussa 2014 työnsä aloittaneen Junckerin komission ensimmäiset täydet toimintavuodet; toteaa, että puheenjohtaja Juncker sitoutui asettamaan toissijaisuusperiaatteen Euroopan demokraattisen prosessin ytimeen ja takaamaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamisen kaikilta osin koko lainsäädäntöprosessin aikana;

| B. | huomauttaa, että 13. huhtikuuta 2016 tehty uusi toimielinten välinen sopimus paremmasta lainsäädännöstä sisältää komission, parlamentin ja neuvoston sitoumukset noudattaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita ja panna ne täytäntöön; |
| --- | --- |

B.

huomauttaa, että 13. huhtikuuta 2016 tehty uusi toimielinten välinen sopimus paremmasta lainsäädännöstä sisältää komission, parlamentin ja neuvoston sitoumukset noudattaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita ja panna ne täytäntöön;

| C. | ottaa huomioon, että vuonna 2015 komissio sai kahdeksan perusteltua lausuntoa kolmesta komission ehdotuksesta; ottaa huomioon, että komissiolle toimitettiin sinä vuonna yhteensä 350 lausuntoa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuonna 2015 komissio sai kahdeksan perusteltua lausuntoa kolmesta komission ehdotuksesta; ottaa huomioon, että komissiolle toimitettiin sinä vuonna yhteensä 350 lausuntoa;

| D. | ottaa huomioon, että vuonna 2016 komissio sai 65 perusteltua lausuntoa 26:sta komission ehdotuksesta; huomauttaa, että tämä on 713 prosenttia enemmän kuin vuonna 2015 saadut kahdeksan perusteltua lausuntoa ja on kolmanneksi suurin kalenterivuoden aikana saatu määrä sen jälkeen, kun toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismi otettiin käyttöön Lissabonin sopimuksella vuonna 2009 (84 vuonna 2012 ja 70 vuonna 2013); toteaa, että komissiolle toimitettujen lausuntojen määrä kasvoi sinä vuonna huomattavasti, yhteensä 620:een; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuonna 2016 komissio sai 65 perusteltua lausuntoa 26:sta komission ehdotuksesta; huomauttaa, että tämä on 713 prosenttia enemmän kuin vuonna 2015 saadut kahdeksan perusteltua lausuntoa ja on kolmanneksi suurin kalenterivuoden aikana saatu määrä sen jälkeen, kun toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismi otettiin käyttöön Lissabonin sopimuksella vuonna 2009 (84 vuonna 2012 ja 70 vuonna 2013); toteaa, että komissiolle toimitettujen lausuntojen määrä kasvoi sinä vuonna huomattavasti, yhteensä 620:een;

| E. | ottaa huomioon, että komissio hyväksyi 19. toukokuuta 2015 sääntelyn parantamista koskevan toimenpidepaketin sekä uudet, yhdennetyt paremman sääntelyn suuntaviivat, joihin sisältyvät ajantasaistetut ohjeet toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden arvioimiseksi uusien aloitteiden vaikutustenarvioinnin yhteydessä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio hyväksyi 19. toukokuuta 2015 sääntelyn parantamista koskevan toimenpidepaketin sekä uudet, yhdennetyt paremman sääntelyn suuntaviivat, joihin sisältyvät ajantasaistetut ohjeet toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden arvioimiseksi uusien aloitteiden vaikutustenarvioinnin yhteydessä;

| F. | ottaa huomioon, että komissio otti vuonna 2015 käyttöön verkkosivun ”Kevennä sääntelytaakkaa – ota kantaa” (4) ja uuden REFIT-foorumin (sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskeva ohjelma) ja tarjosi näin sidosryhmille uusia tapoja ilmoittaa komissiolle voimassa olevien sääntelytoimenpiteiden tehottomuudesta ja myös toissijaisuutta ja/tai suhteellisuutta koskevista seikoista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio otti vuonna 2015 käyttöön verkkosivun ”Kevennä sääntelytaakkaa – ota kantaa” (4) ja uuden REFIT-foorumin (sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskeva ohjelma) ja tarjosi näin sidosryhmille uusia tapoja ilmoittaa komissiolle voimassa olevien sääntelytoimenpiteiden tehottomuudesta ja myös toissijaisuutta ja/tai suhteellisuutta koskevista seikoista;

| G. | huomauttaa, että vuonna 2015 Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu laati 13 alustavaa arviointia, yhden vaikutustenarvioinnin asiasisältöä koskevista parlamentin tarkistuksista ja kuusi vaikutusten jälkiarviointia; ottaa huomioon, että lisäksi se laati neljä selvitystä Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksista ja kaksi arviointia Euroopan tason lisäarvosta; toteaa, että vuonna 2016 Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu laati 36 alustavaa arviointia, yhden vaikutustenarvioinnin asiasisältöä koskevista parlamentin tarkistuksista ja 14 vaikutusten jälkiarviointia; ottaa huomioon, että lisäksi se laati seitsemän selvitystä Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksista ja viisi arviointia Euroopan tason lisäarvosta; |
| --- | --- |

G.

huomauttaa, että vuonna 2015 Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu laati 13 alustavaa arviointia, yhden vaikutustenarvioinnin asiasisältöä koskevista parlamentin tarkistuksista ja kuusi vaikutusten jälkiarviointia; ottaa huomioon, että lisäksi se laati neljä selvitystä Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksista ja kaksi arviointia Euroopan tason lisäarvosta; toteaa, että vuonna 2016 Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu laati 36 alustavaa arviointia, yhden vaikutustenarvioinnin asiasisältöä koskevista parlamentin tarkistuksista ja 14 vaikutusten jälkiarviointia; ottaa huomioon, että lisäksi se laati seitsemän selvitystä Euroopan yhdentymisen toteutumattomuuden kustannuksista ja viisi arviointia Euroopan tason lisäarvosta;

| H. | ottaa huomioon, että unionin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävissä säädöksissä siirretään säädösvaltaa silloin, kun tarvitaan joustavuutta ja tehokkuutta eikä niitä voida saavuttaa tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen; ottaa huomioon, että käsiteltävää aihetta koskevien keskeisten sääntöjen hyväksyminen kuuluu lainsäätäjille; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että unionin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävissä säädöksissä siirretään säädösvaltaa silloin, kun tarvitaan joustavuutta ja tehokkuutta eikä niitä voida saavuttaa tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen; ottaa huomioon, että käsiteltävää aihetta koskevien keskeisten sääntöjen hyväksyminen kuuluu lainsäätäjille;

| I. | katsoo, että toissijaisuus ja suhteellisuus ovat olennaisia vaikutustenarvioinneissa ja takautuvissa arvioinneissa, joissa arvioidaan, ovatko EU:n tason toimet tarpeellisia, voidaanko niiden tavoitteet saavuttaa paremmin muilla keinoilla ja saavutetaanko niillä todella toivottuja tuloksia tehokkuuden, vaikuttavuuden, johdonmukaisuuden, merkityksellisyyden ja EU:n tason lisäarvon näkökulmasta; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että toissijaisuus ja suhteellisuus ovat olennaisia vaikutustenarvioinneissa ja takautuvissa arvioinneissa, joissa arvioidaan, ovatko EU:n tason toimet tarpeellisia, voidaanko niiden tavoitteet saavuttaa paremmin muilla keinoilla ja saavutetaanko niillä todella toivottuja tuloksia tehokkuuden, vaikuttavuuden, johdonmukaisuuden, merkityksellisyyden ja EU:n tason lisäarvon näkökulmasta;

| J. | ottaa huomioon, että vuonna 2014 kolme kansallista parlamenttia (Tanskan kansankäräjät, Alankomaiden parlamentin alahuone ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuone) esitti kertomuksissaan yksityiskohtaisia ehdotuksia siitä, miten kansallisten parlamenttien asemaa päätöksentekoprosessissa voitaisiin vahvistaa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vuonna 2014 kolme kansallista parlamenttia (Tanskan kansankäräjät, Alankomaiden parlamentin alahuone ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuone) esitti kertomuksissaan yksityiskohtaisia ehdotuksia siitä, miten kansallisten parlamenttien asemaa päätöksentekoprosessissa voitaisiin vahvistaa;

| 1. | palauttaa mieliin komission toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteista laatimien vuosikertomusten merkityksen; toteaa, että komission vuosikertomukset 2015 ja 2016 ovat yksityiskohtaisempia ja kattavampia kuin edellisten vuosien vuosikertomukset; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää tärkeänä, että EU toimii vain silloin kun se voi tuoda lisäarvoa ns. demokratiavajeen pienentämiseksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että toissijaisuus ja suhteellisuus ovat perusperiaatteita, jotka EU:n toimielinten olisi otettava huomioon EU:n toimivaltaa käyttäessään, jotta varmistetaan, että unionin toimet tuovat lisäarvoa; palauttaa mieliin, että näillä periaatteilla pyritään parantamaan unionin toimintaa varmistamalla, että unionin tason toiminta on tarpeen, että jäsenvaltiot eivät voi yksin riittävällä tavalla saavuttaa toiminnan tavoitteita, että toiminnan luonne ja muoto eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi, ja että toimet toteutetaan aina tarkoituksenmukaisimmalla hallinnon tasolla; pyytää kiinnittämään huomiota siihen, että näitä periaatteita voidaan käyttää väärin EU:n vastaisten tarkoitusperien edistämiseen, ja korostaa, että EU:n toimielinten olisi oltava valppaita, jotta tämä riski vältettäisiin ja torjuttaisiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että toissijaisuus on liittovaltioiden perusperiaate sekä epämääräinen oikeudellinen käsite, jota olisi siksi tulkittava poliittisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että toissijaisuusperiaatetta ei voida käyttää unionille perussopimusten nojalla suppeasti myönnetyn toimivallan tulkintaan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että kaikessa toissijaisuutta koskevassa pohdinnassa ja sen valvonnassa olisi otettava huomioon kansalaisten yhä useammin esittämät vaatimukset, että unionin on vastattava suuriin maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten mannertenvälisiin rahavirtoihin, turvallisuuteen, muuttoliikkeeseen ja ilmastonmuutokseen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | suhtautuu myönteisesti siihen, että 25. maaliskuuta 2017 annetussa Rooman julistuksessa viitataan toissijaisuuteen; katsoo, että toissijaisuuden olisi oltava näkyvästi esillä pohdittaessa EU:n tulevaisuutta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin unionin tilasta pitämässä puheessa ilmoittaman aloitteen, jonka tarkoituksena on luoda komission varapuheenjohtaja Frans Timmermansin johtama toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita käsittelevä työryhmä; muistuttaa katsoneensa, että sen osallistuminen komission perustamaan työryhmään olisi vastoin parlamentin institutionaalista tehtävää ja asemaa Euroopan unionin ainoana välittömillä vaaleilla valittuna toimielimenä, joka edustaa kansalaisia unionin tasolla ja harjoittaa komissioon kohdistuvaa poliittista valvontaa, ja että se näin ollen päätti kieltäytyä kutsusta osallistua työryhmään; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille komission vuosikertomuksiin 2015 ja 2016 soveltaman metodologian, jonka mukaan kansallisten parlamenttien ehdotuspaketista toimittamat perustellut lausunnot luokitellaan tilastoissa yhdeksi ainoaksi perustelluksi lausunnoksi eikä perustelluksi lausunnoksi jokaisesta yksittäisestä ehdotuksesta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | antaa arvoa sille, että vuonna 2016 kansallisilta parlamenteilta saatujen perusteltujen lausuntojen määrä (65) on kolmanneksi suurin kalenterivuoden aikana saatu määrä sen jälkeen, kun toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismi otettiin käyttöön Lissabonin sopimuksella; panee merkille jyrkän kasvun (713 prosenttia) vuonna 2015 saatuihin kahdeksaan perusteltuun lausuntoon verrattuna; panee lisäksi merkille, että komission poliittisen vuoropuhelun puitteissa saamien lausuntojen määrä on noussut merkittävästi 350:stä 620:een; korostaa, että nämä suuntaukset ovat tulleet ilmi lainsäädäntötoiminnan ollessa vähenemässä, mikä myös osoittaa, että kansallisten parlamenttien osallistuminen on kehittynyt aikaisempiin vuosiin verrattuna; panee tyytyväisenä merkille, että kansalliset parlamentit ovat osoittaneet olevansa selkeästi kiinnostuneita EU:n päätöksenteosta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee tyytyväisenä merkille, että entistä useammat kansalliset parlamentit ovat antaneet perusteltuja lausuntoja (26 yhteensä 41:stä vuonna 2016, kun vuoden 2015 vastaava luku oli kahdeksan); panee merkille selvän eron poliittisen vuoropuhelun puitteissa aktiivisten parlamenttien ja perusteltuja lausuntoja antavien parlamenttien välillä; korostaa, että kansalliset parlamentit ovat edelleen kiinnostuneempia vaikuttamaan EU:n lainsäädännön sisältöön kuin määrittämään tapauksia, joissa toissijaisuusperiaatetta ei välttämättä ole noudatettu; toteaa, että kansallisten parlamenttien valtuuksiin seurata toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamista kuuluu myös oikeus pyytää unionin lainsäätäjää toimimaan tarvittaessa Euroopan tasolla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | antaa tunnustusta vaikutustenarviointilautakunnan ja sen heinäkuusta 2015 alkaen korvanneen sääntelyntarkastelulautakunnan tekemästä työstä; panee merkille, että lautakunnat katsoivat, että 23:a prosenttia niiden vuonna 2015 arvioimista vaikutustenarvioinneista oli aihetta parantaa joko toissijaisuuden tai suhteellisuuden tai kummankin osalta; toteaa, että sääntelyntarkastelulautakunnan mukaan 15 prosenttia vaikutustenarvioinneista ei vuonna 2016 ollut tyydyttäviä; pitää myönteisenä, että niiden prosentuaalinen osuus on pienentynyt edellisistä vuosista; korostaa, että komissio arvioi kaikki asianomaiset vaikutustenarvioinnit ottaen huomioon sääntelyntarkastelulautakunnan analyysit; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että lainsäädännön parantamista koskevan ohjelman täytäntöönpanon myötä komissio on kehittänyt vahvempia sisäisiä välineitä ja menettelyjä, joilla pyritään välttämään toissijaisuusperiaatteen rikkominen; korostaa, että vaikutustenarvioinnit ovat tärkeitä välineitä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamisen varmistamisessa ja vastuullisuuden edistämisessä; korostaa erityisesti sääntelyntarkastelulautakunnan roolia ja suhtautuu myönteisesti siihen, että toissijaisuus ja suhteellisuus ovat nykyään osa lautakunnan suorittamaa laaduntarkastusta; korostaa kuitenkin, että sääntelyntarkastelulautakunnan riippumattomuutta voitaisiin edelleen lisätä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää myönteisenä, että komissio hyväksyi toukokuussa 2015 uuden sääntelyn parantamista koskevan paketin varmistaakseen muun muassa, että EU:n lainsäädännöllä edistetään tehokkaammin yleistä etua ja taataan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden entistä laajempi kunnioittaminen, mikä puolestaan edistää EU:n päätöksenteon avoimuutta; katsoo, että uuden paremman sääntelyn kehyksen olisi oltava väline, jonka ansiosta unionissa toimitaan täysin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti; korostaa silti, että kehyksen olisi sisällettävä näiden periaatteiden noudattamista arvioivat testit, jotta varmistetaan, että EU toimii vain, jos sen toimet tuovat lisäarvoa, eikä se saisi tarpeettomasti viivästyttää merkityksellisen lainsäädännön hyväksymistä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on tyytyväinen komission 24. lokakuuta 2017 julkaisemaan tiedonantoon ”Paremman sääntelyn agendan toteuttaminen: Parempia ratkaisuja ja parempia tuloksia”, jossa komissio kuvailee pyrkimyksiään lisätä avoimuutta, legitimiteettiä ja vastuuvelvollisuutta parempaa sääntelyä koskevassa työssään ja erityisesti parantaa kuulemisprosessia ja sidosryhmien mahdollisuuksia antaa palautetta sen ehdotuksista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on tyytyväinen siihen, että komissio otti vuonna 2015 käyttöön uusia toimintapoliittisia aloitteita koskevat uudet kuulemis- ja palautemekanismit; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää tärkeänä, että lainsäädäntöaloitteiden tarve ja niiden vaikutus kaikkiin tärkeimpiin aloihin (talous-, ympäristö- ja sosiaaliala) selitetään riittävällä tavalla niin, että noudatetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tukee komission sitoumusta arvioida ensin ennen kuin se harkitsee mahdollisia lainsäädännön muutoksia; katsoo tältä osin, että EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä, jotta voidaan paremmin seurata, mitata ja arvioida EU:n sääntelyn todellisia vaikutuksia kansalaisiin, talouteen, sosiaalisiin rakenteisiin ja ympäristöön; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää myönteisenä, että parlamentti, neuvosto ja komissio tekivät vuonna 2016 uuden toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä; palauttaa mieliin, että komissio on sitoutunut selittämään perusteluissa, miten sen ehdotukset ovat perusteltuja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden kannalta; suhtautuu myönteisesti siihen, että toimielinten välisen sopimuksen kautta komissio on sitoutunut toimittamaan vaikutustenarvioinnit lainsäädäntö- ja muista ehdotuksistaan kansallisille parlamenteille; muistuttaa, että sopimuksessa korostetaan myös tarvetta lisätä avoimuutta lainsäädäntömenettelyssä ja sitä, että tietojen antamisen kansallisille parlamenteille on annettava niille mahdollisuus käyttää perussopimusten mukaisia oikeuksiaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa kansallisia parlamentteja ilmoittamaan alusta alkaen selvästi, että niiden lausunnot ovat perussopimusten pöytäkirjan N:o 2 mukaisia perusteltuja lausuntoja, mainitsemaan, mihin lainsäädäntöehdotukseen ne liittyvät, perustelemaan selkeästi, miksi kansallinen parlamentti katsoo, että ehdotus on toissijaisuusperiaatteen vastainen, sisällyttämään lausuntoon lyhyen tiivistelmän perusteluista ja noudattamaan kahdeksan viikon määräaikaa, joka alkaa asianomaisen säädösehdotuksen toimittamispäivästä; huomauttaa, että tämä helpottaa perusteltujen lausuntojen oikea-aikaista ja asianmukaista käsittelyä kaikissa asianomaisissa toimielimissä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on sitä mieltä, että kansallisten parlamenttien osallistuminen EU:n lainsäädäntömenettelyihin on kehittynyt merkittävästi Lissabonin sopimuksen hyväksymisen jälkeen kansallisten parlamenttien välisen yhteydenpidon myötä; kannustaa kansallisia parlamentteja jatkamaan ja vahvistamaan entisestään parlamenttien välisiä yhteyksiä myös kahdenvälisesti keinona edistää yhteistyötä jäsenvaltioiden kesken ja tekemään näin oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin perustuvan demokraattisen eurooppalaisen vision nimissä ja solidaarisuuden hengessä silloin, kun unioni voi tuoda lisäarvoa; korostaa, että nämä yhteydet voivat helpottaa parhaiden käytäntöjen vaihtoa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisessa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | suhtautuu myönteisesti siihen, että parlamentilla on toissijaisuus- ja suhteellisuusmekanismeissa yhä suurempi ja entistä säännöllisempi rooli kansallisten parlamenttien keskustelukumppanina ja välittäjänä niiden välillä; katsoo, että lisäämällä vuoropuhelua kansallisten parlamenttien kanssa poliittisella tasolla voitaisiin järkiperäistää toissijaisuus- ja suhteellisuustarkastuksia siten, että lainsäädäntöehdotusten asiasisältöä voitaisiin käsitellä entistä paremmin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pyytää kiinnittämään huomiota siihen, että 11 kansallisen parlamentin 14 kamaria toimitti vuonna 2016 perustellut lausunnot ehdotuksesta direktiiviksi palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16. joulukuuta 1996 annetun direktiivin 96/71/EY muuttamisesta (COM(2016)0128), eli näin saavutettiin vaadittava yksi kolmasosa äänistä perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 2 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ns. keltaisen kortin menettelyn käynnistämiseen; palauttaa mieliin, että parlamentti keskusteli komission kanssa laajalti kansallisten parlamenttien esittämistä perusteluista; panee merkille, että komissio oli yhteydessä kansallisiin parlamentteihin COSACin puitteissa; panee merkille, että komissio julkaisi tiedonannon, jossa se perusteli kattavasti ehdotuksen voimassa pitämistä (5); katsoo näiden perustelujen nojalla ja joidenkin kansallisten parlamenttien esille ottamista huolenaiheista huolimatta, että komissio on noudattanut täysimääräisesti velvollisuuttaan perustella päätöksensä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee edellä mainitun komission ehdotuksen osalta merkille, että seitsemän kansallisen parlamentin kamaria on lähettänyt lausuntoja poliittisessa vuoropuhelussa, jossa ehdotusta pidettiin pääasiallisesti toissijaisuusperiaatteen mukaisena; toteaa, että alueiden komitean toissijaisuusperiaatetta käsittelevä asiantuntijaryhmä katsoi, että ehdotuksen tavoite voitaisiin saavuttaa paremmin EU:n tasolla; |
| --- | --- |

24.

| 25. | muistuttaa, että aiemmin keltaisen kortin menettely on käynnistetty kaksi kertaa (kerran vuonna 2012 ja kerran vuonna 2013), mikä osoittaa, että järjestelmä on tämän uuden keltaisen kortin menettelyn kanssa toimiva ja että kansalliset parlamentit voivat halutessaan osallistua toissijaisuusperiaatetta koskevaan keskusteluun vaivattomasti ja oikea-aikaisesti; katsoo silti, että lisääntynyt tietoisuus kansallisten parlamenttien roolista ja niiden entistä parempi yhteistyö voisivat parantaa ennalta tapahtuvaa toissijaisuusperiaatteen toteutumisen seurantaa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palauttaa mieliin, että perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 2 7 artiklan mukaisesti EU:n toimielinten olisi otettava huomioon kansallisten parlamenttien tai kansallisen parlamentin kamarin toimittamat perustellut lausunnot; toteaa, että jotkin kansalliset parlamentit ovat aiemmin ilmaisseet pettymyksensä komission vastauksiin tapauksissa, joissa on annettu keltaisia kortteja; toteaa kuitenkin, että komissio on ottanut käyttöön menettelyjä, joiden avulla varmistetaan, että se antaa kansallisille parlamenteille niiden huolenaiheisiin perusteelliset ja poliittiset vastaukset oikea-aikaisesti; kehottaa komissiota järjestelmällisesti toimittamaan perusteltuihin lausuntoihin antamansa vastaukset parlamentille; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille muutokset, joita tietyt kansalliset parlamentit ovat ehdottaneet toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismiin; pitää myönteisenä COSACin tekemää johtopäätöstä, jonka mukaan toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismin parantamisen ei pitäisi edellyttää perussopimusten muuttamista; panee merkille, että perussopimuksia tai niihin liitettyjä pöytäkirjoja olisi muutettava, jos pidennetään kansallisille parlamenteille asetettua kahdeksan viikon määräaikaa, jonka kuluessa ne voivat antaa perustellun lausunnon; muistuttaa 1. joulukuuta 2009 päivätystä komission puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kansallisten parlamenttien puhemiehille lähettämästä kirjeestä, joka käsitteli toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismin soveltamisen käytännön järjestelyjä ja jossa komissio totesi, että kansallisten parlamenttien kesätaukojen huomioimiseksi elokuuta ei otettaisi lukuun pöytäkirjassa N:o 2 tarkoitettua määräaikaa määritettäessä; palauttaa mieliin joidenkin kansallisten parlamenttien ehdotuksen, että komission olisi harkittava mahdollisuutta jättää myös kansallisten parlamenttien joulukuun tauko pois laskuista kahdeksan viikon määräaikaa laskettaessa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että säädösten antaminen edellyttää niiden hyväksymistä suurella enemmistöllä neuvostossa, joka koostuu kaikkien jäsenvaltioiden ministereistä, joiden tulisi olla vastuussa kansallisille parlamenteilleen; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee merkille, että nykyään on jo olemassa välineitä, joilla kansalliset parlamentit ja kansalaiset voivat osallistua lainsäädäntöprosessin kaikkiin vaiheisiin ja joiden avulla varmistetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamisen seuranta; kannustaakin käyttämään näitä jo olemassa olevia välineitä täysimääräisesti ja välttämään mahdollisuuksien mukaan entistäkin monimutkaisempien hallintorakenteiden ja pitkällisten menettelyjen luomista aikoina, jolloin EU:lla on vaikeuksia tulla ymmärretyksi kansalaisten keskuudessa, ja pyrkimään aina siihen, että heidän oikeuksiaan ja etujaan kunnioitetaan ja suojellaan; kehottaa jäsenvaltioita järjestämään tiedotuskampanjoita ja seminaareja, jotta kansalaiset saavat täsmällistä tietoa mahdollisuuksistaan osallistua lainsäädäntöprosessin kuhunkin vaiheeseen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että lainsäädännön olisi oltava kattavaa ja selkeää, jotta ne, joita se koskee, pystyisivät ymmärtämään oikeutensa ja velvollisuutensa, joihin kuuluvat asianmukaiset raportointi-, seuranta- ja arviointivaatimukset, mutta olisi vältettävä kohtuuttomia kustannuksia, ja lainsäädännön olisi oltava täytäntöönpanon kannalta käyttökelpoista; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että on tärkeää edistää mahdollisuuksia tutustua komission laatimiin vaikutustenarviointeihin ja etenemissuunnitelmiin, osallistua komission ja/tai parlamentin järjestämiin julkisiin kuulemisiin ja/tai sidosryhmäkuulemisiin ja esittää ehdotuksia REFIT-foorumin ”Kevennä sääntelytaakkaa – ota kantaa”-sivuston kautta; toteaa tässä yhteydessä, että verkkosivu ja vuonna 2016 perustettu sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskeva REFIT-foorumi toimivat hyvin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa, että on tarpeen tehostaa olemassa olevia yhteistyömuotoja ja laatia vaihtoehtoja IPEX-tietokannan parantamiseksi, jotta lisätään kansallisten parlamenttien tietoisuutta niiden roolista toissijaisuus- ja suhteellisuustarkastuksissa, autetaan niitä käsittelemään entistä tehokkaammin varhaisvaroitusjärjestelmästä saatuja tietoja ja parannetaan niiden yhteistyötä ja koordinointia; kannustaa kansallisia parlamentteja antamaan lausuntoja komission ehdotuksista, joihin kaikkiin voi tutustua milloin tahansa sisäisessä CONNECT-tietokannassa; palauttaa mieliin, että kaikki tiedot ovat saatavilla REGPEX-foorumissa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kannustaa kansallisia ja alueellisia parlamentteja kehittämään suhteitaan alueiden komiteaan, jolla on 12 asiantuntijan ryhmä, joka tutkii lainsäädäntöehdotuksia toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden näkökulmasta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää myönteisenä joidenkin kansallisten parlamenttien osoittamaa kiinnostusta ottaa myönteisempi ja ennakoivampi rooli EU:n asioissa vihreän kortin menettelyssä; toteaa, että kansallisilla parlamenteilla on erilaiset käsitykset menettelyn säännöistä; katsoo, että parlamenttien väliseen yhteistyöhön perustuva epävirallinen mekanismi voi edistää poliittista vuoropuhelua kansallisten parlamenttien kanssa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | panee edellä mainitun osalta merkille, että vuonna 2015 kaikkiaan 20 parlamentin kamaria allekirjoitti yhdessä ensimmäisen vihreä kortti -aloitteen ruokahävikistä tai tuki tätä aloitetta ja että heinäkuussa 2016 yhdeksän parlamentin kamaria allekirjoitti yhdessä toisen vihreän kortin, jossa komissiota kehotettiin antamaan lainsäädäntöehdotus yhteiskuntavastuuperiaatteiden soveltamisesta EU:n tasolla; toteaa, että joitakin ensimmäisen vihreä kortti -aloitteen ehdotuksista otettiin sittemmin huomioon komission joulukuussa 2015 hyväksymässä tarkistetussa kiertotalouspaketissa; toteaa tämän vuoksi, että kansallisilla parlamenteilla on jo rakentava rooli institutionaalisessa kehyksessä ja että tällä erää ei ole tarvetta luoda uusia institutionaalisia ja hallinnollisia rakenteita, jotka monimutkaistaisivat prosessia tarpeettomasti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toteaa, että vuonna 2016 jotkin alueelliset parlamentit tiedottivat komissiolle suoraan joistakin komission ehdotuksista antamistaan lausunnoista; panee merkille, että komissio on tapauksen mukaan ottanut nämä kannanotot huomioon; palauttaa mieliin, että pöytäkirjan N:o 2 6 artiklan mukaisesti kunkin kansallisen parlamentin tai kansallisen parlamentin kamarin on tarvittaessa itse järjestettävä lainsäädäntövaltaa käyttävien alueellisten parlamenttien kuuleminen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee merkille Euroopan unionin tuomioistuimen toissijaisuudesta ja suhteellisuudesta vuosina 2015 ja 2016 antaman oikeuskäytännön; korostaa tuomioistuimen todenneen, että toissijaisuusperiaatetta koskevan unionin lainsäätäjän perusteluvelvollisuuden noudattamista on arvioitava riidanalaisen toimen sanamuodon lisäksi sen asiayhteyden ja asiaan liittyvien olosuhteiden perusteella ja että annettujen tietojen on oltava kansallisten parlamenttien, kansalaisten ja tuomioistuinten kannalta riittäviä ja ymmärrettäviä; korostaa lisäksi, että suhteellisuusperiaatteen osalta tuomioistuin on vakuuttanut, että unionin lainsäätäjälle on annettava laaja harkintavalta aloilla, joilla siltä edellytetään poliittisten, taloudellisten ja sosiaalisten valintojen tekemistä ja joilla sen on suoritettava monitahoisia arviointeja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0210.

(3)  EUVL C 58, 15.2.2018, s. 33.

(4)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/simplification/consultation/contributions_fi.htm

(5)  Komission 20. heinäkuuta 2016 antama tiedonanto ehdotuksesta direktiiviksi työntekijöiden lähettämisestä annetun direktiivin muuttamisesta toissijaisuusperiaatteen osalta pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti (COM(2016)0505).

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/100

---

P8_TA(2018)0174

Valko-Venäjä

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 Valko-Venäjästä (2018/2661(RSP))

(2019/C 390/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa ja suosituksensa Valko-Venäjästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa ja suosituksensa Valko-Venäjästä,

| — | ottaa huomioon Valko-Venäjällä 11. syyskuuta 2016 pidetyt parlamenttivaalit, 11. lokakuuta 2015 pidetyt presidentinvaalit ja 18. helmikuuta 2018 pidetyt paikallisvaalit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Valko-Venäjällä 11. syyskuuta 2016 pidetyt parlamenttivaalit, 11. lokakuuta 2015 pidetyt presidentinvaalit ja 18. helmikuuta 2018 pidetyt paikallisvaalit,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 20. helmikuuta 2018 antaman julkilausuman paikallisvaaleista Valko-Venäjällä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 20. helmikuuta 2018 antaman julkilausuman paikallisvaaleista Valko-Venäjällä,

| — | ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan 25. maaliskuuta 2018 antaman julkilausuman tapahtumista ennen vapauden päivää ja sen aikana Valko-Venäjällä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan 25. maaliskuuta 2018 antaman julkilausuman tapahtumista ennen vapauden päivää ja sen aikana Valko-Venäjällä,

| — | ottaa huomioon neuvoston päätelmät Valko-Venäjästä, erityisesti 15. helmikuuta 2016 annetut päätelmät, joissa poistettiin 170:tä henkilöä ja kolmea valkovenäläistä yritystä koskeneet pakotteet ja asetettiin kehykset poliittiselle vuoropuhelulle ja edellytykset EU:n ja Valko-Venäjän suhteiden kehittymiselle vielä myönteisempään suuntaan erityisesti demokraattisten uudistusten osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätelmät Valko-Venäjästä, erityisesti 15. helmikuuta 2016 annetut päätelmät, joissa poistettiin 170:tä henkilöä ja kolmea valkovenäläistä yritystä koskeneet pakotteet ja asetettiin kehykset poliittiselle vuoropuhelulle ja edellytykset EU:n ja Valko-Venäjän suhteiden kehittymiselle vielä myönteisempään suuntaan erityisesti demokraattisten uudistusten osalta,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen päätelmät ja vuodelle 2020 asetetut 20 tavoitetta, joiden tarkoituksena on tuottaa tuloksia kansalaisille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen päätelmät ja vuodelle 2020 asetetut 20 tavoitetta, joiden tarkoituksena on tuottaa tuloksia kansalaisille,

| — | ottaa huomioon komission jäsen Hahnin vierailun Valko-Venäjälle tammikuussa 2018 ja meneillään olevat neuvottelut EU:n ja Valko-Venäjän välisen kumppanuuden painopisteistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission jäsen Hahnin vierailun Valko-Venäjälle tammikuussa 2018 ja meneillään olevat neuvottelut EU:n ja Valko-Venäjän välisen kumppanuuden painopisteistä,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston päätöksen jatkaa yhdellä vuodella helmikuuhun 2019 saakka jäljellä olevia Valko-Venäjään kohdistettavia rajoittavia toimenpiteitä, joihin sisältyy asevientikielto, kielto viedä kansallisiin tukahduttamistoimiin käytettäviä tuotteita, sekä niihin neljään henkilöön kohdistuva varojen jäädyttäminen ja matkustusrajoitukset, jotka on merkitty luetteloon kahden oppositiopoliitikon, yhden liikemiehen ja yhden toimittajan selvittämättä olevien vuosina 1999 ja 2000 tapahtuneiden katoamisten johdosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston päätöksen jatkaa yhdellä vuodella helmikuuhun 2019 saakka jäljellä olevia Valko-Venäjään kohdistettavia rajoittavia toimenpiteitä, joihin sisältyy asevientikielto, kielto viedä kansallisiin tukahduttamistoimiin käytettäviä tuotteita, sekä niihin neljään henkilöön kohdistuva varojen jäädyttäminen ja matkustusrajoitukset, jotka on merkitty luetteloon kahden oppositiopoliitikon, yhden liikemiehen ja yhden toimittajan selvittämättä olevien vuosina 1999 ja 2000 tapahtuneiden katoamisten johdosta,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kaikki ihmisoikeussopimukset, joissa Valko-Venäjä on osapuolena, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kaikki ihmisoikeussopimukset, joissa Valko-Venäjä on osapuolena,

| — | ottaa huomioon Valko-Venäjän ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 28. maaliskuuta 2018 esittämän raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Valko-Venäjän ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 28. maaliskuuta 2018 esittämän raportin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että vuoden 2015 presidentinvaalien ja vuoden 2016 parlamenttivaalien jälkeen Valko-Venäjällä pidettiin paikallisvaalit 18. helmikuuta 2018; ottaa huomioon, että Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) ja Venetsian komission jo kauan sitten esittämiä vaalilainsäädäntöä ja prosesseja koskevia suosituksia ei edelleenkään noudateta Valko-Venäjällä; ottaa huomioon, että ulkomaisten diplomaattien ja valkovenäläisten tarkkailijoiden mukaan helmikuussa 2018 pidetyt paikallisvaalit ainoastaan vahvistivat nämä puutteet; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuoden 2015 presidentinvaalien ja vuoden 2016 parlamenttivaalien jälkeen Valko-Venäjällä pidettiin paikallisvaalit 18. helmikuuta 2018; ottaa huomioon, että Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) ja Venetsian komission jo kauan sitten esittämiä vaalilainsäädäntöä ja prosesseja koskevia suosituksia ei edelleenkään noudateta Valko-Venäjällä; ottaa huomioon, että ulkomaisten diplomaattien ja valkovenäläisten tarkkailijoiden mukaan helmikuussa 2018 pidetyt paikallisvaalit ainoastaan vahvistivat nämä puutteet;

| B. | toteaa, että unioni purki helmikuussa 2016 useimmat Valko-Venäjän viranomaisiin ja oikeushenkilöihin kohdistuneet pakotteet hyvän tahdon eleenä kannustaakseen Valko-Venäjää kohentamaan ihmisoikeuksia, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta koskevaa tilannettaan; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että unioni purki helmikuussa 2016 useimmat Valko-Venäjän viranomaisiin ja oikeushenkilöihin kohdistuneet pakotteet hyvän tahdon eleenä kannustaakseen Valko-Venäjää kohentamaan ihmisoikeuksia, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta koskevaa tilannettaan;

| C. | ottaa huomioon, että EU on toistuvasti todennut, että perusvapauksien, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen on selkeä ennakkoedellytys Euroopan unionin ja Valko-Venäjän välisten suhteiden parantamiselle ja edistämiselle; toteaa kuitenkin, että tilanne maassa on edelleen huolestuttava, koska nähtävissä on vain joitakin haparoivia ensiaskelia tilanteen parantamiseksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU on toistuvasti todennut, että perusvapauksien, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen on selkeä ennakkoedellytys Euroopan unionin ja Valko-Venäjän välisten suhteiden parantamiselle ja edistämiselle; toteaa kuitenkin, että tilanne maassa on edelleen huolestuttava, koska nähtävissä on vain joitakin haparoivia ensiaskelia tilanteen parantamiseksi;

| D. | ottaa huomioon, että kauan kaivatut perustuslain ja muun lainsäädännön uudistukset, jotka mahdollistaisivat todellisen demokratian kehittämisen, ovat jääneet toteuttamatta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kauan kaivatut perustuslain ja muun lainsäädännön uudistukset, jotka mahdollistaisivat todellisen demokratian kehittämisen, ovat jääneet toteuttamatta;

| E. | toteaa, että mitään vaaliuudistusta ei ole yritetty saada aikaan, ja kuten helmikuun 2018 paikallisvaalien aikana kävi ilmi, merkittävä määrä vakavia puutteita ja menettelyihin liittyviä väärinkäytöksiä esiintyy edelleen, esimerkkeinä poliittisia oikeuksia rajoittava oikeudellinen kehys vaalikampanjoiden kaikissa vaiheissa ja vaalitarkkailussa, äänestyksessä ja ääntenlaskennassa ilmenevät ongelmat; ottaa huomioon, että vapaita ja rehellisiä vaaleja ei ole pidetty Valko-Venäjällä vuoden 1994 jälkeen; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että mitään vaaliuudistusta ei ole yritetty saada aikaan, ja kuten helmikuun 2018 paikallisvaalien aikana kävi ilmi, merkittävä määrä vakavia puutteita ja menettelyihin liittyviä väärinkäytöksiä esiintyy edelleen, esimerkkeinä poliittisia oikeuksia rajoittava oikeudellinen kehys vaalikampanjoiden kaikissa vaiheissa ja vaalitarkkailussa, äänestyksessä ja ääntenlaskennassa ilmenevät ongelmat; ottaa huomioon, että vapaita ja rehellisiä vaaleja ei ole pidetty Valko-Venäjällä vuoden 1994 jälkeen;

| F. | toteaa, että kansainvälisiä tarkkailijoita ei ollut kutsuttu tarkkailemaan paikallisvaaleja, ja valkovenäläiset tarkkailijat puolestaan keräsivät konkreettisia todisteita massiivisesta koko maan kattavasta toiminnasta, jolla pyrittiin paisuttamaan äänestysprosenttia, ja ”karuselliäänestämisestä”, jota käytettiin ensimmäistä kertaa moneen vuoteen; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että kansainvälisiä tarkkailijoita ei ollut kutsuttu tarkkailemaan paikallisvaaleja, ja valkovenäläiset tarkkailijat puolestaan keräsivät konkreettisia todisteita massiivisesta koko maan kattavasta toiminnasta, jolla pyrittiin paisuttamaan äänestysprosenttia, ja ”karuselliäänestämisestä”, jota käytettiin ensimmäistä kertaa moneen vuoteen;

| G. | ottaa huomioon, että pelottelutoiminta jatkuu ja useissa tapauksissa siihen kuuluu myös riippumattomien ja oppositiota edustavien aktivistien, poliitikkojen ja toimittajien vangitseminen; toteaa, että jälleen kerran tunnettuja opposition jäseniä ja demokratia-aktivisteja ja ihmisoikeuksien puolustajia estettiin osallistumasta Valko-Venäjän itsenäisyysjulistuksen satavuotispäivän kunniaksi Minskissä 25. maaliskuuta 2018 järjestettyyn luvattomaan mielenosoitukseen tai pidätettiin ennen sitä tai sen aikana, vaikka useimmat vapautettiin myöhemmin ilman syytteitä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että pelottelutoiminta jatkuu ja useissa tapauksissa siihen kuuluu myös riippumattomien ja oppositiota edustavien aktivistien, poliitikkojen ja toimittajien vangitseminen; toteaa, että jälleen kerran tunnettuja opposition jäseniä ja demokratia-aktivisteja ja ihmisoikeuksien puolustajia estettiin osallistumasta Valko-Venäjän itsenäisyysjulistuksen satavuotispäivän kunniaksi Minskissä 25. maaliskuuta 2018 järjestettyyn luvattomaan mielenosoitukseen tai pidätettiin ennen sitä tai sen aikana, vaikka useimmat vapautettiin myöhemmin ilman syytteitä;

| H. | ottaa huomioon, että kaksi poliittista vankia, Mihail Žamtšužny ja Dzmitry Palijenka, ovat edelleen pidätettyinä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kaksi poliittista vankia, Mihail Žamtšužny ja Dzmitry Palijenka, ovat edelleen pidätettyinä;

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on tukenut Valko-Venäjän kansalaisyhteiskuntaa vuosien ajan myöntämällä Saharov-palkinnon Valko-Venäjän toimittajayhdistykselle vuonna 2004 ja Aljaksandr Milinkevitšille vuonna 2006 muiden aloitteiden ohella; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on tukenut Valko-Venäjän kansalaisyhteiskuntaa vuosien ajan myöntämällä Saharov-palkinnon Valko-Venäjän toimittajayhdistykselle vuonna 2004 ja Aljaksandr Milinkevitšille vuonna 2006 muiden aloitteiden ohella;

| J. | ottaa huomioon, että vuoden 2018 vapauden päivän tapahtumat osoittivat jälleen kerran, että Valko-Venäjän hallituksella ei ole minkäänlaista aikomusta luopua vanhoista toimintatavoistaan, vaan se alistaa edelleen laajamittaisesti kansalaisia, jotka yrittävät käyttää perustuslaissa ja kansainvälisissä sopimuksissa säädettyjä oikeuksiaan; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vuoden 2018 vapauden päivän tapahtumat osoittivat jälleen kerran, että Valko-Venäjän hallituksella ei ole minkäänlaista aikomusta luopua vanhoista toimintatavoistaan, vaan se alistaa edelleen laajamittaisesti kansalaisia, jotka yrittävät käyttää perustuslaissa ja kansainvälisissä sopimuksissa säädettyjä oikeuksiaan;

| K. | ottaa huomioon, että 24. tammikuuta 2018 tiedotusministeriö esti mielivaltaisesti pääsyn johtavaan riippumattomaan Charter97.org-uutissivustoon Valko-Venäjän alueella; ottaa huomioon, että rikosoikeudenkäyntejä on pantu vireille riippumattomia bloggaajia vastaan; ottaa huomioon, että tiedotusvälineitä koskevan lain muutosesitykset merkitsisivät uutta ja merkittävää uhkaa ilmaisunvapaudelle maassa, jos ne hyväksyttäisiin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että 24. tammikuuta 2018 tiedotusministeriö esti mielivaltaisesti pääsyn johtavaan riippumattomaan Charter97.org-uutissivustoon Valko-Venäjän alueella; ottaa huomioon, että rikosoikeudenkäyntejä on pantu vireille riippumattomia bloggaajia vastaan; ottaa huomioon, että tiedotusvälineitä koskevan lain muutosesitykset merkitsisivät uutta ja merkittävää uhkaa ilmaisunvapaudelle maassa, jos ne hyväksyttäisiin;

| L. | toteaa, että Valko-Venäjä hyväksyi 25. lokakuuta 2016 ensimmäisen kansallisen ihmisoikeuksia koskevan toimintasuunnitelmansa, joka hyväksyttiin Valko-Venäjän ministerineuvoston päätöslauselmalla ja jossa määritellään keskeiset toimintaperiaatteet maan ihmisoikeussitoumusten täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että Valko-Venäjä hyväksyi 25. lokakuuta 2016 ensimmäisen kansallisen ihmisoikeuksia koskevan toimintasuunnitelmansa, joka hyväksyttiin Valko-Venäjän ministerineuvoston päätöslauselmalla ja jossa määritellään keskeiset toimintaperiaatteet maan ihmisoikeussitoumusten täytäntöönpanolle;

| M. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjä on ainoa Euroopan maa, jossa on vielä käytössä kuolemanrangaistus; ottaa huomioon, että Valko-Venäjän ihmisoikeustilannetta tarkasteleva YK:n erityisraportoija on todennut, että kuolemanrangaistuksia Valko-Venäjällä voidaan pitää erittäin kyseenalaisina, koska maassa ei ole riippumatonta oikeuslaitosta eikä oikeudenmukaisia oikeudenkäyntejä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjä on ainoa Euroopan maa, jossa on vielä käytössä kuolemanrangaistus; ottaa huomioon, että Valko-Venäjän ihmisoikeustilannetta tarkasteleva YK:n erityisraportoija on todennut, että kuolemanrangaistuksia Valko-Venäjällä voidaan pitää erittäin kyseenalaisina, koska maassa ei ole riippumatonta oikeuslaitosta eikä oikeudenmukaisia oikeudenkäyntejä;

| N. | toteaa, että EU ja Valko-Venäjä käyvät paraikaa neuvotteluja räätälöidyistä kumppanuuden painopisteistä, joiden aihealueita ovat muun muassa talouden kehittäminen ja nykyaikaistaminen, instituutioiden ja hyvän hallintotavan lujittaminen, yhteenliitettävyys ja ihmisten väliset yhteydet; ottaa huomioon, että Valko-Venäjän hallitus on toistuvasti todennut, että se haluaa suhteiden normalisointia EU:n kanssa, jäljellä olevien pakotteiden poistamista ja viisumivapautta; katsoo kuitenkin, että edistyminen näissä asioissa edellyttää välttämättä, että Valko-Venäjä osoittaa poliittista tahtoa ja sitoutumista demokraattisiin arvoihin, oikeusvaltioperiaatteeseen ja perusvapauksiin; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että EU ja Valko-Venäjä käyvät paraikaa neuvotteluja räätälöidyistä kumppanuuden painopisteistä, joiden aihealueita ovat muun muassa talouden kehittäminen ja nykyaikaistaminen, instituutioiden ja hyvän hallintotavan lujittaminen, yhteenliitettävyys ja ihmisten väliset yhteydet; ottaa huomioon, että Valko-Venäjän hallitus on toistuvasti todennut, että se haluaa suhteiden normalisointia EU:n kanssa, jäljellä olevien pakotteiden poistamista ja viisumivapautta; katsoo kuitenkin, että edistyminen näissä asioissa edellyttää välttämättä, että Valko-Venäjä osoittaa poliittista tahtoa ja sitoutumista demokraattisiin arvoihin, oikeusvaltioperiaatteeseen ja perusvapauksiin;

| 1. | tukee EU:n kriittistä toimintaa Valko-Venäjän kanssa, kunhan sen edellytyksenä ovat konkreettiset askeleet kohti demokratiaa ja Valko-Venäjän viranomaisten osoittama täydellinen kunnioitus perusvapauksia ja ihmisoikeuksia kohtaan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee pettyneenä merkille, ettei aiemmista vetoomuksista huolimatta ole vielä pantu täytäntöön Etyjin/ODIHR:n ja Venetsian komission vuonna 2015 järjestettyjen presidentinvaalien ja vuonna 2016 järjestettyjen parlamenttivaalien jälkeen esittämiä suosituksia, jotka oli määrä toteuttaa ennen vuoden 2018 paikallisvaaleja; kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia jatkamaan viipymättä ja yhteistyössä kansainvälisten kumppaneiden kanssa työtä kattavien vaaliuudistusten toteuttamiseksi osana laajempaa demokratisointiprosessia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuomitsee toimittajien ja riippumattomien tiedotusvälineiden ahdistelun Valko-Venäjällä paikallisvaalien jälkeen ja esimerkiksi Belsat TV:n toimittajan Andrus Kozelin laittoman poistamisen äänestyspaikalta sekä hänen raa'an kohtelunsa samoin kuin Charter97-uutissivuston sulkemisen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia poistamaan välittömästi ja ehdoitta johtavan riippumattoman Charter97.org-uutissivuston eston, luopumaan tiedotusvälineitä koskevan lain muutoksista, jotka uhkaisivat ilmaisunvapautta, jos ne hyväksyttäisiin, ja lopettamaan riippumattomien ja oikeuttaan ilmaisunvapauteen käyttävien bloggaajien vainoamisen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että demokraattisen opposition edustajien määrä vaalipiiritason äänestyspaikoilla oli suhteettoman alhainen esitettyjen hakemusten määrään nähden; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on pettynyt siihen, että demokraattisia oppositiopuolueita on toistuvasti kieltäydytty rekisteröimästä; kehottaa poistamaan Valko-Venäjän poliittisia puolueita koskevat rajoitukset ja helpottamaan niiden rekisteröintimenettelyjä; korostaa, että kaikille poliittisille puolueille on sallittava rajoittamaton poliittinen toiminta etenkin vaalikampanjoiden aikana; kehottaa kumoamaan Valko-Venäjän rikoslain 193/1 pykälän, joka kriminalisoi osallistumisen rekisteröimättömien järjestöjen toimintaan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää valitettavana Valko-Venäjän viranomaisten kohtuutonta reagointia oppositioaktivistien yrityksiin järjestää ilman lupaa mielenosoitus vapauden päivän juhlallisuuksien yhteydessä 25. maaliskuuta 2018, jolloin pidätettiin kymmeniä ihmisiä, kuten oppositiojohtajia ja aiemmat presidenttiehdokkaat Mikola Statkevitš ja Uladzimir Njakljajeu; toistaa, että kokoontumis- ja yhdistymisvapaus ovat perustavia ihmisoikeuksia; korostaa, että jos demokratiaa ja perusvapauksien kunnioitusta heikennetään merkittävästi ja suoritetaan lisää poliittisten vankien pidätyksiä, sen pitäisi kussakin tapauksessa johtaa EU:n selvään reagointiin sen suhteissa Valko-Venäjään; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa painokkaasti vapauttamaan Mihail Žamtšužnyn ja Dzmitry Palijenkan, kaksi kansalaisyhteiskunnan aktivistia, jotka ovat tällä hetkellä pidätettyinä poliittisista syistä, ja kehottaa rehabilitoimaan kaikki entiset poliittiset vangit ja palauttamaan heidän kansalaisoikeutensa ja poliittiset oikeutensa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pyytää uudelleen Valko-Venäjän viranomaisia varmistamaan, että demokratian periaatteita, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kunnioitetaan kaikissa olosuhteissa ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja Valko-Venäjän ratifioimien kansainvälisten ja alueellisten ihmisoikeussopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että perusvapauksien kunnioittaminen on keskeinen osa tervettä demokratiaa; kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia käymään rakentavaa ja avointa vuoropuhelua demokraattisen opposition ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa, jotta voidaan taata kansalaisten vapaudet ja oikeudet ja erityisesti yhdistymisvapaus, oikeus rauhanomaiseen kokoontumiseen sekä ilmaisunvapaus ja varmistaa vapaiden ja riippumattomien tiedotusvälineiden toimintaympäristö; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toistaa painokkaasti Valko-Venäjälle esittämänsä kehotuksen liittyä kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon maailmanlaajuiseen keskeyttämiseen ensimmäisenä askeleena kohti sen lopullista lakkauttamista; muistuttaa, että kuolemanrangaistus on epäinhimillinen ja halventava rangaistus, että sen ei ole voitu osoittaa toimivan pidäkkeenä ja että kuolemanrangaistusta sovellettaessa oikeuslaitoksen tekemiä virheitä ei voi peruuttaa; panee pettyneenä merkille, että Valko-Venäjän tuomioistuimet ovat määränneet uusia kuolemanrangaistuksia vuonna 2018; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa EUH:ta ja komissiota jatkamaan tukeaan kansalaisyhteiskunnan järjestöille Valko-Venäjällä sekä maan ulkopuolella; korostaa tässä yhteydessä tarvetta tukea kaikkia Valko-Venäjän yhteiskuntaa palvelevia riippumattomia tietolähteitä, mukaan luettuina valkovenäjän kielellä ja ulkomailta ohjelmasisältöä lähettävät tiedotusvälineet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille EU:n ja Valko-Venäjän teknisellä tasolla käymät alakohtaiset vuoropuhelut sekä yhteistyön laajentamisen esimerkiksi talousuudistusten, resurssitehokkuuden, vihreän talouden ja ympäristönsuojelun alalla; kehottaa EUH:ta ja komissiota asettamaan etusijalle Astravetsissa sijaitsevan valkovenäläisen ydinvoimalan ja kehottaa varmistamaan, että EU:n ja Valko-Venäjän välisten suhteiden kehittyminen riippuu avoimuuden ja yhteistyön lisäämisestä sekä siitä, että Valko-Venäjä noudattaa täysin kansainvälisiä ydin- ja ympäristöturvallisuusnormeja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää valitettavana, ettei ihmisoikeusvuoropuhelu ole tuottanut konkreettisia tuloksia, ja kehottaa ihmisoikeuksista vastaavaa EU:n erityisedustajaa etsimään tapoja ja keinoja edistää ihmisoikeuksien täyttä ja tehokasta suojaa Valko-Venäjällä; kehottaa vapauttamaan kaikki poliittiset vangit; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee merkille käynnissä olevat neuvottelut EU:n ja Valko-Venäjän välisen kumppanuuden painopisteistä ja odottaa niiden pikaista loppuunsaattamista, mikä laajentaa kahdenvälistä yhteistyötä hyödyttäen molempien osapuolten kansalaisia ja mahdollistaa Valko-Venäjälle entistä laajemman rahoitusavun ja yhteistyön, jonka edellytyksenä ovat selkeät ja konkreettiset askeleet kohti demokratiaa ja avoimuutta ja varsinkin kattavaa vaaliuudistusta; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission suunnitelmaa lisätä rahoitusapua kaudella 2018–2020; vaatii Valko-Venäjän hallitukselta entistä selvempää sitoutumista uudistuksiin ja suosittelee, että laaditaan EU:n ja Valko-Venäjän entistä tiiviimpiä suhteita koskeva etenemissuunnitelma, joka sisältää vertailuindikaattoreita ja aikataulun tällaisten sitoumusten toteuttamiselle; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EU:ta jatkamaan tukeaan kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja ihmisoikeuksien puolustajille ja kehottaa komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumin kanssa ja noudattamaan sen suosituksia; kehottaa Valko-Venäjän hallitusta takaamaan kansalaisten osallistumisen päätöksentekoprosesseihin paikallisella ja kansallisella tasolla soveltaen pohjana Eurooppa-neuvoston 27. marraskuuta 2017 hyväksymiä suuntaviivoja; panee merkille Valko-Venäjän kasvavan yhteistyön tämän organisaation kanssa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa tähän liittyen EUH:ta ja komissiota etsimään tapoja tiedottaa Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja kuulla niitä käynnissä olevasta EU:n ja Valko-Venäjän välisestä vuoropuhelusta ja neuvotteluista; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee tyytyväisenä merkille EU:n ja Valko-Venäjän välisen liikkuvuuskumppanuuden toteutuksen aloittamisen ja odottaa EU:n ja Valko-Venäjän välisten viisumien myöntämisen helpottamista ja palauttamisia koskevien sopimusten saattamista päätökseen, mikä edistää selvästi ihmisten sekä yritysten välisiä kontakteja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää myönteisenä Minskin viranomaisten päätöstä sallia helmikuusta 2018 alkaen ulkomaiden kansalaisille lyhyt oleskelu Valko-Venäjällä ilman viisumia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää myönteisenä kehitystä, jota on saatu EU:n ja Valko-Venäjän välisen nuorisovaihdon ja ihmisten välisten kontaktien edistämisessä, mistä esimerkkejä ovat EU:n MOST-liikkuvuusohjelma, Erasmus+, Horisontti 2020 ja teknisen avun ja tiedonvaihdon ohjelma (TAIEX), ja jota on tukenut Valko-Venäjän liittyminen Bolognan prosessiin; kehottaa panemaan Bolognan prosessin täytäntöön noudattaen eurooppalaisen korkeakoulutusalueen (EHEA) ja Valko-Venäjän yhdessä sopimaa etenemissuunnitelmaa; toteaa, että tämä toimi hyödyttää nuoria valkovenäläisiä ja parantaa edelleen vaihtoja ja ihmisten välisiä yhteyksiä EU:n kanssa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa uusimaan Valko-Venäjän ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan toimeksiannon; kehottaa Valko-Venäjän hallitusta tekemään täyttä yhteistyötä erityisraportoijan kanssa; kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan YK:n erityisraportoijan toimeksiannon jatkamista ja kehottaa ihmisoikeuksista vastaavaa EU:n erityisedustajaa tekemään yhteistyötä YK:n erityisraportoijan kanssa maan tilanteen parantamiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, neuvostolle, Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimistolle, Eurooppa-neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Valko-Venäjän viranomaisille. |
| --- | --- |

22.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/104 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/104

---

P8_TA(2018)0175

Filippiinit

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 Filippiineistä (2018/2662(RSP))

(2019/C 390/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Filippiinien tilanteesta ja erityisesti 15. syyskuuta 2016 (1) ja 16. maaliskuuta 2017 (2) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Filippiinien tilanteesta ja erityisesti 15. syyskuuta 2016 (1) ja 16. maaliskuuta 2017 (2) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon EUH:n tiedottajan 16. maaliskuuta 2018 antaman lausuman Filippiineistä ja Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EUH:n tiedottajan 16. maaliskuuta 2018 antaman lausuman Filippiineistä ja Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta,

| — | ottaa huomioon EU:n edustuston sekä komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottajan antamat lausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n edustuston sekä komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottajan antamat lausumat,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Filippiinien tasavallan kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Filippiinien tasavallan kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen,

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2018 julkistetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen valmisteluasiakirjan kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan unionin erityisen kannustusmenettelyn (GSP+) mukaisesta vuodet 2016 ja 2017 kattavasta Filippiinien arvioinnista (SWD(2018)0032), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2018 julkistetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen valmisteluasiakirjan kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan unionin erityisen kannustusmenettelyn (GSP+) mukaisesta vuodet 2016 ja 2017 kattavasta Filippiinien arvioinnista (SWD(2018)0032),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun Zeid Ra’ad Al Husseinin lausunnot Filippiinien hallituksen esittämistä syytteistä, joiden mukaan alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija ja muut ihmisoikeuksien puolustajat ovat osallistuneet terroristiseen toimintaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun Zeid Ra’ad Al Husseinin lausunnot Filippiinien hallituksen esittämistä syytteistä, joiden mukaan alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija ja muut ihmisoikeuksien puolustajat ovat osallistuneet terroristiseen toimintaan,

| — | ottaa huomioon ASEANin ja EU:n vuoropuhelusuhteen alkamisen 40-vuotispäivän kunniaksi järjestetyn ASEANin ja EU:n juhlahuippukokouksen tulokset sekä ASEANin ja EU:n toimintasuunnitelman (2018–2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ASEANin ja EU:n vuoropuhelusuhteen alkamisen 40-vuotispäivän kunniaksi järjestetyn ASEANin ja EU:n juhlahuippukokouksen tulokset sekä ASEANin ja EU:n toimintasuunnitelman (2018–2022),

| — | ottaa huomioon parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnan puheenjohtajan 23. helmikuuta 2018 antaman julkilausuman, jossa todetaan, että senaattori De Liman pitämistä vangittuna ilman, että häntä vastaan nostetaan syytettä, ei voida hyväksyä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnan puheenjohtajan 23. helmikuuta 2018 antaman julkilausuman, jossa todetaan, että senaattori De Liman pitämistä vangittuna ilman, että häntä vastaan nostetaan syytettä, ei voida hyväksyä,

| — | ottaa huomioon Filippiinien ja EU:n diplomaattisuhteet, jotka solmittiin (silloisen Euroopan talousyhteisön (ETY) kanssa) 12. toukokuuta 1964 Filippiinien ETY-suurlähettilään nimittämisen myötä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Filippiinien ja EU:n diplomaattisuhteet, jotka solmittiin (silloisen Euroopan talousyhteisön (ETY) kanssa) 12. toukokuuta 1964 Filippiinien ETY-suurlähettilään nimittämisen myötä,

| — | ottaa huomioon Filippiinien aseman Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) perustajajäsenenä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Filippiinien aseman Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) perustajajäsenenä,

| — | ottaa huomioon lapsen oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsen oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon kaikkien ihmisten suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkien ihmisten suojelemiseksi tahdonvastaiselta katoamiselta tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon Rooman perussäännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Rooman perussäännön,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen vuodelta 1948, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen vuodelta 1948,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Filippiineillä ja EU:lla on pitkät diplomaattiset, taloudelliset, kulttuuriset ja poliittiset suhteet; ottaa huomioon, että ratifioimalla kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen unioni ja Filippiinit ovat vahvistaneet yhteisen sitoumuksensa hyvän hallinnon, demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien ja sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen periaatteisiin sekä alueen vakauteen ja turvallisuuteen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Filippiineillä ja EU:lla on pitkät diplomaattiset, taloudelliset, kulttuuriset ja poliittiset suhteet; ottaa huomioon, että ratifioimalla kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen unioni ja Filippiinit ovat vahvistaneet yhteisen sitoumuksensa hyvän hallinnon, demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien ja sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen periaatteisiin sekä alueen vakauteen ja turvallisuuteen;

| B. | ottaa huomioon, että Filippiineillä väitetään 1. heinäkuuta 2016 jälkeen surmatun noin 12 000 ihmistä, myös naisia ja lapsia, edelleen meneillään olevassa huumeiden vastaisessa kampanjassa, jota muualla maailmassa kutsutaan presidentti Duterten ”huumesodaksi”; ottaa huomioon, että presidentti Duterte on vannonut jatkavansa huumeidenvastaista kampanjaansa aina presidenttikautensa loppuun eli vuoteen 2022 saakka; toteaa, että EU on edelleen hyvin huolestunut laittomien huumeiden vastaiseen kampanjaan liittyvien surmien suuresta määrästä Filippiineillä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Filippiineillä väitetään 1. heinäkuuta 2016 jälkeen surmatun noin 12 000 ihmistä, myös naisia ja lapsia, edelleen meneillään olevassa huumeiden vastaisessa kampanjassa, jota muualla maailmassa kutsutaan presidentti Duterten ”huumesodaksi”; ottaa huomioon, että presidentti Duterte on vannonut jatkavansa huumeidenvastaista kampanjaansa aina presidenttikautensa loppuun eli vuoteen 2022 saakka; toteaa, että EU on edelleen hyvin huolestunut laittomien huumeiden vastaiseen kampanjaan liittyvien surmien suuresta määrästä Filippiineillä;

| C. | ottaa huomioon, että Filippiinien kansalaista, alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevää YK:n erityisraportoijaa Victoria Tauli-Corpuzia on syytetty terrorismista ja että Filippiinien hallitus asetti hänet ja 600 muuta henkilöä, joiden joukossa on alkuperäiskansojen johtajia ja ihmisoikeuksien puolustajia, maaliskuussa 2018 terroristijärjestöjen luetteloon; ottaa huomioon, että YK:n asiantuntijoilla on oikeudellinen koskemattomuus; ottaa huomioon, että syytökset esitettiin sen jälkeen, kun Tauli-Corpuz oli tuominnut armeijan hyökkäykset Lumad-alkuperäiskansoja vastaan Mindanaolla; ottaa huomioon Tauli-Corpuzin panneen merkille, että omaisuuttaan rauhanomaisesti puolustaneiden alkuperäiskansojen edustajia häirittiin, kidutettiin ja pidätettiin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Filippiinien kansalaista, alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevää YK:n erityisraportoijaa Victoria Tauli-Corpuzia on syytetty terrorismista ja että Filippiinien hallitus asetti hänet ja 600 muuta henkilöä, joiden joukossa on alkuperäiskansojen johtajia ja ihmisoikeuksien puolustajia, maaliskuussa 2018 terroristijärjestöjen luetteloon; ottaa huomioon, että YK:n asiantuntijoilla on oikeudellinen koskemattomuus; ottaa huomioon, että syytökset esitettiin sen jälkeen, kun Tauli-Corpuz oli tuominnut armeijan hyökkäykset Lumad-alkuperäiskansoja vastaan Mindanaolla; ottaa huomioon Tauli-Corpuzin panneen merkille, että omaisuuttaan rauhanomaisesti puolustaneiden alkuperäiskansojen edustajia häirittiin, kidutettiin ja pidätettiin;

| D. | ottaa huomioon, että senaattori Leila De Lima, joka on ihmisoikeusaktivisti ja Filippiinien presidentin Duterten huumeiden vastaisen kampanjan näkyvin arvostelija, siirrettiin syrjään asemastaan oikeus- ja ihmisoikeusasioita käsittelevän senaatin valiokunnan puheenjohtajana 19. syyskuuta 2016 ja pidätettiin 23. helmikuuta 2017; toteaa, että senaattori De Lima johti Davaossa aikana, jolloin presidentti Duterte toimi kaupungin pormestarina, tehtyjä laittomia teloituksia koskevia tutkimuksia; ottaa huomioon vakavan huolen siitä, että rikkomukset, joista senaattori De Limaa syytetään, ovat kutakuinkin täysin tekaistuja ja pohjautuvat poliittisiin tarkoitusperiin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että senaattori Leila De Lima, joka on ihmisoikeusaktivisti ja Filippiinien presidentin Duterten huumeiden vastaisen kampanjan näkyvin arvostelija, siirrettiin syrjään asemastaan oikeus- ja ihmisoikeusasioita käsittelevän senaatin valiokunnan puheenjohtajana 19. syyskuuta 2016 ja pidätettiin 23. helmikuuta 2017; toteaa, että senaattori De Lima johti Davaossa aikana, jolloin presidentti Duterte toimi kaupungin pormestarina, tehtyjä laittomia teloituksia koskevia tutkimuksia; ottaa huomioon vakavan huolen siitä, että rikkomukset, joista senaattori De Limaa syytetään, ovat kutakuinkin täysin tekaistuja ja pohjautuvat poliittisiin tarkoitusperiin;

| E. | toteaa, että Filippiinien viranomaisten toimien kohdistuminen alkuperäiskansoihin on vakava huolenaihe; ottaa huomioon, että joulukuun loppupuolella YK varoitti lumadien Filippiinien Mindanaon saarella kärsimistä laajoista ihmisoikeusloukkauksista; ottaa huomioon, että YK:n asiantuntijoiden arvioiden mukaan lokakuun 2017 jälkeen vähintään 2 500 Lumadi-kansan jäsentä on joutunut siirtymään kotiseudultaan; toteaa, että eräiden kyseisistä hyökkäyksistä pelätään johtuvan aiheettomista epäilyksistä, joiden mukaan lumadit osallistuvat terroristiryhmien toimintaan, tai siitä, että he vastustavat kaivostoiminnan harjoittamista esi-isiensä mailla; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Filippiinien viranomaisten toimien kohdistuminen alkuperäiskansoihin on vakava huolenaihe; ottaa huomioon, että joulukuun loppupuolella YK varoitti lumadien Filippiinien Mindanaon saarella kärsimistä laajoista ihmisoikeusloukkauksista; ottaa huomioon, että YK:n asiantuntijoiden arvioiden mukaan lokakuun 2017 jälkeen vähintään 2 500 Lumadi-kansan jäsentä on joutunut siirtymään kotiseudultaan; toteaa, että eräiden kyseisistä hyökkäyksistä pelätään johtuvan aiheettomista epäilyksistä, joiden mukaan lumadit osallistuvat terroristiryhmien toimintaan, tai siitä, että he vastustavat kaivostoiminnan harjoittamista esi-isiensä mailla;

| F. | ottaa huomioon, että Filippiinit allekirjoitti Rooman perussäännön 28. joulukuuta 2000 ja ratifioi sen 30. elokuuta 2011; ottaa huomioon, että Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjä on käynnistänyt Filippiinien tilannetta koskevan esitutkinnan, jossa tarkastellaan rikoksia, joita maassa väitetään tehdyn Filippiinien hallituksen käynnistämän huumeiden vastaisen kampanjan yhteydessä 1. heinäkuuta 2016 lähtien, ellei jo aiemminkin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Filippiinit allekirjoitti Rooman perussäännön 28. joulukuuta 2000 ja ratifioi sen 30. elokuuta 2011; ottaa huomioon, että Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjä on käynnistänyt Filippiinien tilannetta koskevan esitutkinnan, jossa tarkastellaan rikoksia, joita maassa väitetään tehdyn Filippiinien hallituksen käynnistämän huumeiden vastaisen kampanjan yhteydessä 1. heinäkuuta 2016 lähtien, ellei jo aiemminkin;

| G. | toteaa, että Kansainvälinen rikostuomioistuin sai 19. maaliskuuta 2018 YK:lta virallisen ilmoituksen, jonka mukaan Filippiinit oli jättänyt 17. maaliskuuta 2018 kirjallisen ilmoituksen vetäytymisestään Rooman perussäännöstä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Kansainvälinen rikostuomioistuin sai 19. maaliskuuta 2018 YK:lta virallisen ilmoituksen, jonka mukaan Filippiinit oli jättänyt 17. maaliskuuta 2018 kirjallisen ilmoituksen vetäytymisestään Rooman perussäännöstä;

| H. | ottaa huomioon, että Filippiinien edustajainhuone hyväksyi 7. maaliskuuta 2017 kuolemanrangaistuksen palauttamista koskevan lakiesityksen; ottaa huomioon, että senaatin on vielä hyväksyttävä lakiesitys ennen kuin presidentti voi saattaa sen voimaan allekirjoituksellaan; toteaa presidentti Duterten kampanjoineen aktiivisesti kuolemanrangaistuksen palauttamisen puolesta; toteaa, että kuolemanrangaistuksen palauttaminen rikkoisi räikeästi kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen toista valinnaista pöytäkirjaa, jonka osapuoli Filippiinit on ollut vuodesta 2007 lähtien; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Filippiinien edustajainhuone hyväksyi 7. maaliskuuta 2017 kuolemanrangaistuksen palauttamista koskevan lakiesityksen; ottaa huomioon, että senaatin on vielä hyväksyttävä lakiesitys ennen kuin presidentti voi saattaa sen voimaan allekirjoituksellaan; toteaa presidentti Duterten kampanjoineen aktiivisesti kuolemanrangaistuksen palauttamisen puolesta; toteaa, että kuolemanrangaistuksen palauttaminen rikkoisi räikeästi kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen toista valinnaista pöytäkirjaa, jonka osapuoli Filippiinit on ollut vuodesta 2007 lähtien;

| I. | toteaa, että Transparency International -järjestön vuosittain julkaisemassa maailmanlaajuisessa korruptiovertailussa Filippiinit sijoittuu sijalle 111 kaikkiaan 180 maasta; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Transparency International -järjestön vuosittain julkaisemassa maailmanlaajuisessa korruptiovertailussa Filippiinit sijoittuu sijalle 111 kaikkiaan 180 maasta;

| J. | toteaa, että kansalaisyhteiskunnan toimintatila kaventuu jatkuvasti; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajien väitetään joutuvan toimimaan Filippiineillä jatkuvasti vihamielisemmäksi muuttuvassa ympäristössä; ottaa huomioon presidentti Duterten antaneen lausuntoja, joissa poliisia kannustetaan hyökkäämään ihmisoikeusryhmiä ja ihmisoikeuksien puolustajia vastaan; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että kansalaisyhteiskunnan toimintatila kaventuu jatkuvasti; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajien väitetään joutuvan toimimaan Filippiineillä jatkuvasti vihamielisemmäksi muuttuvassa ympäristössä; ottaa huomioon presidentti Duterten antaneen lausuntoja, joissa poliisia kannustetaan hyökkäämään ihmisoikeusryhmiä ja ihmisoikeuksien puolustajia vastaan;

| K. | ottaa huomioon, että laittomia teloituksia julkisesti arvostelevat henkilöt ovat vaarassa saada osakseen kiellon saapua Filippiineille; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että laittomia teloituksia julkisesti arvostelevat henkilöt ovat vaarassa saada osakseen kiellon saapua Filippiineille;

| L. | ottaa huomioon, että presidentti Duterte on antanut useita naisia loukkaavia ja nöyryyttäviä lausuntoja ja oikeuttanut toistuvasti raiskaukset ja kehottanut ampumaan naisia; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että presidentti Duterte on antanut useita naisia loukkaavia ja nöyryyttäviä lausuntoja ja oikeuttanut toistuvasti raiskaukset ja kehottanut ampumaan naisia;

| M. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajiin, toimittajiin ja aktivisteihin, jotka pyrkivät paljastamaan Filippiineillä tapahtuneiksi väitetyt laittomat teloitukset ja muut ihmisoikeusloukkaukset, kohdistuu jatkuvasti uhkailua, häirintää, pelottelua ja väkivaltaa; ottaa huomioon, että hlbti-yhteisöön kohdistuu jatkuvaa häirintää; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajiin, toimittajiin ja aktivisteihin, jotka pyrkivät paljastamaan Filippiineillä tapahtuneiksi väitetyt laittomat teloitukset ja muut ihmisoikeusloukkaukset, kohdistuu jatkuvasti uhkailua, häirintää, pelottelua ja väkivaltaa; ottaa huomioon, että hlbti-yhteisöön kohdistuu jatkuvaa häirintää;

| N. | ottaa huomioon, että Filippiinit hyötyy Euroopan unionin yleisestä tullietuusjärjestelmästä (GSP+); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Filippiinit hyötyy Euroopan unionin yleisestä tullietuusjärjestelmästä (GSP+);

| O. | ottaa huomioon, että EU:n ja Filippiinien kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa edellytetään, että aloitetaan merkityksellinen ihmisoikeusvuoropuhelu ihmisoikeustyöryhmän muodossa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EU:n ja Filippiinien kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa edellytetään, että aloitetaan merkityksellinen ihmisoikeusvuoropuhelu ihmisoikeustyöryhmän muodossa;

| 1. | kehottaa Filippiinien hallitusta lopettamaan välittömästi huumesodan varjolla tehtävät laittomat teloitukset; tuomitsee jyrkästi lukuisat laittomat teloitukset, joita aseistetut joukot ja järjestyksenvalvontaryhmät ovat tehneet huumeidenvastaisen kampanjan aikana; ilmaisee osanottonsa uhrien omaisille; on erittäin huolissaan vakuuttavista raporteista, joiden mukaan Filippiinien poliisi lavastaa todistusaineistoa oikeuttaakseen laittomat teloitukset, joiden uhreista selvä enemmistö on kaupunkien köyhää väestöä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille hallituksen viimeaikaiset aloitteet varmistaa huumausaineiden torjunnassa yhdenmukaisempi ja yhtenäinen lähestymistapa, joka perustuu lainvalvontaan, oikeudenkäyttöön, neuvontaan, maineenpalautukseen ja integrointiin; ottaa huomioon Filippiinien senaatin 25. syyskuuta 2017 antaman päätöslauselman 516, jossa viranomaisia kehotettiin ”toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet lopettaakseen tappamisen ja etenkin lasten tappamisen”; kehottaa hallitusta keskittymään torjunnassa huumausaineiden salakuljetusverkostoihin ja suuriin huumeparoneihin sen sijaan, että jahdataan pienten määrien käyttäjiä; korostaa, että Filippiinien viranomaisten on jatkettava laittomien huumausaineiden torjuntaa keskittäen huomio kansanterveyteen ja noudattaen kaikilta osin asianmukaista menettelyä kansallisen ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti; kehottaa hallitusta hyväksymään erityisiä väkivallattomia toimintatapoja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa viranomaisia toimimaan täysin yhteistyössä YK:n erityismenettelyjen kanssa; kehottaa Filippiinien viranomaisia välittömiin toimiin tutkiakseen nämä laittomat teloitukset puolueettomasti ja huolellisesti ja nostaakseen syytteitä ja saattaakseen kaikki rikolliset oikeuden eteen; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan Yhdistyneiden kansakuntien johdolla tehtävää tutkimusta Filippiineillä tehdyistä murhista ja saattamaan syylliset oikeuden eteen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa toistamiseen Filippiinien viranomaisia vapauttamaan senaattori Leila De Liman ja tarjoamaan hänelle vankeudessa asianmukaiset turvallisuus- ja hygieniaolosuhteet; kehottaa niin ikään uudelleen viranomaisia takaamaan oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ja luopumaan kaikista poliittisin perustein nostetuista syytteistä häntä vastaan; kehottaa EU:ta seuraamaan edelleen tiiviisti senaattori De Liman tapausta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pyytää Filippiinien viranomaisia poistamaan ihmisoikeuksien puolustajat terroristiluettelosta, luopumaan kaikista syytteistä ja antamaan heille luvan jatkaa toimintaansa rauhassa; muistuttaa Filippiinien viranomaisia, että Victoria Tauli-Corpuz nauttii koskemattomuutta vuonna 1946 tehdyn erioikeuksia ja vapauksia koskevan yleissopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | suhtautuu myönteisesti Kansainvälisen rikostuomioistuimen aloitteeseen tutkia väitteet rikoksista ihmisyyttä vastaan huumesodan aikana tapahtuneiden tappamisten yhteydessä; kehottaa Filippiinien hallitusta tekemään täysin yhteistyötä Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjänviraston kanssa sen tehdessä Filippiinejä koskevaa esitutkintaa; pitää erittäin valitettavana Filippiinien hallituksen päätöstä käynnistää vetäytyminen Rooman perussäännöstä; kehottaa hallitusta kumoamaan tämän päätöksen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toistaa syvän huolensa edustajainhuoneen päätöksestä ottaa jälleen käyttöön kuolemanrangaistus; kehottaa jälleen Filippiinien viranomaisia keskeyttämään viipymättä käynnissä olevat menettelyt kuolemanrangaistuksen palauttamiseksi; palauttaa mieliin, että EU pitää kuolemanrangaistusta julmana ja epäinhimillisenä rangaistuksena, joka ei toimi rikollisen toiminnan pelotteena; kehottaa Filippiinien hallitusta pidättymään rikosoikeudellista vastuuta koskevan alaikärajan alentamisesta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on huolissaan lisääntyvästä korruptiosta Filippiinien nykyisessä hallinnossa; kehottaa Filippiinien viranomaisia lisäämään toimiaan, jotta korruptiota torjuttaisiin tehokkaasti; korostaa, että tässä mielessä on tärkeää kunnioittaa demokratian ja oikeusvaltion perustavia periaatteita; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuomitsee uhkailun, häirinnän, pelottelun ja väkivallan niitä kohtaan, jotka pyrkivät paljastamaan väitetyt laittomat teloitukset ja muut ihmisoikeusloukkaukset Filippiineillä, myös ihmisoikeuksien puolustajia, toimittajia ja aktivisteja kohtaan; vaatii Filippiinien hallitusta varmistamaan, että ihmisoikeuksien puolustajat, toimittajat ja aktivistit voivat tehdä työnsä suotuisassa toimintaympäristössä ilman pelkoa kostotoimista; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Filippiinejä lopettamaan maahantulon kieltämisen sellaisilta henkilöiltä, joiden katsotaan arvostelleen presidentti Duterten politiikkaa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vaatii Filippiinejä noudattamaan kansainvälisen oikeuden mukaisia velvoitteitaan alkuperäiskansojen ihmisoikeuksien suojelusta, myös aseellisissa konflikteissa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuomitsee naisiin kohdistuvan väkivallan kaikissa muodoissaan ja muistuttaa, että tällainen väkivalta on vakava ihmisoikeusrikkomus ja loukkaa naisten ja tyttöjen ihmisarvoa; tuomitsee jyrkästi presidentti Duterten halventavat ja naisvihamieliset lausunnot naistaistelijoista; muistuttaa presidenttiä, että valtiollisten joukkojen rohkaiseminen seksuaaliseen väkivaltaan aseellisissa konflikteissa on vastoin kansainvälistä humanitaarista oikeutta; kehottaa presidenttiä kohtelemaan naisia kunnioituksella ja pidättäytymään yllyttämisestä väkivaltaan heitä kohtaan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kannustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita harkitsemaan sen vaatimista, että Filippiinien tasavalta poistetaan YK:n ihmisoikeusneuvostosta ennen kuin sen nykyinen jäsenyys päättyy vuoden 2018 lopussa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa Filippiinien viranomaisia niiden kansainvälisen oikeuden, GSP+ -järjestelmän ja kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen mukaisista velvoitteista, erityisesti ihmisoikeusvelvoitteista, sekä niiden noudattamatta jättämisen seurauksista; korostaa, että vaikka edistyminen GSP+ -yleissopimusten täytäntöönpanossa on suurelta osin myönteistä, huumesotaan liittyvät ihmisoikeusloukkaukset herättävät suurta huolestuneisuutta; palauttaa tässä yhteydessä mieliin 16. maaliskuuta 2017 annetun aiemman päätöslauselmansa Filippiineistä ja kehottaa komissiota ja ulkosuhdehallintoa hyödyntämään kaikkia saatavilla olevia välineitä, myös kumppanuus- ja yhteistyösopimusta, saadakseen Filippiinit lopettamaan laittomat teloitukset huumeidenvastaisen kampanjan yhteydessä, ja jollei huomattavia parannuksia saada aikaan, käynnistämään menettelyvaiheet, jotka voivat johtaa GSP+ -etuuksien väliaikaiseen peruuttamiseen; kehottaa EU:ta käyttämään kaikkia käytettävissä olevia välineitä tukeakseen Filippiinien hallitusta sen kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden noudattamisessa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Filippiinien presidentille, hallitukselle ja parlamentille, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle ja Kaakkois-Aasian maiden liiton jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0349.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0088.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/108 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/108

---

P8_TA(2018)0176

Gazan tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 Gazan tilanteesta (2018/2663(RSP))

(2019/C 390/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Israelin ja Palestiinan konfliktista ja Lähi-idän rauhanprosessista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Israelin ja Palestiinan konfliktista ja Lähi-idän rauhanprosessista,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin 31. maaliskuuta 2018 antaman julkilausuman ja hänen tiedottajansa 5. ja 7. huhtikuuta ja 19. helmikuuta 2018 antamat lausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Federica Mogherinin 31. maaliskuuta 2018 antaman julkilausuman ja hänen tiedottajansa 5. ja 7. huhtikuuta ja 19. helmikuuta 2018 antamat lausumat,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin António Guterresin 5. huhtikuuta 2018 antaman julkilausuman ja hänen tiedottajansa 30. maaliskuuta 2018 antaman lausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin António Guterresin 5. huhtikuuta 2018 antaman julkilausuman ja hänen tiedottajansa 30. maaliskuuta 2018 antaman lausuman,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjän Fatou Bensoudan 8. huhtikuuta 2018 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjän Fatou Bensoudan 8. huhtikuuta 2018 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon asiaa koskevat YK:n yleiskokouksen ja turvallisuusneuvoston päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiaa koskevat YK:n yleiskokouksen ja turvallisuusneuvoston päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn neljännen Geneven sopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn neljännen Geneven sopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana,

| — | ottaa huomioon YK:n vuonna 1990 laatimat lainvalvontaviranomaisten voimankäyttöä ja tuliaseiden käyttöä koskevat perusperiaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n vuonna 1990 laatimat lainvalvontaviranomaisten voimankäyttöä ja tuliaseiden käyttöä koskevat perusperiaatteet,

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2017 julkaistun YK:n raportin, ’Gaza ten years later’, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2017 julkaistun YK:n raportin, ’Gaza ten years later’,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskuntaa edustavat ryhmät käynnistivät 30. maaliskuuta 2018 Gazassa kuuden viikon mittaiseksi kaavaillun joukkomielenosoituksen, josta käytetään nimitystä suuri paluumarssi; toteaa, että Hamas ja muut palestiinalaisryhmät ovat kehottaneet väestöä liittymään marssiin; toteaa Israelin viranomaisten ilmoittaneen, että heidän puolustusvoimiensa joukkoja on heitelty kivillä ja polttopulloilla ja että eräät mielenosoittajat ovat yrittäneet vahingoittaa Israelin aitaa ja päästä sen yli Israelin puolelle; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskuntaa edustavat ryhmät käynnistivät 30. maaliskuuta 2018 Gazassa kuuden viikon mittaiseksi kaavaillun joukkomielenosoituksen, josta käytetään nimitystä suuri paluumarssi; toteaa, että Hamas ja muut palestiinalaisryhmät ovat kehottaneet väestöä liittymään marssiin; toteaa Israelin viranomaisten ilmoittaneen, että heidän puolustusvoimiensa joukkoja on heitelty kivillä ja polttopulloilla ja että eräät mielenosoittajat ovat yrittäneet vahingoittaa Israelin aitaa ja päästä sen yli Israelin puolelle;

| B. | ottaa huomioon, että Israelin puolustusjoukot tulittivat 30. maaliskuuta, 6. huhtikuuta ja 13. huhtikuuta 2018 mielenosoittajia kovapanoksilla; toteaa lähes kolmenkymmenen palestiinalaisen saaneen surmansa ja yli kahdentuhannen loukkaantuneen ja huomauttaa, että monet näistä olivat lapsia ja naisia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Israelin puolustusjoukot tulittivat 30. maaliskuuta, 6. huhtikuuta ja 13. huhtikuuta 2018 mielenosoittajia kovapanoksilla; toteaa lähes kolmenkymmenen palestiinalaisen saaneen surmansa ja yli kahdentuhannen loukkaantuneen ja huomauttaa, että monet näistä olivat lapsia ja naisia;

| C. | ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri António Guterres, varapuheenjohtaja / korkea edustaja Federica Mogherini sekä eräät muut kansainväliset toimijat ovat vaatineet riippumatonta ja avointa tutkimusta näistä väkivaltaisista tapahtumista ja erityisesti kovapanosten käyttämisestä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri António Guterres, varapuheenjohtaja / korkea edustaja Federica Mogherini sekä eräät muut kansainväliset toimijat ovat vaatineet riippumatonta ja avointa tutkimusta näistä väkivaltaisista tapahtumista ja erityisesti kovapanosten käyttämisestä;

| D. | ottaa huomioon, että lainvalvontaviranomaisten voimankäyttöä ja tuliaseiden käyttöä koskevissa YK:n perusperiaatteissa sallitaan tuliaseiden harkittu käyttö kuolettavassa tarkoituksessa ainoastaan periaatteessa 9 tarkoitetuissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että lainvalvontaviranomaisten voimankäyttöä ja tuliaseiden käyttöä koskevissa YK:n perusperiaatteissa sallitaan tuliaseiden harkittu käyttö kuolettavassa tarkoituksessa ainoastaan periaatteessa 9 tarkoitetuissa olosuhteissa;

| E. | ottaa huomioon, että Hamas on EU:n laatimassa terroristijärjestöjen luettelossa ja että se vaatii Israelin tuhoamista; ottaa huomioon, että Gazasta ammutaan edelleen raketteja Israelin alueelle; ottaa huomioon, että Israelia vastaan tehdyt terroristi-iskut ovat lisääntyneet viime viikkoina ja että sotilaalliset välikohtaukset ovat eskaloituneet Gazassa ja sen liepeillä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Hamas on EU:n laatimassa terroristijärjestöjen luettelossa ja että se vaatii Israelin tuhoamista; ottaa huomioon, että Gazasta ammutaan edelleen raketteja Israelin alueelle; ottaa huomioon, että Israelia vastaan tehdyt terroristi-iskut ovat lisääntyneet viime viikkoina ja että sotilaalliset välikohtaukset ovat eskaloituneet Gazassa ja sen liepeillä;

| F. | ottaa huomioon, että YK:n tietojen mukaan 1,3 miljoonaa Gazan asukasta tarvitsee humanitaarista apua, 47 prosenttia kotitalouksista kärsii erittäin tai melko heikosta ruokaturvasta, 97 prosenttia vesijohtovedestä ei sovellu ihmisten käyttöön, 80 prosenttia energiatarpeista jää tyydyttämättä ja yli 40 prosenttia alueen väestöstä on työttömiä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että YK:n tietojen mukaan 1,3 miljoonaa Gazan asukasta tarvitsee humanitaarista apua, 47 prosenttia kotitalouksista kärsii erittäin tai melko heikosta ruokaturvasta, 97 prosenttia vesijohtovedestä ei sovellu ihmisten käyttöön, 80 prosenttia energiatarpeista jää tyydyttämättä ja yli 40 prosenttia alueen väestöstä on työttömiä;

| G. | toteaa Hamasin valvovan ja painostavan edelleen Gazan väestöä ja Gazan olevan edelleen kansainvälisesti tunnustettujen terroristijärjestöjen pesäke; toteaa Hamasin johtamien viranomaisten rajoittavan tuntuvasti perusvapauksia, mukaan lukien kokoontumis- ja ilmaisunvapaus; toteaa, että saarron ohella myös palestiinalaisten keskinäiset jakolinjat heikentävät Gazan paikallisten instituutioiden valmiuksia tarjota peruspalveluja; toteaa, että alueella äskettäin vieraillutta palestiinalaisten pääministeriä Rami Hamdallahia kohtaan tehty murhayritys on jumiuttanut entisestään palestiinalaisten sovinnontekoa; |
| --- | --- |

G.

toteaa Hamasin valvovan ja painostavan edelleen Gazan väestöä ja Gazan olevan edelleen kansainvälisesti tunnustettujen terroristijärjestöjen pesäke; toteaa Hamasin johtamien viranomaisten rajoittavan tuntuvasti perusvapauksia, mukaan lukien kokoontumis- ja ilmaisunvapaus; toteaa, että saarron ohella myös palestiinalaisten keskinäiset jakolinjat heikentävät Gazan paikallisten instituutioiden valmiuksia tarjota peruspalveluja; toteaa, että alueella äskettäin vieraillutta palestiinalaisten pääministeriä Rami Hamdallahia kohtaan tehty murhayritys on jumiuttanut entisestään palestiinalaisten sovinnontekoa;

| H. | toteaa, että Etiopiasta Israeliin muuttaneen Avera Mengistun ja Israelista kotoisin olevan palestiinalaisbeduiinin Hisham al-Sayedin, joista kummankin psykososiaalinen toimintakyky on heikentynyt, arvellaan olevan laittomasti pidätettyinä ja eristyksissä Gazassa; toteaa Hamasin pitävän edelleen Gazassa hallussaan israelilaissotilaiden Hadar Goldinin ja Oron Shaulin jäännöksiä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Etiopiasta Israeliin muuttaneen Avera Mengistun ja Israelista kotoisin olevan palestiinalaisbeduiinin Hisham al-Sayedin, joista kummankin psykososiaalinen toimintakyky on heikentynyt, arvellaan olevan laittomasti pidätettyinä ja eristyksissä Gazassa; toteaa Hamasin pitävän edelleen Gazassa hallussaan israelilaissotilaiden Hadar Goldinin ja Oron Shaulin jäännöksiä;

| 1. | edellyttää äärimmäistä pidättyvyyttä ja korostaa, että ensisijaisesti on pyrittävä välttämään tilanteen eskaloitumista entisestään ja ihmishenkien menetyksiä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pahoittelee, että ihmishenkiä on menetetty; tuomitsee viattomien palestiinalaisten mielenosoittajien surmaamisen ja haavoittamisen Gazassa kolmen viime viikon aikana ja kehottaa Israelin puolustusvoimia pidättymään tappavasta voimankäytöstä aseettomia mielenosoittajia vastaan; ilmaisee osanottonsa uhrien omaisille; toteaa jälleen kerran, että lääkinnällisiä laitteita on voitava toimittaa nopeasti niitä tarvitseville ja että humanitaarisista syistä on sallittava potilaiden siirtäminen sairaaloihin muualle kuin Gazaan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnustaa Israelin turvallisuushaasteet ja tarpeen suojella omaa aluettaan ja rajojaan pitäen keinot oikein mitoitettuina; tuomitsee Hamasin ja muiden militanttiryhmien Gazasta tekemät terrori-iskut Israeliin, mukaan lukien rakettien ampuminen, soluttautuminen Israelin alueelle ja tunnelien kaivaminen; on huolissaan siitä, että Hamas vaikuttaa pyrkivän lietsomaan jännitteitä; tuomitsee jyrkästi Hamasin toistuvan taktiikan, jossa siviilejä käytetään terroristisen toiminnan kilpinä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että palestiinalaisilla on oikeus osoittaa rauhallisesti mieltään, koska näin käytetään perusoikeutta ilmaisunvapauteen sekä kokoontumis- ja yhdistymisvapauteen; kehottaa Gazan mielenosoitusten järjestäjiä välttämään väkivallan lietsomista ja varmistamaan, että kaikki protestit, mielenosoitukset ja kokoontumiset pysyvät luonteeltaan väkivallattomina eikä niitä hyödynnetä muihin tarkoituksiin; kehottaa Israelia kunnioittamaan perusoikeutta rauhanomaiseen mielensä osoittamiseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kannattaa riippumattoman ja avoimen tutkinnan käynnistämistä näistä väkivaltaisista tapahtumista; panee merkille, että Israelin puolustusvoimat ovat ottaneet käyttöön selvitys- ja arvionitimekanismin tarkastellakseen joukkojensa toimia ja välikohtauksia Israelin ja Gazan rajalla 30. maaliskuuta 2018 lähtien; muistuttaa vastuun merkityksestä ja siitä, että harkittu kuolettavan voiman käyttö sellaisia mielenosoittajia vastaan, jotka eivät aiheuta välitöntä hengenvaaraa tai vakavan loukkaantumisen vaaraa, on vastoin ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta ja loukkaa vakavasti Geneven neljättä yleissopimusta, kun on kyse miehityksestä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää hyvin huolestuttavana, että YK:n eri raporteissa on varoitettu, että Gazasta saattaa tulla elinkelvoton vuoteen 2020 mennessä; pitää erityisesti valitettavana, että terveydenhuolto on romahtamisillaan ja että sairaaloilla on huutava pula lääkkeistä, laitteista ja sähköstä; edellyttää humanitaarisen kriisin lievittämiseksi välittömiä ja tarkoituksenmukaisia kansainvälisiä toimia Gazan jälleenrakentamista ja elvyttämistä varten; kiittää YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestöä (UNRWA) sen toiminnasta elintarvikeavun järjestämiseksi, koulutuksen ja terveydenhuollon mahdollistamiseksi ja muiden elintärkeiden palvelujen tarjoamiseksi alueen 1,3 miljoonalle palestiinalaispakolaiselle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | edellyttää, että Gazan alueen saarto ja sulkeminen lopetetaan välittömästi ja ehdoitta, koska ne ovat pahentaneet alueen humanitaarisen kriisin ennenäkemättömiin mittoihin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | edellyttää jälleen kerran, että palestiinalaishallinto saa palata Gazaan voidakseen hoitaa hallintotehtäviään ja että tämän paluun on oltava ensisijainen tavoite; kehottaa kaikkia palestiinalaisryhmiä pyrkimään jälleen sovinnontekoon, joka on ratkaiseva myös Gazan asukkaiden tilanteen kohentamiseksi; korostaa, että kahden valtion ratkaisuun pääseminen edellyttää palestiinalaisten sovinnontekoa ja pitkään viivästyneiden presidentin- ja parlamenttivaalien järjestämistä, ja katsoo, että unionin olisi tuettava edelleen näiden tavoitteiden saavuttamista innovatiivisin toimin; edellyttää Gazan kaikkien sotilaallisten ryhmien riisumista aseista; |
| --- | --- |

8.

| 9. | edellyttää Avera Mengistun ja Hisham al-Sayedin vapauttamista ja heidän palauttamistaan Israeliin; edellyttää Hadar Goldinin ja Oron Shaulin jäännösten palauttamista ja ilmaisee osanottonsa heidän omaisilleen; edellyttää, että surmattujen palestiinalaisten jäännökset palautetaan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jälleen kerran konfliktin kaikkia osapuolia kunnioittamaan pidätettyjen ja vankien oikeuksia kaikilta osin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että Gazan tilannetta on tarkasteltava laajemmassa Lähi-idän rauhanprosessin yhteydessä; toteaa jälleen, että unionin tärkeimpänä tavoitteena on saavuttaa Israelin ja Palestiinan konfliktiin kahden valtion ratkaisu, joka perustuu vuoden 1967 rajoihin ja Jerusalemin asemaan molempien valtioiden pääkaupunkina ja joka käsittää turvallisen Israelin valtion ja itsenäisen, demokraattisen, alueellisesti yhtenäisen ja elinkelpoisen Palestiinan valtion, jotka elävät rinnakkain rauhan ja turvallisuuden vallitessa itsemääräämisoikeuden ja kansainvälisen oikeuden täysimääräisen kunnioittamisen pohjalta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että niin valtiollisten kuin muiden toimijoiden väkivallattomat menetelmät sekä ihmisoikeuksien ja humanitaarisen oikeuden kunnioittaminen ovat ainoa tapa saavuttaa kestävä ratkaisu sekä oikeudenmukainen ja kestävä rauha israelilaisten ja palestiinalaisten välille; katsoo myös, että jatkuva väkivalta, terroriteot ja väkivaltaan yllyttäminen ovat perustavanlaatuisesti yhteensopimattomia rauhanomaisen kahden valtion ratkaisun edistämisen kanssa; toteaa, että on ratkaisevan tärkeää sitoutua edelleen tehokkaaseen toimintaan väkivallan, terrorismin, vihapuheiden ja yllytyksen torjumiseksi, jotta voidaan uudelleen rakentaa luottamusta ja välttää eskaloitumista, joka heikentäisi rauhannäkymiä entisestään; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n erityisedustajalle Lähi-idän rauhanprosessissa, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Israelin Knessetille, presidentille ja hallitukselle, Palestiinan lakiasäätävälle neuvostolle ja palestiinalaishallinnon presidentille. |
| --- | --- |

13.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/111 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/111

---

P8_TA(2018)0183

Tutkivien journalistien suojelu Euroopassa: slovakialaisen journalistin Ján Kuciakin ja Martina Kušnírován tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 tutkivien journalistien suojelusta Euroopassa: slovakialaisen toimittajan Ján Kuciakin ja Martina Kušnírován tapaus (2018/2628(RSP))

(2019/C 390/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 4, 5, 6, 9 ja 10 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 4, 5, 6, 9 ja 10 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 20 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 20 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 6, 7, 8, 10, 11, 12 ja 47 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 6, 7, 8, 10, 11, 12 ja 47 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja siihen liittyvän Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja siihen liittyvän Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeuskomitean yleiskommentin nro 34 kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 19 artiklasta (mielipiteen- ja sananvapaus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeuskomitean yleiskommentin nro 34 kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 19 artiklasta (mielipiteen- ja sananvapaus),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen 24. tammikuuta 2017 antaman päätöslauselman 2141 (2017) Euroopassa tapahtuneista hyökkäyksistä toimittajia ja tiedotusvälineiden vapautta kohtaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen 24. tammikuuta 2017 antaman päätöslauselman 2141 (2017) Euroopassa tapahtuneista hyökkäyksistä toimittajia ja tiedotusvälineiden vapautta kohtaan,

| — | ottaa huomioon 30. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean julistuksen journalismin suojelusta sekä toimittajien ja muiden media-alan toimijoiden turvallisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean julistuksen journalismin suojelusta sekä toimittajien ja muiden media-alan toimijoiden turvallisuudesta,

| — | ottaa huomioon Etyjin sitoumukset tiedotusvälineiden vapaudesta, sananvapaudesta ja vapaasta tiedonkulusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etyjin sitoumukset tiedotusvälineiden vapaudesta, sananvapaudesta ja vapaasta tiedonkulusta,

| — | ottaa huomioon 24. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman legitiimeistä toimista yleisen edun hyväksi toimivien väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi heidän paljastaessaan luottamuksellisia tietoja yrityksistä ja julkisista elimistä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman legitiimeistä toimista yleisen edun hyväksi toimivien väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi heidän paljastaessaan luottamuksellisia tietoja yrityksistä ja julkisista elimistä (1),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (2),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteen toteutumisesta Maltalla (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteen toteutumisesta Maltalla (3),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman korruption torjunnasta ja jatkotoimenpiteistä CRIM-erityisvaliokunnan päätöslauselman johdosta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman korruption torjunnasta ja jatkotoimenpiteistä CRIM-erityisvaliokunnan päätöslauselman johdosta (4),

| — | ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2018 päivätyn avoimen kirjeen, jonka 17 tiedotusvälineiden vapautta puolustavaa organisaatiota lähetti komission puheenjohtajalle Jean-Claude Junckerille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. maaliskuuta 2018 päivätyn avoimen kirjeen, jonka 17 tiedotusvälineiden vapautta puolustavaa organisaatiota lähetti komission puheenjohtajalle Jean-Claude Junckerille,

| — | ottaa huomioon neuvoston ja komission 14. maaliskuuta 2018 antamat julkilausumat tutkivien journalistien suojelusta Euroopassa: slovakialaisen toimittajan Ján Kuciakin ja Martina Kušnírován tapaus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ja komission 14. maaliskuuta 2018 antamat julkilausumat tutkivien journalistien suojelusta Euroopassa: slovakialaisen toimittajan Ján Kuciakin ja Martina Kušnírován tapaus,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, demokratia, ihmisoikeudet ja perusvapaudet sekä EU:n perussopimuksissa ja kansainvälisissä ihmisoikeusvälineissä vahvistetut arvot ja periaatteet ovat unionille ja sen jäsenvaltioille kuuluvia velvoitteita, joita on noudatettava; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, demokratia, ihmisoikeudet ja perusvapaudet sekä EU:n perussopimuksissa ja kansainvälisissä ihmisoikeusvälineissä vahvistetut arvot ja periaatteet ovat unionille ja sen jäsenvaltioille kuuluvia velvoitteita, joita on noudatettava;

| B. | ottaa huomioon, että SEU:n 6 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan, että ”ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa taatut ja jäsenvaltioiden yhteisestä valtiosääntöperinteestä johtuvat perusoikeudet ovat yleisinä periaatteina osa unionin oikeutta”; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että SEU:n 6 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan, että ”ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa taatut ja jäsenvaltioiden yhteisestä valtiosääntöperinteestä johtuvat perusoikeudet ovat yleisinä periaatteina osa unionin oikeutta”;

| C. | ottaa huomioon, että EU toimii sen keskinäistä luottamusta koskevan olettaman perusteella, että jäsenvaltiot noudattavat demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia, sellaisina kuin ne vahvistetaan Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, Euroopan unionin perusoikeuskirjassa sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU toimii sen keskinäistä luottamusta koskevan olettaman perusteella, että jäsenvaltiot noudattavat demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia, sellaisina kuin ne vahvistetaan Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, Euroopan unionin perusoikeuskirjassa sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa;

| D. | ottaa huomioon, että vapaat, riippumattomat ja esteettömät tiedotusvälineet ovat yksi demokraattisen yhteiskunnan kulmakivistä; toteaa, että jäsenvaltioilla on velvollisuus varmistaa tiedotusvälineiden vapauden ja toimittajien suojelu alueellaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vapaat, riippumattomat ja esteettömät tiedotusvälineet ovat yksi demokraattisen yhteiskunnan kulmakivistä; toteaa, että jäsenvaltioilla on velvollisuus varmistaa tiedotusvälineiden vapauden ja toimittajien suojelu alueellaan;

| E. | ottaa huomioon, että oikeus sanan- ja mielipiteenvapauteen on välttämätön edellytys avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteiden täysimääräiselle toteutumiselle; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että oikeus sanan- ja mielipiteenvapauteen on välttämätön edellytys avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteiden täysimääräiselle toteutumiselle;

| F. | toteaa, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutunut kunnioittamaan tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta sekä tiedonsaantia ja sananvapautta koskevaa oikeutta, joka on vahvistettu perusoikeuskirjan 11 artiklassa, Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklassa sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 19 artiklassa; katsoo, että julkisena vahtikoirana tiedotusvälineet ovat ratkaisevassa asemassa vaalittaessa näitä oikeuksia ja suojeltaessa kaikkia muita perusoikeuksia; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutunut kunnioittamaan tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta sekä tiedonsaantia ja sananvapautta koskevaa oikeutta, joka on vahvistettu perusoikeuskirjan 11 artiklassa, Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklassa sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 19 artiklassa; katsoo, että julkisena vahtikoirana tiedotusvälineet ovat ratkaisevassa asemassa vaalittaessa näitä oikeuksia ja suojeltaessa kaikkia muita perusoikeuksia;

| G. | ottaa huomioon, että unionilla on mahdollisuus toimia suojatakseen sen perustana olevia yhteisiä arvoja; toteaa, että oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia olisi sovellettava yhtä painokkaasti kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että unionilla on mahdollisuus toimia suojatakseen sen perustana olevia yhteisiä arvoja; toteaa, että oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia olisi sovellettava yhtä painokkaasti kaikissa jäsenvaltioissa;

| H. | ottaa huomioon, että slovakialainen tutkiva journalisti Ján Kuciak ja hänen kumppaninsa Martina Kušnírová löydettiin murhattuina kotoaan Veľká Mačassa 25. helmikuuta 2018; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että slovakialainen tutkiva journalisti Ján Kuciak ja hänen kumppaninsa Martina Kušnírová löydettiin murhattuina kotoaan Veľká Mačassa 25. helmikuuta 2018;

| I. | muistuttaa, että oikeus riippumattomiin ja avoimiin oikeussuojakeinoihin on oikeusvaltioperiaatteen keskeinen osa; toteaa, että näihin ja myös aiempiin murhiin syyllistyneet on vielä saatettava oikeuden eteen ja rankaisemattomuuden kulttuuri on tuomittava; |
| --- | --- |

I.

muistuttaa, että oikeus riippumattomiin ja avoimiin oikeussuojakeinoihin on oikeusvaltioperiaatteen keskeinen osa; toteaa, että näihin ja myös aiempiin murhiin syyllistyneet on vielä saatettava oikeuden eteen ja rankaisemattomuuden kulttuuri on tuomittava;

| J. | toteaa, että kyseessä on viides toimittaja, joka on murhattu jossakin EU:n jäsenvaltiossa viimeisten kymmenen vuoden aikana (5), ja toinen kerta, kun Panama-paperien parissa työskennellyt tutkiva journalisti on murhattu EU:ssa Maltalla lokakuussa 2017 tapahtuneen Daphne Caruana Galizian murhan jälkeen; toteaa, että tutkivaan journalismiin kohdistuvat hyökkäykset ovat rikoksia oikeusvaltioperiaatetta ja demokratiaa vastaan; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että kyseessä on viides toimittaja, joka on murhattu jossakin EU:n jäsenvaltiossa viimeisten kymmenen vuoden aikana (5), ja toinen kerta, kun Panama-paperien parissa työskennellyt tutkiva journalisti on murhattu EU:ssa Maltalla lokakuussa 2017 tapahtuneen Daphne Caruana Galizian murhan jälkeen; toteaa, että tutkivaan journalismiin kohdistuvat hyökkäykset ovat rikoksia oikeusvaltioperiaatetta ja demokratiaa vastaan;

| K. | toteaa, että Ján Kuciak oli erikoistunut tutkimaan laajamittaista veronkiertoa, veropetoksia, korruptiota ja rahanpesua ja tutki viimeisessä postuumisti julkaistussa artikkelissaan italialaisen mafiajärjestön ’Ndranghetan osuutta EU:n maataloustukia koskevaan mahdolliseen kiristykseen, jossa on saattanut olla mukana myös korkean tason poliitikkojen lähipiirissä olevia virkamiehiä; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Ján Kuciak oli erikoistunut tutkimaan laajamittaista veronkiertoa, veropetoksia, korruptiota ja rahanpesua ja tutki viimeisessä postuumisti julkaistussa artikkelissaan italialaisen mafiajärjestön ’Ndranghetan osuutta EU:n maataloustukia koskevaan mahdolliseen kiristykseen, jossa on saattanut olla mukana myös korkean tason poliitikkojen lähipiirissä olevia virkamiehiä;

| L. | toteaa, että murhat johtivat suurimpiin rauhanomaisiin mielenilmauksiin ja katumielenosoituksiin sitten vuoden 1989 samettivallankumouksen ja että niissä vaadittiin oikeutta, vastuuvelvollisuutta, oikeusvaltioperiaatteen noudattamista, tiedotusvälineiden vapauden kunnioittamista ja korruption vastaisia toimia; ottaa huomioon, että mielenosoittajat ja slovakialaiset ovat osoittaneet huomattavaa epäluottamusta valtiollisiin elimiin ja virkamiehiin, myös poliisiin; toteaa, että luottamus valtion instituutioihin on palautettava; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että murhat johtivat suurimpiin rauhanomaisiin mielenilmauksiin ja katumielenosoituksiin sitten vuoden 1989 samettivallankumouksen ja että niissä vaadittiin oikeutta, vastuuvelvollisuutta, oikeusvaltioperiaatteen noudattamista, tiedotusvälineiden vapauden kunnioittamista ja korruption vastaisia toimia; ottaa huomioon, että mielenosoittajat ja slovakialaiset ovat osoittaneet huomattavaa epäluottamusta valtiollisiin elimiin ja virkamiehiin, myös poliisiin; toteaa, että luottamus valtion instituutioihin on palautettava;

| M. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston mukaan väärinkäytökset ja rikokset toimittajia vastaan vaikuttavat hyytävästi sananvapauteen ja vahvistavat itsesensuuria ilmiönä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston mukaan väärinkäytökset ja rikokset toimittajia vastaan vaikuttavat hyytävästi sananvapauteen ja vahvistavat itsesensuuria ilmiönä;

| N. | toteaa, että järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaa koskevassa hankkeessa ilmoitettiin, että Ján Kuciakin henkilötietoja on saatettu vuotaa hänen esitettyään useita tiedonvälityksen vapauteen liittyviä pyyntöjä Slovakian viranomaisille; ottaa huomioon, että hän teki rikosilmoituksen syyttäjänvirastolle erään slovakialaisen liikemiehen uhattua häntä ja ilmoitti sittemmin, että 44 päivän kuluttua rikosilmoituksen tekemisestä asiaa ei ollut siirretty poliisin tutkittavaksi vaan sen käsittely päätettiin ilman todistajien kuulemista; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaa koskevassa hankkeessa ilmoitettiin, että Ján Kuciakin henkilötietoja on saatettu vuotaa hänen esitettyään useita tiedonvälityksen vapauteen liittyviä pyyntöjä Slovakian viranomaisille; ottaa huomioon, että hän teki rikosilmoituksen syyttäjänvirastolle erään slovakialaisen liikemiehen uhattua häntä ja ilmoitti sittemmin, että 44 päivän kuluttua rikosilmoituksen tekemisestä asiaa ei ollut siirretty poliisin tutkittavaksi vaan sen käsittely päätettiin ilman todistajien kuulemista;

| O. | ottaa huomioon, että toimittajien ja heidän lähteidensä, mukaan lukien väärinkäytösten paljastajat, suojelu vaihtelee eri jäsenvaltioissa ja useimmissa niistä siihen ei sisälly tehokasta suojelua kostotoimenpiteiltä, kunnianloukkaussyytteiltä, uhkailulta, pelottelutarkoituksessa nostetuilta kanteilta tai muilta kielteisiltä seurauksilta; ottaa huomioon, että toimittajien perusvapauksia heikentää merkittävästi se, että tietyt jäsenvaltiot tarjoavat heille riittämätöntä suojelua ja että eräät julkisuuden henkilöt suhtautuvat heihin yhä vihamielisemmin; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että toimittajien ja heidän lähteidensä, mukaan lukien väärinkäytösten paljastajat, suojelu vaihtelee eri jäsenvaltioissa ja useimmissa niistä siihen ei sisälly tehokasta suojelua kostotoimenpiteiltä, kunnianloukkaussyytteiltä, uhkailulta, pelottelutarkoituksessa nostetuilta kanteilta tai muilta kielteisiltä seurauksilta; ottaa huomioon, että toimittajien perusvapauksia heikentää merkittävästi se, että tietyt jäsenvaltiot tarjoavat heille riittämätöntä suojelua ja että eräät julkisuuden henkilöt suhtautuvat heihin yhä vihamielisemmin;

| P. | ottaa huomioon, että vuoden 2016 Media Pluralism Monitor -tutkimuksen Slovakiaa käsitelleessä maaraportissa havaittiin suuria riskejä poliittiselle riippumattomuudelle, koska erityisesti paikalliset tiedotusvälineet ovat kuntien rahoittamia ja usein välillisesti niiden omistuksessa ja ovat siten alttiina mahdolliselle poliittiselle painostukselle; toteaa, että raportissa mainitaan lisäksi nykyisiä journalistisia lähteitä koskevia suojatoimia, kuten laillisuusvalvonta ja oikeudelliset määritelmät; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vuoden 2016 Media Pluralism Monitor -tutkimuksen Slovakiaa käsitelleessä maaraportissa havaittiin suuria riskejä poliittiselle riippumattomuudelle, koska erityisesti paikalliset tiedotusvälineet ovat kuntien rahoittamia ja usein välillisesti niiden omistuksessa ja ovat siten alttiina mahdolliselle poliittiselle painostukselle; toteaa, että raportissa mainitaan lisäksi nykyisiä journalistisia lähteitä koskevia suojatoimia, kuten laillisuusvalvonta ja oikeudelliset määritelmät;

| Q. | toteaa, että Toimittajat ilman rajoja -järjestön vuoden 2017 lehdistönvapausindeksin mukaan kunnianloukkauksesta rangaistaan Slovakiassa jopa kahdeksan vuoden vankeusrangaistuksella, joka on ankarin seuraamus kyseisestä rikoksesta EU:n alueella; toteaa kuitenkin, että Slovakia on lehdistönvapausindeksissä 17. sijalla; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että Toimittajat ilman rajoja -järjestön vuoden 2017 lehdistönvapausindeksin mukaan kunnianloukkauksesta rangaistaan Slovakiassa jopa kahdeksan vuoden vankeusrangaistuksella, joka on ankarin seuraamus kyseisestä rikoksesta EU:n alueella; toteaa kuitenkin, että Slovakia on lehdistönvapausindeksissä 17. sijalla;

| R. | ottaa huomioon, että Toimittajat ilman rajoja -järjestön pääsihteeri vieraili Bratislavassa 2. maaliskuuta 2018 ja piti valitettavana ”toimittajien kannalta kauhistuttavaa ilmapiiriä”, jota tietyissä jäsenvaltioissa ovat ylläpitäneet ja joskus jopa luoneet useat eurooppalaiset poliitikot ja jopa hallitusten johtohenkilöt; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Toimittajat ilman rajoja -järjestön pääsihteeri vieraili Bratislavassa 2. maaliskuuta 2018 ja piti valitettavana ”toimittajien kannalta kauhistuttavaa ilmapiiriä”, jota tietyissä jäsenvaltioissa ovat ylläpitäneet ja joskus jopa luoneet useat eurooppalaiset poliitikot ja jopa hallitusten johtohenkilöt;

| S. | katsoo, että Slovakiassa on ilmoitettu useista toimittajiin kohdistuneista hyökkäyksistä vuodesta 2007 lähtien ja kaksi toimittajaa on edelleen kateissa; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että Slovakiassa on ilmoitettu useista toimittajiin kohdistuneista hyökkäyksistä vuodesta 2007 lähtien ja kaksi toimittajaa on edelleen kateissa;

| T. | toteaa, että Maailman talousfoorumin vuoden 2017 tietojen mukaan Slovakia on korruption suhteen sijalla 117 tutkittujen 137 maan joukossa; ottaa huomioon, että korruptiorikoksista nostetut syytteet ovat vähentyneet huomattavasti; toteaa, että vuonna 2018 eurooppalaisen ohjausjakson Slovakiaa koskevassa raportissa todetaan, että korruption torjuntaa ei ole onnistuttu tehostamaan; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että Maailman talousfoorumin vuoden 2017 tietojen mukaan Slovakia on korruption suhteen sijalla 117 tutkittujen 137 maan joukossa; ottaa huomioon, että korruptiorikoksista nostetut syytteet ovat vähentyneet huomattavasti; toteaa, että vuonna 2018 eurooppalaisen ohjausjakson Slovakiaa koskevassa raportissa todetaan, että korruption torjuntaa ei ole onnistuttu tehostamaan;

| U. | ottaa huomioon, että parlamentti järjesti Slovakiaan 7.–9. maaliskuuta 2018 tiedonhankintamatkan, jolle osallistui jäseniä sen kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnasta ja talousarvion valvontavaliokunnasta; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että parlamentti järjesti Slovakiaan 7.–9. maaliskuuta 2018 tiedonhankintamatkan, jolle osallistui jäseniä sen kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnasta ja talousarvion valvontavaliokunnasta;

| V. | ottaa huomioon, että parlamentin valtuuskunnan matkaraportissa välitettiin kansalaisjärjestöjen edustajien esittämiä vakavia huolenaiheita lähinnä mahdollisista eturistiriidoista, esimerkiksi yleisen syyttäjän viraston ja sen toimintaa valvomaan perustettujen elinten välillä sekä sisäministerin ja poliisipäällikön välillä; ottaa huomioon, että myös ylimpien syyttäjäviranomaisten valintaa kuvattiin erittäin politisoituneeksi ja poliisin toimintaa koskevia valituksia käsittelevän riippumattoman elimen puuttumista kritisoitiin; toteaa, että tiedotusvälineiden vapauden suojelun ja tiedotusvälineiden omistuksen avoimuuden riittävyys asetettiin kyseenalaiseksi; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että parlamentin valtuuskunnan matkaraportissa välitettiin kansalaisjärjestöjen edustajien esittämiä vakavia huolenaiheita lähinnä mahdollisista eturistiriidoista, esimerkiksi yleisen syyttäjän viraston ja sen toimintaa valvomaan perustettujen elinten välillä sekä sisäministerin ja poliisipäällikön välillä; ottaa huomioon, että myös ylimpien syyttäjäviranomaisten valintaa kuvattiin erittäin politisoituneeksi ja poliisin toimintaa koskevia valituksia käsittelevän riippumattoman elimen puuttumista kritisoitiin; toteaa, että tiedotusvälineiden vapauden suojelun ja tiedotusvälineiden omistuksen avoimuuden riittävyys asetettiin kyseenalaiseksi;

| W. | ottaa huomioon, että kun Slovakian ylin tarkastuselin tutki kaikkia EU:n varoja hallinnoivia ja välittäviä viranomaisia, ainoastaan Slovakian maatalouden maksajavirasto osoittautui ongelmalliseksi; ottaa huomioon, että tarkastuselin toimitti tulokset Slovakian yleisen syyttäjän virastolle ja keskusrikospoliisille; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että kun Slovakian ylin tarkastuselin tutki kaikkia EU:n varoja hallinnoivia ja välittäviä viranomaisia, ainoastaan Slovakian maatalouden maksajavirasto osoittautui ongelmalliseksi; ottaa huomioon, että tarkastuselin toimitti tulokset Slovakian yleisen syyttäjän virastolle ja keskusrikospoliisille;

| 1. | tuomitsee voimakkaasti slovakialaisen tutkivan journalistin Ján Kuciakin ja hänen kumppaninsa Martina Kušnírován murhat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on tyrmistynyt siitä, että kyseessä on toinen toimittajan kuolemaan johtanut hyökkäys EU:ssa kuuden viime kuukauden aikana sen jälkeen, kun toimittaja Daphne Caruana Galizia salamurhattiin Maltalla 16. lokakuuta 2017; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Slovakian viranomaisia ottamaan käyttöön kaikki tarvittavat resurssit, joilla varmistetaan täysimittainen, perusteellinen ja riippumaton tutkinta Ján Kuciakin ja Martina Kušnírován murhista vastuussa olevien tuomiseksi oikeuden eteen; panee tyytyväisenä merkille Slovakian viranomaisten aikomuksen tehdä tutkinnan aikana täysimääräisesti yhteistyötä kansainvälisten lainvalvontaviranomaisten ja Italian mafianvastaisen tutkintaosaston kanssa; suosittaa voimakkaasti yhteisen tutkintaryhmän perustamista Europolin johdolla ja koko asiakirja-aineiston antamista sille tutustuttavaksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Slovakian yleistä syyttäjää tarkastelemaan uudelleen Ján Kuciakin häneen kohdistuvien uhkausten jälkeen tekemää rikosilmoitusta ja tutkimaan tiedot, joiden mukaan hänen henkilötietojaan olisi vuodettu hänen esitettyään useita tiedonvälityksen vapautta koskevia pyyntöjä Slovakian viranomaisille; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Slovakian viranomaisia varmistamaan, että tutkivia journalisteja suojellaan kaikenlaiselta pelottelulta, kunnianloukkaussyytteiltä, uhkailulta tai fyysisiltä hyökkäyksiltä, sekä toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä oikeuttaan sananvapauteen käyttävien suojelemiseksi hyökkäyksiltä, joiden tarkoituksena on vaientaa heidät; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että tutkivilla journalisteilla voi olla tärkeä rooli demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen vahtikoirina; tuomitsee EU:n poliitikkojen toimittajia halventavat kommentit; toteaa, että tutkivien journalistien ja väärinkäytösten paljastajien mahdollisimman korkeatasoinen suojelu on ratkaisevan tärkeää koko yhteiskunnan edun kannalta; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita esittämään lainsäädäntöehdotuksia ja muita ehdotuksia, jotta voidaan suojella EU:n toimittajia, joita vastaan nostetaan säännöllisesti oikeusjuttuja tarkoituksena sensuroida heidän työtään tai pelotella heitä, mukaan lukien yleiseurooppalaiset säännöt strategisesti kansalaisvaikuttamista vastaan nostettavien oikeusjuttujen (SLAPP) torjumiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota suojelemaan, edistämään ja soveltamaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen kirjattuja arvoja ja seuraamaan ja tässä yhteydessä seuraamaan ja käsittelemään tiedotusvälineiden vapauteen ja moniarvoisuuteen liittyviä haasteita kaikkialla unionissa toissijaisuusperiaatetta noudattaen; kehottaa komissiota pitämään parlamentin täysin ajan tasalla toteutettavien toimien suhteen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | huomauttaa, että väärinkäytösten paljastajat ovat tutkivan journalismin ja riippumattoman lehdistön keskeinen resurssi ja että lähteiden luottamuksellisuuden takaaminen on oleellista lehdistönvapaudelle; korostaa siksi, että väärinkäytösten paljastajat edistävät osaltaan demokratiaa, politiikan ja talouden avoimuutta ja suuren yleisön valveutuneisuutta; kehottaa Slovakian viranomaisia ja kaikkia jäsenvaltioita varmistamaan tutkivien journalistien ja väärinkäytösten paljastajien henkilötietojen ja elinkeinon suojelun; pyytää komissiota ehdottamaan väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevaa tehokasta, kattavaa ja monialaista EU:n direktiiviä hyväksymällä täysin Euroopan neuvoston suositukset ja parlamentin 14. helmikuuta 2017 (6) ja 24. lokakuuta 2017 antamat päätöslauselmat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota luomaan pysyvän rahoitustukijärjestelmän ja sille oman talousarvion kohdentamalla nykyisiä resursseja uudelleen riippumattoman tutkivan journalismin tukemiseksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa puheenjohtajakokousta esittämään ehdotuksen siitä, miten parlamentti voisi kunnioittaa Daphne Caruana Galizian ja Ján Kuciakin työtä, ja harkitsemaan parlamentin toimittajaharjoittelun nimeämistä uudelleen Ján Kuciakin mukaan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja vapauden keskuksen (CMPF) vuonna 2016 julkaiseman Tiedotusvälineiden moniarvoisuus 2016 -raportin mukaan Slovakiassa on olemassa keskitason tai korkea riski tiedotusvälineiden omistuksen horisontaalisesta keskittymisestä; katsoo, että tiedotusvälineiden moniarvoisuuden uhkana eräissä jäsenvaltioissa on poliittisten elinten, yksityishenkilöiden tai tiettyjen kaupallisten organisaatioiden harjoittama tiedotusvälineiden valvonta; korostaa, että yleisenä periaatteena olisi oltava, että hallitukset eivät saisi käyttää asemaansa väärin vaikuttamalla tiedotusvälineisiin; suosittelee sisällyttämään tiedotusvälineiden omistusta koskevaa yksityiskohtaisempaa tietoa vuotuiseen Media Pluralism Monitor -tutkimukseen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää myönteisenä Investigative Journalism for the EU (IJ4EU) -aloitetta, jonka tavoitteena on edistää ja lujittaa rajat ylittävää yhteistyötä EU:n tutkivien journalistien keskuudessa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on huolissaan väitteistä, joiden mukaan Slovakiassa esiintyy korruptiota, EU:n varojen väärinkäyttöä, vallan väärinkäyttöä ja eturistiriitoja, jotka saattavat heikentää demokratian toimintaa; kehottaa Slovakian valvonta- ja oikeusviranomaisia ja Euroopan petostentorjuntavirastoa (OLAF) tutkimaan kaikki väitetyt sääntöjenvastaisuudet ja petokset, kuten arvonlisäveroa koskevat karusellipetokset sekä sääntöjenvastaisuudet ja petokset Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastossa ja muissa rakennerahastoissa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ilmaisee syvän huolestumisensa järjestäytyneen rikollisuuden mahdollisesta osallisuudesta murhaan ja mahdollisesta soluttautumisesta politiikan aloille, hallinnon kaikille tasoille, talouteen ja rahoitusalalle; korostaa, että ilmiötä ei saa aliarvioida; muistuttaa, että kansainväliset rikollisverkostot ovat erittäin aktiivisia ja että järjestäytynyt rikollisuus laajenee ja muuttuu entistä hienosyisemmäksi; kehottaa Slovakiaa ja kaikkia jäsenvaltioita parempaan yhteistyöhön ja koordinointiin, jotta voidaan vauhdittaa järjestäytyneen rikollisuuden torjumisen alalla kaikkein kehittyneimpien oikeusjärjestelmien hyviin käytäntöihin perustuvien yhteisten vakiomenettelyjen kehittämistä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että Slovakian ylin tarkastuselin on julkaissut kolme kriittistä raporttia Slovakian maatalouden maksajavirastosta; kehottaa Slovakian viranomaisia varmistamaan, että tarkastuselimen havainnot tutkitaan perinpohjaisesti; kehottaa tilintarkastustuomioistuinta suorittamaan tutkinnan ja julkaisemaan erityiskertomuksen maataloustuista Slovakiassa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kannustaa parlamentin talousrikoksia, veropetoksia ja veronkiertoa käsittelevää erityisvaliokuntaa arvioimaan väitteitä, jotka koskevat alv-petoksia, rahanpesua ja EU:n varojen väärinkäyttöä, sekä omaisuuden takavarikointia koskevien kansallisten sääntöjen riittävyyttä, kun otetaan huomioon tässä yhteydessä tapahtunut rikollinen toiminta, kiinnittäen erityistä huomiota Ján Kuciakin ja muiden tutkivien journalistien työhön; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa neuvostoa työskentelemään yhdessä osallistuvien jäsenvaltioiden kanssa Euroopan syyttäjänviraston perustamiseksi mahdollisimman pian, jotta voidaan toteuttaa koordinoituja toimia EU:ssa esiintyvien petosten ja muiden unionin taloudellisia etuja vahingoittavien rikosten torjumiseksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on huolestunut kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan Slovakiaan tekemästä tiedonhankintamatkasta laaditussa raportissa esitetyistä havainnoista, joiden mukaan ylimpien syyttäjien valinnan uskotaan olleen erittäin politisoitunutta ja korkeimpien virkamiesten korruptiosta on esitetty useita väitteitä, joista ei kuitenkaan ole tehty asianmukaista tutkimusta; kehottaa Slovakian viranomaisia vahvistamaan lainvalvonnan puolueettomuutta ja vastaamaan Euroopan parlamentin tiedonhankintavaltuuskunnan raportin tärkeimpiin havaintoihin ja suosituksiin; pyytää Slovakian hallitusta ja parlamenttia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet, joilla palautetaan suuren yleisön luottamus valtiollisiin elimiin, mukaan lukien poliisiin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa jälleen pitävänsä valitettavana, että komissio päätti olla julkaisematta EU:n korruptiontorjuntakertomusta vuonna 2017, ja kehottaa komissiota jatkamaan viipymättä vuotuista korruption torjunnan seurantaa kaikissa jäsenvaltioissa; pyytää komissiota laatimaan järjestelmän, joka sisältää tiukkoja indikaattoreita ja helposti sovellettavat yhtenäiset kriteerit korruption tason mittaamiseksi jäsenvaltioissa ja niiden korruptiontorjuntatoimien arvioimiseksi, kuten edellytetään parlamentin 8. maaliskuuta 2016 antamassa päätöslauselmassa aiheesta ”Vuosikertomus 2014 EU:n taloudellisten etujen suojaamisesta” (7); |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää erittäin tärkeänä varmistaa, että SEU:n 2 artiklassa lueteltuja yhteisiä eurooppalaisia arvoja noudatetaan kaikilta osin ja että perusoikeudet taataan sellaisina kuin ne on vahvistettu perusoikeuskirjassa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vaatii painokkaasti säännöllistä seurantaa ja vuoropuhelua, johon kaikki jäsenvaltiot osallistuvat, jotta voidaan turvata demokratiaa, perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta koskevat unionin perusarvot neuvoston, komission ja parlamentin myötävaikutuksella, kuten sen 25. lokakuuta 2016 antamassa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamista käsittelevässä päätöslauselmassa todetaan; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Slovakian tasavallan presidentille. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0402.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0409.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0438.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0403.

(5)  Ks. https://rsf.org/en/journalists-killed.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0022.

(7)  EUVL C 50, 9.2.2018, s. 2.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/117 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/117

---

P8_TA(2018)0184

Eurooppalaisten arvojen väline demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusarvoja Euroopan unionissa edistävien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 tarpeesta luoda eurooppalaisten arvojen väline perusarvoja Euroopan unionissa paikallisella ja kansallisella tasolla edistävien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemiseksi (2018/2619(RSP))

(2019/C 390/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT),

| — | ottaa huomioon perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon neuvoston päätelmät perusoikeuskirjan soveltamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätelmät perusoikeuskirjan soveltamisesta,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (1),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen eli Euroopan ihmisoikeussopimuksen, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen, ministerikomitean, ihmisoikeusvaltuutetun sekä Venetsian komission yleissopimukset, suositukset, päätöslauselmat ja raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen eli Euroopan ihmisoikeussopimuksen, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen, ministerikomitean, ihmisoikeusvaltuutetun sekä Venetsian komission yleissopimukset, suositukset, päätöslauselmat ja raportit,

| — | ottaa huomioon 24. tammikuuta 2017 annetun komission kertomuksen ”Kansalaisten oikeuksista vahvempia demokraattisen muutoksen unionissa – Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017”(COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. tammikuuta 2017 annetun komission kertomuksen ”Kansalaisten oikeuksista vahvempia demokraattisen muutoksen unionissa – Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017”(COM(2017)0030),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston tammikuussa 2018 julkaiseman raportin EU:n ihmisoikeuksia käsittelevien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden haasteista (Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston tammikuussa 2018 julkaiseman raportin EU:n ihmisoikeuksia käsittelevien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden haasteista (Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä: vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevan parlamentin kannan valmistelu (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä: vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevan parlamentin kannan valmistelu (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. lokakuuta 2017 esitetyn kannan ”Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden EU-rahoitus” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. lokakuuta 2017 esitetyn kannan ”Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden EU-rahoitus” (3),

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaiset eurooppalaiset perusarvot eli ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet mukaan luettuina, sekä moniarvoisuuden, syrjimättömyyden, suvaitsevaisuuden, oikeudenmukaisuuden, yhteisvastuun sekä naisten ja miesten tasa-arvon periaatteet eivät ole itsestäänselvyyksiä vaan niitä on tuettava ja suojeltava jatkuvasti, sillä niiden heikkeneminen missä tahansa jäsenvaltiossa voi vaikuttaa kielteisesti koko unioniin; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaiset eurooppalaiset perusarvot eli ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet mukaan luettuina, sekä moniarvoisuuden, syrjimättömyyden, suvaitsevaisuuden, oikeudenmukaisuuden, yhteisvastuun sekä naisten ja miesten tasa-arvon periaatteet eivät ole itsestäänselvyyksiä vaan niitä on tuettava ja suojeltava jatkuvasti, sillä niiden heikkeneminen missä tahansa jäsenvaltiossa voi vaikuttaa kielteisesti koko unioniin;

| B. | toteaa, että aktiivinen ja hyvin kehittynyt kansalaisyhteiskunta kaikissa EU:n jäsenvaltioissa on paras suoja näiden arvojen rapautumista vastaan; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että aktiivinen ja hyvin kehittynyt kansalaisyhteiskunta kaikissa EU:n jäsenvaltioissa on paras suoja näiden arvojen rapautumista vastaan;

| C. | toteaa, että monet kansalaisyhteiskunnan järjestöt jatkavat näiden arvojen edistämistä, vaikka niiden onkin yhä vaikeampaa saada riittävästi varoja toimintansa kehittämiseen ja harjoittamiseen riippumattomasti ja tehokkaasti; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että monet kansalaisyhteiskunnan järjestöt jatkavat näiden arvojen edistämistä, vaikka niiden onkin yhä vaikeampaa saada riittävästi varoja toimintansa kehittämiseen ja harjoittamiseen riippumattomasti ja tehokkaasti;

| D. | toteaa, että EU antaa suoraa rahoitusta kolmansissa maissa toimiville kansalaisyhteiskunnan järjestöille näiden arvojen edistämiseksi mutta samaan tavoitteeseen unionissa pyrkivien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen rahoitusmahdollisuudet ovat hyvin rajalliset, mikä koskee etenkin paikallisella ja kansallisella tasolla toimivia kansalaisyhteiskunnan järjestöjä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että EU antaa suoraa rahoitusta kolmansissa maissa toimiville kansalaisyhteiskunnan järjestöille näiden arvojen edistämiseksi mutta samaan tavoitteeseen unionissa pyrkivien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen rahoitusmahdollisuudet ovat hyvin rajalliset, mikä koskee etenkin paikallisella ja kansallisella tasolla toimivia kansalaisyhteiskunnan järjestöjä;

| 1. | muistuttaa, että kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat keskeisellä sijalla pidettäessä yllä ja edistettäessä SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja eli ihmisarvon kunnioittamista, vapautta, kansanvaltaa, tasa-arvoa, oikeusvaltiota ja ihmisoikeuksien kunnioittamista, vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet mukaan luettuina, ja niillä on keskeinen sija EU:n aktiivisen kansalaisuuden tukemisessa sekä tietoon perustuvan julkisen keskustelun mahdollistamisessa osana moniarvoista demokratiaa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa EU:n tarvetta kehittää uusia ja tehokkaita tapoja suojella ja edistää näitä arvoja unionissa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo tähän liittyen, että unionin olisi annettava kohdennettua tukea kansalaisyhteiskunnan järjestöille, jotka toimivat paikallisella ja kansallisella tasolla näiden arvojen edistämiseksi ja suojelemiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa unionia ottamaan käyttöön erityisen rahoitusvälineen, jota voitaisiin kutsua eurooppalaisten arvojen välineeksi ja jonka avulla voitaisiin edistää ja suojella SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja ja etenkin demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia; katsoo, että väline olisi toteutettava seuraavaan, vuoden 2020 jälkeiseen monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvän EU:n talousarvion puitteissa ja sen rahoituksen olisi oltava vähintään vastaavalla tasolla kuin demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevalla eurooppalaisella rahoitusvälineellä, jolla on samankaltaisia tehtäviä unionin rajojen ulkopuolella; suosittelee ottamaan tämän välineen rakenteelliseksi prioriteetiksi terveen ja kestävän järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan luomisen kansallisesti ja paikallisesti niin, että se voi täyttää tehtävänsä näiden arvojen turvaajana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että välineellä olisi annettava näitä arvoja unionissa edistäville ja suojeleville kansalaisyhteiskunnan järjestöille toiminta-avustuksia (perusrahoitusta sekä avustuksia hankkeisiin ja aloitteisiin); |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että komission olisi hallinnoitava välinettä ja sen olisi mahdollistettava nopea ja joustava avustusten myöntäminen; suosittelee erityisesti, että hakumenettely olisi nykyistä käyttäjäystävällisempi ja helposti niin paikallisten kuin kansallistenkin kansalaisyhteiskunnan järjestöjen käytettävissä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että väline olisi kohdistettava etenkin hankkeisiin ja aloitteisiin, joilla edistetään paikallisella ja kansallisella tasolla eurooppalaisia arvoja, kuten kansalaisten osallistumiseen liittyviä hankkeita, vaikuttamista sekä muita valvontatoimia, ja että rajat ylittävien hankkeiden ja aloitteiden olisi oltava vain sivuosassa; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että kehitetään erityisesti kansalaisyhteiskunnan järjestöjen valmiuksia saada yhteys suureen yleisöön, jotta voidaan parantaa sen ymmärrystä moniarvoisesta ja osallistavasta demokratiasta, oikeusvaltiosta ja perusoikeuksista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että tällä välineellä olisi täydennettävä jo olemassa olevia unionin ja kansallisen tason välineitä ja toimia, joilla edistetään ja suojellaan näitä arvoja, ja tämä ei siksi saa tapahtua muiden tätä alaa koskevien unionin tai kansallisen tasojen varojen ja toiminnan kustannuksella; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että uuden välineen hallinnoinnissa on varmistettava varainhoitoasetuksen mukainen taloudellinen vastuu, mikä koskee etenkin lainmukaisten velvoitteiden noudattamista, varojen käytön täyttä avoimuutta, moitteetonta varainhoitoa ja varojen harkittua käyttöä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | suosittelee, että komissio laatii välineen toiminnasta vuotuisen kertomuksen ja julkistaa luettelon sen avulla rahoitetuista järjestöistä ja toimista; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Euroopan neuvostolle. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0409.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0075.

(3)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 9.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/120 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/120

---

P8_TA(2018)0185

Ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen rikkominen kahden Turkissa pidätetyn ja vangitun kreikkalaisen sotilaan tapauksessa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen rikkomisesta kahden Turkissa pidätetyn ja vangitun kreikkalaisen sotilaan tapauksessa (2018/2670(RSP))

(2019/C 390/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon, että Turkin viranomaiset pidättivät 1. maaliskuuta 2018 ja pitävät edelleen vangittuina kahta kreikkalaista sotilasta, jotka ilmoittivat eksyneensä huonossa säässä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Turkin viranomaiset pidättivät 1. maaliskuuta 2018 ja pitävät edelleen vangittuina kahta kreikkalaista sotilasta, jotka ilmoittivat eksyneensä huonossa säässä,

| — | ottaa huomioon, että tämä erityinen rajan kohta Kastaniesin metsäalueella Évros-joen (Meriç-joen) varrella on maahanmuuttajien, pakolaisten ja ihmiskauppiaiden kannalta tärkeä rajanylityspaikka ja että kyseinen luutnantti ja kersantti olivat suorittamassa säännönmukaista partiointitehtävää rajalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että tämä erityinen rajan kohta Kastaniesin metsäalueella Évros-joen (Meriç-joen) varrella on maahanmuuttajien, pakolaisten ja ihmiskauppiaiden kannalta tärkeä rajanylityspaikka ja että kyseinen luutnantti ja kersantti olivat suorittamassa säännönmukaista partiointitehtävää rajalla,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Naton korkeiden virkamiesten pyynnöt sotilaiden palauttamiseksi ja erityisesti Eurooppa-neuvoston kokouksessa 22. maaliskuuta 2018 ja EU:n ja Turkin huippukokouksessa 26. maaliskuuta 2018 esitetyt pyynnöt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Naton korkeiden virkamiesten pyynnöt sotilaiden palauttamiseksi ja erityisesti Eurooppa-neuvoston kokouksessa 22. maaliskuuta 2018 ja EU:n ja Turkin huippukokouksessa 26. maaliskuuta 2018 esitetyt pyynnöt,

| — | ottaa huomioon Kreikan hallituksen toimet sotilaiden vapauttamiseksi ja palauttamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kreikan hallituksen toimet sotilaiden vapauttamiseksi ja palauttamiseksi,

| — | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeussopimuksen 5 artiklan 2 kappaleessa todetaan, että ”vapaudenriiston kohteeksi joutuneelle on viipymättä ilmoitettava hänen ymmärtämällään kielellä vapaudenriiston perusteet ja häneen mahdollisesti kohdistetut syytteet”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeussopimuksen 5 artiklan 2 kappaleessa todetaan, että ”vapaudenriiston kohteeksi joutuneelle on viipymättä ilmoitettava hänen ymmärtämällään kielellä vapaudenriiston perusteet ja häneen mahdollisesti kohdistetut syytteet”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 4. maaliskuuta 2018 turkkilainen tuomioistuin Edirnessä totesi, että ne kaksi sotilasta, jotka ovat tällä hetkellä vangittuina turvallisuusluokitukseltaan huipputason vankilassa ja joita syytetään laittomasta maahantulosta Turkkiin, ovat edelleen vangittuina; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 4. maaliskuuta 2018 turkkilainen tuomioistuin Edirnessä totesi, että ne kaksi sotilasta, jotka ovat tällä hetkellä vangittuina turvallisuusluokitukseltaan huipputason vankilassa ja joita syytetään laittomasta maahantulosta Turkkiin, ovat edelleen vangittuina;

| B. | ottaa huomioon, että kahta kreikkalaista sotilaita on pidetty turkkilaisessa vankilassa yli kuukauden ajan ilman, että heitä vastaan on nostettu syyte, eivätkä he vieläkään tiedä, mistä rikoksesta heitä syytetään; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kahta kreikkalaista sotilaita on pidetty turkkilaisessa vankilassa yli kuukauden ajan ilman, että heitä vastaan on nostettu syyte, eivätkä he vieläkään tiedä, mistä rikoksesta heitä syytetään;

| C. | toteaa, että aiemmin, kun joko Kreikan tai Turkin sotilaat ovat vastaavalla tavalla vahingossa ylittäneet rajan, asiasta on sovittu paikan päällä paikallisen tason sotilasviranomaisten kesken; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että aiemmin, kun joko Kreikan tai Turkin sotilaat ovat vastaavalla tavalla vahingossa ylittäneet rajan, asiasta on sovittu paikan päällä paikallisen tason sotilasviranomaisten kesken;

| 1. | kehottaa Turkin viranomaisia saattamaan nopeasti päätökseen oikeudelliset menettelynsä ja vapauttamaan nämä kaksi kreikkalaista sotilasta ja palauttamaan heidät Kreikkaan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa neuvostoa, komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa ja kaikkia EU:n jäsenvaltioita osoittamaan solidaarisuutta ja pyytämään näiden kahden kreikkalaisen sotilaan välitöntä vapauttamista kaikessa yhteydenpidossa ja viestinnässä Turkin johtajien ja viranomaisten kanssa kansainvälisen oikeuden ja hyvien naapuruussuhteiden nimissä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Turkin viranomaisia noudattamaan tiukasti oikeudellisia menettelyjä ja kunnioittamaan täysimääräisesti kaikkien asianosaisten kansainvälisessä oikeudessa vahvistettuja ihmisoikeuksia ja myös Geneven yleissopimusta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Turkin ja Kreikan presidenteille, hallituksille ja parlamenteille, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komissiolle, jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja Natolle. |
| --- | --- |

4.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/121 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/121

---

P8_TA(2018)0186

Perussopimusten määräysten täytäntöönpano kansallisten parlamenttien osalta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 perussopimusten määräysten täytäntöönpanosta kansallisten parlamenttien osalta (2016/2149(INI))

(2019/C 390/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 5 artiklan (toimivallan antaminen ja toissijaisuusperiaate), 10 artiklan 1 kohdan (edustuksellinen demokratia), 2 kohdan (unionin kansalaisten edustaminen) ja 3 kohdan (unionin kansalaisten oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa), 11 artiklan (osallistuva demokratia), 12 artiklan (kansallisten parlamenttien asema), 48 artiklan 3 kohdan (tavanomainen tarkistusmenettely) ja 48 artiklan 7 kohdan (”yhdyskäytävälauseke”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 5 artiklan (toimivallan antaminen ja toissijaisuusperiaate), 10 artiklan 1 kohdan (edustuksellinen demokratia), 2 kohdan (unionin kansalaisten edustaminen) ja 3 kohdan (unionin kansalaisten oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa), 11 artiklan (osallistuva demokratia), 12 artiklan (kansallisten parlamenttien asema), 48 artiklan 3 kohdan (tavanomainen tarkistusmenettely) ja 48 artiklan 7 kohdan (”yhdyskäytävälauseke”),

| — | ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa ja pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa ja pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 15 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 ja 42 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 15 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 ja 42 artiklan,

| — | ottaa huomioon 12. kesäkuuta 1997 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisistä suhteista (1), 7. helmikuuta 2002 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien suhteista Euroopan rakentamisessa (2), 7. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisten suhteiden kehityksestä Lissabonin sopimuksen tultua voimaan (3) ja 16. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien suhteista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. kesäkuuta 1997 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisistä suhteista (1), 7. helmikuuta 2002 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien suhteista Euroopan rakentamisessa (2), 7. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisten suhteiden kehityksestä Lissabonin sopimuksen tultua voimaan (3) ja 16. huhtikuuta 2014 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien suhteista (4),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselmat Euroopan unionin toiminnan parantamisesta hyödyntämällä Lissabonin sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia (5), euroalueen budjettikapasiteetista (6) ja Euroopan unionin nykyisen toimielinrakenteen mahdollisista kehityskuluista ja mukautuksista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselmat Euroopan unionin toiminnan parantamisesta hyödyntämällä Lissabonin sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia (5), euroalueen budjettikapasiteetista (6) ja Euroopan unionin nykyisen toimielinrakenteen mahdollisista kehityskuluista ja mukautuksista (7),

| — | ottaa huomioon komission vuosikertomukset Euroopan komission ja kansallisten parlamenttien välisistä suhteista ja erityisesti 2. heinäkuuta 2015 annetun vuotta 2014 koskevan kertomuksen (COM(2015)0316) ja 15. heinäkuuta 2016 annetun vuotta 2015 koskevan kertomuksen (COM(2016)0471) sekä komission vuosikertomukset toissijaisuudesta ja suhteellisuudesta ja erityisesti 15. heinäkuuta 2016 annetun vuotta 2015 koskevan kertomuksen (COM(2016)0469) ja 30. kesäkuuta 2017 annetun vuotta 2016 koskevan kertomuksen (COM(2017)0600), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuosikertomukset Euroopan komission ja kansallisten parlamenttien välisistä suhteista ja erityisesti 2. heinäkuuta 2015 annetun vuotta 2014 koskevan kertomuksen (COM(2015)0316) ja 15. heinäkuuta 2016 annetun vuotta 2015 koskevan kertomuksen (COM(2016)0471) sekä komission vuosikertomukset toissijaisuudesta ja suhteellisuudesta ja erityisesti 15. heinäkuuta 2016 annetun vuotta 2015 koskevan kertomuksen (COM(2016)0469) ja 30. kesäkuuta 2017 annetun vuotta 2016 koskevan kertomuksen (COM(2017)0600),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin suhteista kansallisiin parlamentteihin vastaavan yksikön vuosikertomukset ja erityisesti vuoden 2016 väliraportin Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisistä suhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin suhteista kansallisiin parlamentteihin vastaavan yksikön vuosikertomukset ja erityisesti vuoden 2016 väliraportin Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisistä suhteista,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n lainsäädännön soveltamisen valvonnasta 2015 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n lainsäädännön soveltamisen valvonnasta 2015 (8),

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2017 julkaistun komission valkoisen kirjan Euroopan tulevaisuudesta sekä komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin 13. syyskuuta 2017 unionin tilasta pitämän puheen, jossa esitettiin etenemissuunnitelma, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2017 julkaistun komission valkoisen kirjan Euroopan tulevaisuudesta sekä komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin 13. syyskuuta 2017 unionin tilasta pitämän puheen, jossa esitettiin etenemissuunnitelma,

| — | ottaa huomioon julistuksen ”Greater European Integration: the Way Forward”, jonka Italian parlamentin, Ranskan kansalliskokouksen, Saksan liittopäivien ja Luxemburgin edustajainhuoneen puhemiehet allekirjoittivat 14. syyskuuta 2015 ja jota nykyisin tukee 15 kansallista parlamenttia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julistuksen ”Greater European Integration: the Way Forward”, jonka Italian parlamentin, Ranskan kansalliskokouksen, Saksan liittopäivien ja Luxemburgin edustajainhuoneen puhemiehet allekirjoittivat 14. syyskuuta 2015 ja jota nykyisin tukee 15 kansallista parlamenttia,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin parlamenttien puhemiesten konferenssien päätelmät Lissabonin sopimuksen tultua voimaan ja erityisesti vuonna 2016 pidetyn Luxemburgin konferenssin ja vuonna 2017 pidetyn Bratislavan konferenssin päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin parlamenttien puhemiesten konferenssien päätelmät Lissabonin sopimuksen tultua voimaan ja erityisesti vuonna 2016 pidetyn Luxemburgin konferenssin ja vuonna 2017 pidetyn Bratislavan konferenssin päätelmät,

| — | ottaa huomioon unionin asioita käsittelevien parlamentaaristen elinten konferenssin (COSAC) lausunnot ja päätelmät Lissabonin sopimuksen tultua voimaan ja erityisesti Vallettassa ja Tallinnassa vuonna 2017 pidettyjen kokousten päätelmät, sekä sen puolivuosittain antamat kertomukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin asioita käsittelevien parlamentaaristen elinten konferenssin (COSAC) lausunnot ja päätelmät Lissabonin sopimuksen tultua voimaan ja erityisesti Vallettassa ja Tallinnassa vuonna 2017 pidettyjen kokousten päätelmät, sekä sen puolivuosittain antamat kertomukset,

| — | ottaa huomioon talous- ja rahaliiton vakautta, yhteensovittamista sekä ohjausta ja hallintaa koskevan sopimuksen (vakaussopimus) 13 artiklan, jossa vahvistetaan, että järjestetään parlamenttien välisiä kokouksia, joissa keskustellaan budjettipolitiikasta ja muista perussopimuksen soveltamisalaan kuuluvista asioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja rahaliiton vakautta, yhteensovittamista sekä ohjausta ja hallintaa koskevan sopimuksen (vakaussopimus) 13 artiklan, jossa vahvistetaan, että järjestetään parlamenttien välisiä kokouksia, joissa keskustellaan budjettipolitiikasta ja muista perussopimuksen soveltamisalaan kuuluvista asioista,

| — | ottaa huomioon Tšekin tasavallan senaatin 30. marraskuuta 2016 antaman päätöslauselman (11. kauden 26. päätöslauselma), Italian senaatin 19. lokakuuta 2016 antaman päätöslauselman (Doc. XVIII n. 164) ja sen EU-asioiden valiokunnan 2. toukokuuta 2017 antaman lausunnon (Prot. 573), Ranskan kansalliskokouksen EU-asioiden valiokunnan 31. toukokuuta 2017 antaman lausunnon (ref. 2017/058) ja Alankomaiden parlamentin EU-asioiden valiokunnan 22. joulukuuta 2017 antaman lausunnon (A(2018)1067), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tšekin tasavallan senaatin 30. marraskuuta 2016 antaman päätöslauselman (11. kauden 26. päätöslauselma), Italian senaatin 19. lokakuuta 2016 antaman päätöslauselman (Doc. XVIII n. 164) ja sen EU-asioiden valiokunnan 2. toukokuuta 2017 antaman lausunnon (Prot. 573), Ranskan kansalliskokouksen EU-asioiden valiokunnan 31. toukokuuta 2017 antaman lausunnon (ref. 2017/058) ja Alankomaiden parlamentin EU-asioiden valiokunnan 22. joulukuuta 2017 antaman lausunnon (A(2018)1067),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0127/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0127/2018),

| A. | ottaa huomioon, että kansalliset parlamentit edistävät osaltaan aktiivisesti Euroopan unionin moitteetonta perustuslaillista toimintaa (SEU-sopimuksen 12 artikla), minkä vuoksi niillä on tärkeä asema EU:n demokraattisessa legitiimiydessä ja sen täyden potentiaalin toteuttamisessa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kansalliset parlamentit edistävät osaltaan aktiivisesti Euroopan unionin moitteetonta perustuslaillista toimintaa (SEU-sopimuksen 12 artikla), minkä vuoksi niillä on tärkeä asema EU:n demokraattisessa legitiimiydessä ja sen täyden potentiaalin toteuttamisessa;

| B. | toteaa, että kansallisten hallitusten parlamentaarinen vastuullisuus Eurooppa-asioissa, joka vaihtelee kansallisten käytäntöjen mukaan, on kansallisten parlamenttien roolin kulmakivi nykyisessä unionin perussopimuksessa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kansallisten hallitusten parlamentaarinen vastuullisuus Eurooppa-asioissa, joka vaihtelee kansallisten käytäntöjen mukaan, on kansallisten parlamenttien roolin kulmakivi nykyisessä unionin perussopimuksessa;

| C. | katsoo, että omavastuullisuuden lisäämiseksi kansallisten parlamenttien olisi valvottava kansallisia hallituksia samalla tavalla kuin Euroopan parlamentti valvoo unionin toimeenpanevia elimiä; toteaa kuitenkin, että se vaikutusvalta, joka kansallisilla parlamenteilla on hallitukseensa nähden, vaihtelee merkittävästi jäsenvaltiotasolla; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että omavastuullisuuden lisäämiseksi kansallisten parlamenttien olisi valvottava kansallisia hallituksia samalla tavalla kuin Euroopan parlamentti valvoo unionin toimeenpanevia elimiä; toteaa kuitenkin, että se vaikutusvalta, joka kansallisilla parlamenteilla on hallitukseensa nähden, vaihtelee merkittävästi jäsenvaltiotasolla;

| D. | ottaa huomioon, että kansalliset parlamentit pitävät rajallista osallistumistaan unionin asioihin useinkin valitettavana ja haluavat olla tiiviimmin mukana unionin yhdentymisprosessin kehityksessä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kansalliset parlamentit pitävät rajallista osallistumistaan unionin asioihin useinkin valitettavana ja haluavat olla tiiviimmin mukana unionin yhdentymisprosessin kehityksessä;

| E. | ottaa huomioon, että avoimuuden puute EU:n lainsäädäntö- ja päätöksentekoprosesseissa uhkaa vaarantaa sekä kansallisilla parlamenteilla perussopimusten ja asiaankuuluvien pöytäkirjojen mukaisesti olevat erioikeudet että etenkin niiden roolin hallitustensa valvojina; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että avoimuuden puute EU:n lainsäädäntö- ja päätöksentekoprosesseissa uhkaa vaarantaa sekä kansallisilla parlamenteilla perussopimusten ja asiaankuuluvien pöytäkirjojen mukaisesti olevat erioikeudet että etenkin niiden roolin hallitustensa valvojina;

| F. | ottaa huomioon, että kansallisten parlamenttien moniarvoisuus on huomattavan hyödyllistä unionille, koska erilaisten poliittisten kantojen kokoaminen yhteen jäsenvaltioissa voi vahvistaa ja laajentaa monialaista keskustelua unionin tasolla; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kansallisten parlamenttien moniarvoisuus on huomattavan hyödyllistä unionille, koska erilaisten poliittisten kantojen kokoaminen yhteen jäsenvaltioissa voi vahvistaa ja laajentaa monialaista keskustelua unionin tasolla;

| G. | toteaa, että parlamentaaristen vähemmistöjen aliedustusta Eurooppa-asioissa olisi tasapainotettava siten, että samalla kunnioitetaan täysin kunkin kansallisen parlamentin enemmistöä ja noudatetaan suhteellisen edustuksen periaatetta; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että parlamentaaristen vähemmistöjen aliedustusta Eurooppa-asioissa olisi tasapainotettava siten, että samalla kunnioitetaan täysin kunkin kansallisen parlamentin enemmistöä ja noudatetaan suhteellisen edustuksen periaatetta;

| H. | ottaa huomioon, että kansallisilla parlamenteilla on rooli perussopimusten tarkistamisessa ja että niitä on äskettäin pyydetty osallistumaan unionin demokraattisiin foorumeihin; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kansallisilla parlamenteilla on rooli perussopimusten tarkistamisessa ja että niitä on äskettäin pyydetty osallistumaan unionin demokraattisiin foorumeihin;

| I. | toteaa, että eurooppalaista julkista tilaa voitaisiin edistää kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin järjestämillä Euroopan tulevaisuutta käsittelevillä foorumeilla, koska nämä parlamentit ovat EU:n kansalaisten luonnollisia edustajia; ottaa huomioon, että näitä foorumeita voitaisiin tukea luomalla yhteinen Eurooppa-viikko, jolloin kansalliset parlamentit keskustelisivat samanaikaisesti Eurooppa-asioista yhdessä komission jäsenten ja Euroopan parlamentin jäsenten kanssa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että eurooppalaista julkista tilaa voitaisiin edistää kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin järjestämillä Euroopan tulevaisuutta käsittelevillä foorumeilla, koska nämä parlamentit ovat EU:n kansalaisten luonnollisia edustajia; ottaa huomioon, että näitä foorumeita voitaisiin tukea luomalla yhteinen Eurooppa-viikko, jolloin kansalliset parlamentit keskustelisivat samanaikaisesti Eurooppa-asioista yhdessä komission jäsenten ja Euroopan parlamentin jäsenten kanssa;

| J. | toteaa, että vaalien yhteydessä on viime aikoina käynyt ilmi, että taloudellinen, rahoituksellinen ja sosiaalinen kriisi on lisännyt unionin kansalaisten epäluottamusta ja pettymystä demokraattisen edustuksen nykyiseen malliin niin EU:ssa kuin kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että vaalien yhteydessä on viime aikoina käynyt ilmi, että taloudellinen, rahoituksellinen ja sosiaalinen kriisi on lisännyt unionin kansalaisten epäluottamusta ja pettymystä demokraattisen edustuksen nykyiseen malliin niin EU:ssa kuin kansallisella tasolla;

| K. | ottaa huomioon, että unionin toimielinten ja kansallisten parlamenttien väliset suhteet ovat parantuneet osittain, kun on pantu täytäntöön kansallisten parlamenttien oikeus tarkastella toissijaisuusperiaatteen noudattamista niin kutsutun ennakkovaroitusjärjestelmän (EWS) pohjalta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että unionin toimielinten ja kansallisten parlamenttien väliset suhteet ovat parantuneet osittain, kun on pantu täytäntöön kansallisten parlamenttien oikeus tarkastella toissijaisuusperiaatteen noudattamista niin kutsutun ennakkovaroitusjärjestelmän (EWS) pohjalta;

| L. | ottaa huomioon, että kansalliset parlamentit arvostelevat joskus EWS:ää ja väittävät, että sen määräyksiä ei ole helppo toteuttaa käytännössä ja että sen soveltamisala on suppea; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kansalliset parlamentit arvostelevat joskus EWS:ää ja väittävät, että sen määräyksiä ei ole helppo toteuttaa käytännössä ja että sen soveltamisala on suppea;

| M. | ottaa huomioon, että EWS:n täytäntöönpanossa on tapahtunut edistymistä, kuten viimeisimmät tiedot kansallisten parlamenttien osana poliittista vuoropuhelua antamien lausuntojen kokonaismäärästä osoittavat; ottaa huomioon, että keltaisen kortin menettelyn rajoitettu käyttö ja oranssin kortin menettelyn tehottomuus osoittavat, että parantamisen varaa on edelleen, ja että kansallisten parlamenttien välisen koordinoinnin parantaminen tässä yhteydessä on mahdollista; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EWS:n täytäntöönpanossa on tapahtunut edistymistä, kuten viimeisimmät tiedot kansallisten parlamenttien osana poliittista vuoropuhelua antamien lausuntojen kokonaismäärästä osoittavat; ottaa huomioon, että keltaisen kortin menettelyn rajoitettu käyttö ja oranssin kortin menettelyn tehottomuus osoittavat, että parantamisen varaa on edelleen, ja että kansallisten parlamenttien välisen koordinoinnin parantaminen tässä yhteydessä on mahdollista;

| N. | ottaa huomioon, että pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa vahvistettu kahdeksan viikon jakso on osoittautunut riittämättömäksi toissijaisuusperiaatteen noudattamisen oikea-aikaista valvontaa varten; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa vahvistettu kahdeksan viikon jakso on osoittautunut riittämättömäksi toissijaisuusperiaatteen noudattamisen oikea-aikaista valvontaa varten;

| O. | ottaa huomioon, että EWS:ää voidaan täydentää järjestelmällä, joka tällä hetkellä antaa kansallisille parlamenteille mahdollisuuden esittää rakentavia ehdotuksia komission harkittavaksi komission aloiteoikeus asianmukaisesti huomioon ottaen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EWS:ää voidaan täydentää järjestelmällä, joka tällä hetkellä antaa kansallisille parlamenteille mahdollisuuden esittää rakentavia ehdotuksia komission harkittavaksi komission aloiteoikeus asianmukaisesti huomioon ottaen;

| P. | toteaa, että useat kansalliset parlamentit ovat olleet kiinnostuneita kehittämään poliittisen vuoropuhelun parantamisvälineen, joka antaisi niille mahdollisuuden ehdottaa rakentavia ehdotuksia komission harkittavaksi komission aloiteoikeus asianmukaisesti huomioon ottaen; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että useat kansalliset parlamentit ovat olleet kiinnostuneita kehittämään poliittisen vuoropuhelun parantamisvälineen, joka antaisi niille mahdollisuuden ehdottaa rakentavia ehdotuksia komission harkittavaksi komission aloiteoikeus asianmukaisesti huomioon ottaen;

| Q. | ottaa huomioon, että kansalliset parlamentit voivat milloin tahansa antaa lausuntoja poliittisen vuoropuhelun puitteissa, valtuuttaa hallituksensa pyytämään lainsäädäntöehdotusten muotoilua neuvoston kautta tai SEUT-sopimuksen 225 artiklan mukaisesti yksinkertaisesti pyytää Euroopan parlamenttia esittämään ehdotuksia komissiolle; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että kansalliset parlamentit voivat milloin tahansa antaa lausuntoja poliittisen vuoropuhelun puitteissa, valtuuttaa hallituksensa pyytämään lainsäädäntöehdotusten muotoilua neuvoston kautta tai SEUT-sopimuksen 225 artiklan mukaisesti yksinkertaisesti pyytää Euroopan parlamenttia esittämään ehdotuksia komissiolle;

| R. | toteaa, että punaisen kortin menettelyn käyttöönotto ei ole mahdollista unionin yhdentymisprosessin tässä vaiheessa; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että punaisen kortin menettelyn käyttöönotto ei ole mahdollista unionin yhdentymisprosessin tässä vaiheessa;

| S. | katsoo, että Lissabonin sopimuksessa määrättyä kattavaa tiedonsaantioikeutta voitaisiin parantaa, jos kansallisille parlamenteille annettaisiin enemmän resursseja ja aikaa käsitellä unionin toimielinten niille välittämiä asiakirjoja; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että Lissabonin sopimuksessa määrättyä kattavaa tiedonsaantioikeutta voitaisiin parantaa, jos kansallisille parlamenteille annettaisiin enemmän resursseja ja aikaa käsitellä unionin toimielinten niille välittämiä asiakirjoja;

| T. | toteaa, että kansallisten parlamenttien keskinäiseen sekä kansallisten parlamenttien ja unionin toimielinten väliseen jatkuvaan tietojenvaihtoon tarkoitettua IPEX-alustaa olisi edelleen kehitettävä noudattaen sen digitaalistrategiaa, jossa Euroopan parlamentilla on merkittävä tukirooli; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että kansallisten parlamenttien keskinäiseen sekä kansallisten parlamenttien ja unionin toimielinten väliseen jatkuvaan tietojenvaihtoon tarkoitettua IPEX-alustaa olisi edelleen kehitettävä noudattaen sen digitaalistrategiaa, jossa Euroopan parlamentilla on merkittävä tukirooli;

| U. | ottaa huomioon, että toimielinten välinen yhteistyö on parantunut, kun on saatettu voimaan Lissabonin sopimus ja niin kutsuttu Barroson aloite, joka koskee poliittista vuoropuhelua, jonka komissio käynnisti syyskuussa 2006 ja jossa kansallisilla parlamenteilla on mahdollisuus esittää huomautuksia tai antaa myönteistä palautetta taikka kritisoida komission ehdotuksia; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että toimielinten välinen yhteistyö on parantunut, kun on saatettu voimaan Lissabonin sopimus ja niin kutsuttu Barroson aloite, joka koskee poliittista vuoropuhelua, jonka komissio käynnisti syyskuussa 2006 ja jossa kansallisilla parlamenteilla on mahdollisuus esittää huomautuksia tai antaa myönteistä palautetta taikka kritisoida komission ehdotuksia;

| V. | toteaa, että kansalliset parlamentit valittavat toisinaan suhteistaan Euroopan unioniin ja väittävät, että ne ovat liian monimutkaiset; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että kansalliset parlamentit valittavat toisinaan suhteistaan Euroopan unioniin ja väittävät, että ne ovat liian monimutkaiset;

| W. | ottaa huomioon, että kansallisilla parlamenteilla on toimivaltaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aloilla SEUT-sopimuksen 70, 85 ja 88 artiklan nojalla, ja niillä olisi siksi oltava merkittävä rooli unionin turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tulevaisuuden suhteen; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että kansallisilla parlamenteilla on toimivaltaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aloilla SEUT-sopimuksen 70, 85 ja 88 artiklan nojalla, ja niillä olisi siksi oltava merkittävä rooli unionin turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tulevaisuuden suhteen;

| X. | katsoo, että kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin olisi voitava paremmin valvoa finanssi- ja talouspolitiikkaa, päätöksentekoa ja hallinnollisia asioita EU:n tasolla; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin olisi voitava paremmin valvoa finanssi- ja talouspolitiikkaa, päätöksentekoa ja hallinnollisia asioita EU:n tasolla;

| Y. | katsoo, että unionin tuomioistuimen 16. toukokuuta 2017 antama päätös EU:n ja Singaporen kauppasopimuksen sekamuotoisuudesta on muuttanut tapaa, jolla kansalliset parlamentit osallistuvat kauppasopimuksiin tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että unionin tuomioistuimen 16. toukokuuta 2017 antama päätös EU:n ja Singaporen kauppasopimuksen sekamuotoisuudesta on muuttanut tapaa, jolla kansalliset parlamentit osallistuvat kauppasopimuksiin tulevaisuudessa;

| Z. | katsoo, että parempi vuorovaikutus ja tietojenvaihto Euroopan parlamentin jäsenten ja kansallisten parlamenttien jäsenten välillä ja myös kansallisten parlamenttien virkamiesten välillä voisi auttaa parantamaan kansallisella tasolla käytävän EU-keskustelun valvontaa ja siten edistää aidosti unionin parlamentaarista ja poliittista kulttuuria; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että parempi vuorovaikutus ja tietojenvaihto Euroopan parlamentin jäsenten ja kansallisten parlamenttien jäsenten välillä ja myös kansallisten parlamenttien virkamiesten välillä voisi auttaa parantamaan kansallisella tasolla käytävän EU-keskustelun valvontaa ja siten edistää aidosti unionin parlamentaarista ja poliittista kulttuuria;

Hallitusten Eurooppa-asioissa harjoittaman toiminnan seuranta

| 1. | katsoo, että Lissabonin sopimuksella kansallisille parlamenteille annettujen oikeuksien ja velvollisuuksien täytäntöönpano on lisännyt niiden roolia unionin perustuslaillisessa kehyksessä ja siten edistänyt unionin moniarvoisuutta, demokraattista legitiimiyttä ja toiminnan parantamista; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että kansalliset hallitukset ovat kansallisen valtiosääntönsä mukaisesti demokraattisesti vastuussa kansallisille parlamenteille, kuten SEU-sopimuksen 10 artiklan 2 kohdassa todetaan; katsoo, että tällainen vastuunalaisuus on kansallisten parlamenttien roolin kulmakivi Euroopan unionissa; kannustaa kansallisia parlamentteja hoitamaan EU-toimintojaan täysimääräisesti, jotta ne voivat vaikuttaa suoraan unionin politiikkojen sisältöön ja seurata sitä erityisesti valvomalla kansallisten hallitustensa toimia Eurooppa-neuvoston ja neuvoston jäseninä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kansallisille parlamenteille annetaan riittävästi aikaa, valmiudet ja tarvittavat mahdollisuudet perehtyä tietoihin, jotta ne voivat täyttää perustuslaillisen tehtävänsä eli seurata kansallisten hallitusten toimintaa ja legitimoida sen, kun nämä hallitukset toimivat unionin tasolla joko neuvostossa tai Eurooppa-neuvostossa; toteaa, että näiden EU-toimintojen olisi noudatettava kaikilta osin jäsenvaltioiden perustuslaillisia perinteitä; katsoo, että tämän roolin säilyttämiseksi ja vahvistamiseksi nykyistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja kansallisten parlamenttien välistä vuorovaikutusta olisi vahvistettava ja edistettävä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että unionin toimielinten työmenetelmien ja päätöksentekoprosessien avoimuus on edellytys sille, että kansalliset parlamentit voivat täyttää tehokkaasti perussopimuksista johtuvan institutionaalisen roolinsa; kehottaa lisäksi kansallisia parlamentteja käyttämään täysimääräisesti toimivaltaansa siten, että valvotaan hallitusten toimia unionin tasolla, muun muassa mukauttamalla sisäistä organisaatiotaan, aikataulujaan ja työjärjestyksiään tämän mahdollistamiseksi; ehdottaa myös kansallisten parlamenttien välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa, säännöllisiä keskusteluja ministerien ja kansallisten parlamenttien eri valiokuntien kanssa ennen neuvoston ja Eurooppa-neuvoston kokouksia ja niiden jälkeen sekä säännöllisiä kokouksia kansallisten parlamenttien jäsenten, komission jäsenten ja Euroopan parlamentin jäsenten välillä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että on varottava tarkasti kaikenlaista EU:n lainsäädännön ”kultausta”jäsenvaltioissa ja että kansallisilla parlamenteilla on tässä keskeinen tehtävä; muistuttaa kuitenkin, ettei tämä vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen soveltaa oikeuksien tason säilyttämistä koskevia lausekkeita ja säätää kansallisesti esimerkiksi korkeammista sosiaali- tai ympäristönormeista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palauttaa mieliin, että vaikka parlamentti kannustaa vahvistettua poliittista vuoropuhelua kansallisten parlamenttien kanssa ja tunnustaa tarpeen tehostaa parlamentaarista osallistumista, päätökset on tehtävä perustuslaillisen toimivallan mukaisesti ja ottamalla huomioon kansallisten ja unionin elinten päätösvallan selkeä erottaminen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että Euroopan parlamentti ja kansalliset parlamentit olisi otettava paremmin mukaan talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja suosittaa, että talousarviomenettelyjen aikatauluja olisi kansallisella ja unionin tasolla koordinoitava paremmin, jotta edistettäisiin tämän välineen tehokkaampaa käyttöä; muistuttaa lisäksi, että tämän ohjausjakson sovittaminen yhteen kansallisten parlamenttien asialistojen kanssa voisi osaltaan myötävaikuttaa talouspolitiikan koordinointiin, mutta korostaa samalla, että tässä ei saisi jättää huomiotta kunkin parlamentin itsehallinto-oikeutta ja omaa työjärjestystä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ehdottaa, että otetaan käyttöön talousarviovuoropuhelun kansallinen jakso, jonka aikana kansalliset parlamentit voivat keskustella talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta ja osallistua siihen valtuuttamalla omat hallituksensa toimimaan komission ja neuvoston kanssa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että unionin asioita käsittelevien parlamentaaristen elinten konferenssin (COSAC) edellisessä täysistunnossa Tallinnassa todettiin, että useimmat kansalliset parlamentit osallistuvat aktiivisesti näihin täysistuntoihin EU-asioista keskustelemiseksi joko säännöllisesti tai tapauskohtaisesti ja että EU-asioista käytävien täysistuntokeskustelujen lisääminen parantaisi unionin näkyvyyttä ja antaisi kansalaisille mahdollisuuden oppia lisää EU:n asialistasta ja poliittisten puolueiden kannoista näihin kysymyksiin; |
| --- | --- |

9.

Eurooppalaisen julkisen tilan luominen

| 10. | toteaa, että erilaisten poliittisten kantojen kokoaminen yhteen jäsenvaltioissa voisi vahvistaa ja laajentaa monialaisia keskusteluja unionin tasolla; suosittaa siksi, että unionin toimielimiin lähetettävien kansallisten parlamentaaristen valtuuskuntien olisi koostuttava usean puolueen jäsenistä; korostaa, että eri poliittisten puolueiden jäsenten suhteellisen edustuksen periaate on tärkeä tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että kansallisten parlamenttien antamat lausunnot voisivat ilmentää parlamentaarisen enemmistön sitovaa tahtoa EWS:n puitteissa tai sen ulkopuolella; kannattaa kuitenkin ajatusta, että kansallisten parlamenttien poliittisille vähemmistöille annetaan mahdollisuus ilmaista eriäviä näkemyksiä, jotka voitaisiin sitten sisällyttää tällaisten lausuntojen liitteisiin; katsoo, että nämä lausunnot olisi annettava noudattaen kaikilta osin suhteellisuusperiaatetta ja kunkin kansallisen parlamentin työjärjestyksen mukaisesti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee huolellisesti merkille hiljattain esitetyn pyynnön järjestää demokraattisia konventteja kaikkialla Euroopassa; katsoo tässä yhteydessä, että vuosittain järjestettävä Eurooppa-viikko mahdollistaisi sen, että parlamentin ja komission jäsenet ja erityisesti klustereista vastaavat varapuheenjohtajat voivat käydä kaikissa kansallisissa parlamenteissa keskustelemassa unionin agendasta yhdessä parlamentin omien jäsenten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa ja selittää sitä; ehdottaa, että sen omaa työjärjestystä tarkistetaan aloitteen edistämiseksi, ja kannustaa kansallisia parlamentteja tekemään samoin; katsoo lisäksi, että kansallisten ja Euroopan tason poliittisten ryhmien tapaamiset EU-asioissa tehtävän parlamenttien välisen yhteistyön puitteissa voisivat tuoda lisäarvoa aidon eurooppalaisen poliittisen keskustelun muodossa; |
| --- | --- |

12.

EWS:n uudistamisen tukeminen

| 13. | korostaa, että EWS:ää on käytetty harvoin Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen, ja uskoo, että sitä voitaisiin uudistaa nykyisessä perustuslaillisessa kehyksessä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että esimerkit kuten keltaisen kortin menettelyn käyttäminen komission ehdotukseen työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin tarkistamisesta vuonna 2016 osoittavat, että EWS on toimintakunnossa; korostaa, että keltaisen kortin menettelyn rajallinen käyttö saattaa merkitä sitä, että toissijaisuusperiaatetta noudatetaan EU:ssa kaiken kaikkiaan asianmukaisesti; katsoo näin ollen, että EWS:n menettelyllisiä puutteita ei tulisi pitää ratkaisevana osoituksena toissijaisuusperiaatteen noudattamatta jättämisestä; palauttaa lisäksi mieliin, että kansalliset parlamentit voivat esittää näkemyksiään ennen komission esittämiä lainsäädäntöehdotuksia myös vihreiden ja valkoisten kirjojen tai komission vuotuisen työohjelman esittelyn yhteydessä ja käsitellä siten toissijaisuusperiaatteen noudattamista varhaisessa vaiheessa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palauttaa mieliin, että komission on tarkastettava jokaisesta uudesta lainsäädäntöaloitteesta, ovatko EU:n tason toimet oikeutettuja ja myös perusteltuja; korostaa lisäksi, että aiempi kokemus on osoittanut, että toissijaisuusperiaatteen poliittisen ulottuvuuden ja suhteellisuusperiaatteen oikeudellisen ulottuvuuden välisen rajan vetäminen on toisinaan vaikeaa ja työlästä; vaatii siksi, että kun komissio antaa vastauksia perusteltuihin lausuntoihin EWS:n puitteissa tai sen ulkopuolella, se käsittelee toissijaisuusperiaatetta koskevan tulkintansa lisäksi myös suhteellisuusperiaatetta ja tarvittaessa myös mahdollisia kysymyksiä ehdotetuista toimintavaihtoehdoista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille, että eräät kansalliset parlamentit ovat pyytäneet pidentämään kahdeksan viikon pituista ajanjaksoa, jonka aikana ne voivat antaa pöytäkirjassa N:o 1 olevan 3 artiklan mukaisen perustellun lausunnon; korostaa kuitenkin, että nykyisessä perussopimuskehyksessä ei määrätä tällaisesta pidentämisestä; katsoo siksi, että komission olisi otettava EWS:n yhteydessä käyttöön tekninen tiedoksiantamisjakso, jotta voidaan myöntää lisäaikaa siitä päivästä, kun kansalliset parlamentit ovat teknisesti saaneet lainsäädäntöluonnoksen, siihen päivään, jona kahdeksan viikon määräaika alkaa; muistuttaa tässä yhteydessä, että komissio otti vuonna 2009 käyttöön muita toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismin toimintaa koskevia käytännön järjestelyjä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee merkille, että eräät kansalliset parlamentit ovat pyytäneet pidentämään kahdeksan viikon pituista ajanjaksoa, jonka aikana ne voivat antaa pöytäkirjassa N:o 2 olevan 6 artiklan mukaisen perustellun lausunnon; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ehdottaa komission kanssa vuonna 2016 käynnistetyn poliittisen vuoropuhelun tapaan, että hyödynnetään täydessä laajuudessa järjestelmää, jossa kansalliset parlamentit voivat esittää komissiolle rakentavia ehdotuksia, joiden tavoitteena on vaikuttaa myönteisesti eurooppalaiseen keskusteluun ja komission aloiteoikeuteen; ehdottaa tässä yhteydessä, että komissio voisi käyttää harkintavaltaa ja joko ottaa huomioon näitä ehdotuksia tai antaa virallisen vastauksen, jossa se korostaa syitä olla tekemättä niin; toteaa, että tällainen menettely ei voi muodostaa oikeutta esittää aloite tai oikeutta peruuttaa tai muuttaa lainsäädäntöä, koska muutoin sillä kumottaisiin unionin menetelmä ja toimivallan jako kansallisella ja unionin tasolla, mikä rikkoo perussopimuksia; suosittaakin, että jos perussopimuksia tarkistetaan tulevaisuudessa, oikeus tehdä lainsäädäntöaloitteita olisi annettava Euroopan parlamentille, joka edustaa suoraan unionin kansalaisia; |
| --- | --- |

18.

Tiedonsaantioikeuden täytäntöönpano

| 19. | vahvistaa, että SEU-sopimuksen 12 artiklassa ja pöytäkirjassa N:o 1 annetaan kansallisille parlamenteille oikeus saada tietoa suoraan unionin toimielimiltä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että kansallisten parlamenttien olisi helpompi käsitellä tietoa, joka lähetetään niille joko suoraan EWS:n kautta tai tiedonsaantioikeuden mukaisesti, jos IPEX-alusta vastaisi merkitykseltään foorumia, joka mahdollistaa epävirallisen pysyvän vuoropuhelun kansallisten parlamenttien kesken sekä niiden ja unionin toimielinten välillä; päättää siksi edistää alustan käyttöä poliittisen vuoropuhelun vahvistamiseen; suosittaa, että kansalliset parlamentit käyttävät IPEX-alustaa hyvissä ajoin, jotta varmistetaan kansallisen valvontamekanismin varhainen aloittaminen; suosittaa IPEXin käyttämistä kanavana tietojen järjestelmälliselle vaihdolle ja toissijaisuuteen liittyvien huolenaiheiden varhaiselle tunnistamiselle; katsoo, että IPEXiä on mahdollista kehittää keskeisimpänä kommunikaatiokanavana ja välineenä, jolla asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan kansallisten parlamenttien ja EU:n toimielinten välillä, ja sitoutuu tässä yhteydessä tarjoamaan apua kansallisten parlamenttien hallinnoille sen suhteen, miten alustaa käytetään; kannustaa lisäksi käynnistämään toimielinten ja poliittisten ryhmien henkilöstön vaihto-ohjelmia Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien hallintojen välillä; |
| --- | --- |

20.

Toimielinten välisen yhteistyön parantaminen

| 21. | panee merkille Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisen nykyisen yhteistyön COSACissa ja yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa käsittelevässä parlamenttien välisessä kokouksessa (CFSP-IPC) sekä vakaussopimuksen 13 artiklan puitteissa; korostaa, että tällaista yhteistyötä olisi kehitettävä konsensuksen, tiedonjaon ja kuulemisen periaatteiden pohjalta, jotta kansalliset parlamentit voivat valvoa hallituksiaan ja hallintojaan; |
| --- | --- |

21.

| 22. | muistuttaa, että unionin ja kansallisten parlamenttien nykyistä suhdekehystä voitaisiin yksinkertaistaa ja yhtenäistää, jotta se olisi tehokkaampi ja vaikuttavampi; kehottaa tässä yhteydessä tarkastelemaan unionin ja sen jäsenvaltioiden kansallisten parlamenttien yhteistyötä olemassa olevilla alustoilla ja foorumeilla, jotta voidaan lujittaa näitä suhteita ja mukauttaa ne nykyisiin tarpeisiin. vaatii kuitenkin selkeää kuvausta kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin päätöksentekovaltuuksista ja katsoo, että kansallisten parlamenttien olisi harjoitettava EU-toimintaansa omien maidensa perustuslakien pohjalta erityisesti valvomalla Eurooppa-neuvoston ja neuvoston jäseninä toimivia kansallisia hallituksiaan, sillä tällä tasolla ne voivat parhaiten valvoa unionin lainsäädäntöprosesseja; vastustaa siksi yhteisten parlamentaaristen päätöksentekoelinten luomista avoimuus-, vastuullisuus- ja toimintakykynäkökohtien vuoksi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toteaa, että parlamentaaristen valiokuntien välisen poliittisen ja teknisen vuoropuhelun vahvistaminen sekä kansallisella että unionin tasolla voisi olla erittäin kannattava askel kohti täyttä parlamenttien välistä yhteistyötä; harkitsee mahdollisuutta kohdentaa lisävaroja tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja videoneuvottelujen käyttämiseksi mahdollisuuksien mukaan; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää tärkeänä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 9 ja 10 artiklassa tarkoitettuja parlamenttien välisiä valiokuntakokouksia (ICM); uskoo, että toimielinten välistä yhteistyötä voitaisiin parantaa, jos Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäsenet antaisivat näille kokouksille merkittävämmän aseman ja jos ne valmisteltaisiin tiiviimmässä yhteistyössä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | suosittelee, että kansalliset parlamentit otetaan mukaan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan jatkuvaan kehittämiseen; uskoo, että tällaista osallistumista olisi edistettävä tiiviissä yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa kunnioittaen samalla täysin kansallisten perustuslakien turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevia säännöksiä ja että edistäminen voitaisiin toteuttaa muun muassa yhteisillä parlamenttien välisillä kokouksilla, joihin osallistuu kansallisten parlamenttien edustajia ja Euroopan parlamentin jäseniä, sekä poliittisella vuoropuhelulla, jota käydään Euroopan parlamentin täysivaltaisen turvallisuus- ja puolustusvaliokunnan sekä vastaavien kansallisten parlamenttien valiokuntien välillä; toteaa, että tämä tarjoaa liittoutumattomille jäsenvaltioille mahdollisuuden toteuttaa rakentavaa valvontaa tällä alalla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että syvennetty poliittinen ja lainsäädännöllinen vuoropuhelu kansallisten parlamenttien kesken ja kanssa edistäisi parempaa lainsäädäntöä koskevassa toimielinten välisessä sopimuksessa asetettujen tavoitteiden noudattamista; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EYVL C 200, 30.6.1997, s. 153.

(2)  EYVL C 284 E, 21.11.2002, s. 322.

(3)  EUVL C 212 E, 5.8.2010, s. 94.

(4)  EUVL C 443, 22.12.2017, s. 40.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0049.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0050.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0048.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0421.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/128 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/128

---

P8_TA(2018)0187

Kilpailupolitiikkaa koskeva vuosikertomus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 EU:n kilpailupolitiikkaa koskevasta vuosikertomuksesta (2017/2191(INI))

(2019/C 390/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 39, 42 ja 101–109 artiklan sekä 174 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 39, 42 ja 101–109 artiklan sekä 174 artiklan,

| — | ottaa huomioon 31. toukokuuta 2017 annetun komission kertomuksen kilpailupolitiikasta vuonna 2016 (COM(2017)0285) sekä sen oheisasiakirjana samana päivänä julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2017)0175), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. toukokuuta 2017 annetun komission kertomuksen kilpailupolitiikasta vuonna 2016 (COM(2017)0285) sekä sen oheisasiakirjana samana päivänä julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2017)0175),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2014 annetun komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2014 annetun komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (1),

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2014 julkaistun valkoisen kirjan ”Sulautumien valvonnan tehostaminen EU:ssa”(COM(2014)0449), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2014 julkaistun valkoisen kirjan ”Sulautumien valvonnan tehostaminen EU:ssa”(COM(2014)0449),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 annetun komission asetuksen (EU) 2017/1084 aiheesta ”Asetuksen (EU) N:o 651/2014 muuttaminen satama- ja lentoasemainfrastruktuurille myönnettävän tuen, kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen ja urheiluinfrastruktuurille ja monikäyttöiselle vapaa-ajan infrastruktuurille myönnettävään tukeen sovellettavien ilmoituskynnysarvojen sekä syrjäisimmillä alueilla sovellettavien alueellisten toimintatukiohjelmien osalta ja asetuksen (EU) N:o 702/2014 muuttamisesta tukikelpoisten kustannusten laskennan osalta” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 annetun komission asetuksen (EU) 2017/1084 aiheesta ”Asetuksen (EU) N:o 651/2014 muuttaminen satama- ja lentoasemainfrastruktuurille myönnettävän tuen, kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen ja urheiluinfrastruktuurille ja monikäyttöiselle vapaa-ajan infrastruktuurille myönnettävään tukeen sovellettavien ilmoituskynnysarvojen sekä syrjäisimmillä alueilla sovellettavien alueellisten toimintatukiohjelmien osalta ja asetuksen (EU) N:o 702/2014 muuttamisesta tukikelpoisten kustannusten laskennan osalta” (2),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten täytäntöönpanovalmiuksien parantamiseksi ja sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi (COM(2017)0142), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten täytäntöönpanovalmiuksien parantamiseksi ja sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi (COM(2017)0142),

| — | ottaa huomioon 19. heinäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. heinäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä (3),

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman ”Kilpailupolitiikan täytäntöönpanoa koskevat EU:n yhteistyösopimukset – tulevat toimet” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman ”Kilpailupolitiikan täytäntöönpanoa koskevat EU:n yhteistyösopimukset – tulevat toimet” (4),

| — | ottaa huomioon 4. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman saarten erityistilanteesta (5); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman saarten erityistilanteesta (5);

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Vihreä kirja vähittäisrahoituspalveluista” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Vihreä kirja vähittäisrahoituspalveluista” (6),

| — | ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n kilpailupolitiikkaa koskevasta vuosikertomuksesta (7) ja aiempien vuosien päätöslauselmasaaiheesta; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman EU:n kilpailupolitiikkaa koskevasta vuosikertomuksesta (7) ja aiempien vuosien päätöslauselmasaaiheesta;

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman vähittäisrahoituspalveluja koskevasta toimintasuunnitelmasta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman vähittäisrahoituspalveluja koskevasta toimintasuunnitelmasta (8),

| — | ottaa huomioon kilpailua koskevat asianomaiset komission säännöt, suuntaviivat, päätökset, päätöslauselmat, tiedonannot ja asiakirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kilpailua koskevat asianomaiset komission säännöt, suuntaviivat, päätökset, päätöslauselmat, tiedonannot ja asiakirjat,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon kilpailupolitiikkaa koskevasta kertomuksesta 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon kilpailupolitiikkaa koskevasta kertomuksesta 2016,

| — | ottaa huomioon paremmasta lainsäädännöstä 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon paremmasta lainsäädännöstä 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (9),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A8-0049/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A8-0049/2018),

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission 31. toukokuuta 2017 julkaisemaan kilpailupolitiikkaa koskevaan kertomukseen 2016, jossa osoitetaan, että tasapuolisessa kilpailuympäristössä investoinnit ja innovaatiot ovat Euroopan tulevaisuuden kannalta ratkaisevassa asemassa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää erittäin myönteisenä, että komissio ja kansalliset kilpailuviranomaiset toimivat itsenäisesti muokatessaan ja toimeenpannessaan kilpailusääntöjä kaikkien unionin kansalaisten ja EU:ssa toimivien yritysten eduksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää ilahduttavina ja kannustaa edelleen komission pyrkimyksiä pitää säännöllisesti yhteyttä parlamentin kilpailuasioista vastaavan valiokunnan jäseniin ja kilpailupolitiikkaa käsittelevään työryhmään sen lisäksi, että komissio käy jäsenneltyä vuoropuhelua kilpailuasioista vastaavan komissaarin Margrethe Vestagerin kanssa; on vakuuttunut siitä, että komission kilpailupolitiikkaa koskeva vuosikertomus on keskeinen toimenpide demokraattisen valvonnan kannalta, ja pitää myönteisenä komission palautetta kaikkiin parlamentin pyyntöihin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota varmistamaan säännöllisen tiedottamisen ja keskustelun parlamentin kanssa kilpailupolitiikkaa koskevien EU:n lainsäädännön, kansainvälisten sopimusten ja ei-sitovien säädösten valmistelusta ja toimeenpanosta komission ja parlamentin tekemän toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti; toteaa, että näin ei tehdä riittävästi esimerkiksi kilpailumenettelyissä tapahtuvaa tietojenvaihtoa koskevasta EU:n ja Kanadan välisestä sopimuksesta käytävissä neuvotteluissa; kehottaa neuvostoa ratifioimaan EU:n ja Kanadan välisen sopimuksen mahdollisimman pian; aikoo edistää säännöllistä näkemysten vaihtoa asiasta vastaavan valiokunnan, Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston (ECN) sekä kansallisten kilpailuviranomaisten välillä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota valvomaan sisämarkkinoiden toteuttamiseen liittyvän lainsäädännön täytäntöönpanoa esimerkiksi energian (oma kulutus mukaan luettuna) ja liikenteen toimialoilla sekä digitaalimarkkinoilla ja vähittäisrahoituspalveluiden alalla EU:n kilpailusäädösten täytäntöönpanon parantamiseksi ja niiden yhtenäisen soveltamisen varmistamiseksi jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että valtiontuki voi olla välttämätön väline tarpeellisen infrastruktuurin ja jakelun varmistamiseksi sekä energia- että liikennetoimialoille erityisesti kun Eurooppa on siirtymässä kohti puhtaampia ja ilmaston kannalta kestävämpiä energianjakelu- ja liikennejärjestelmiä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että valtiontuki voi olla välttämätöntä, jotta voidaan taata yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden, muun muassa energian, liikenteen ja televiestinnän, tarjoaminen; korostaa, että valtiontuki on usein paras väline, jolla voidaan varmistaa palvelut, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä unionin eristäytyneiden, kaukaisten tai syrjäisten alueiden ja saarten tukemiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää tärkeänä taata rahoituspalvelujen ja myös vakuutuspalvelujen kilpailu, minkä vuoksi on turvattava mahdollisuus hankkia näitä palveluja yli rajojen Euroopan sisäisillä rahoituspalvelumarkkinoilla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa, että syrjäisten alueiden ja saarten yhteydet ovat tärkeitä, jotta voidaan säilyttää ja kehittää hyväksyttävää taloudellisen ja sosiaalisen aloitteellisuuden tasoa säilyttämällä tärkeät liike-elämän yhteydet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että madollisuus nostaa käteistä pankkiautomaateista on välttämätön yleispalvelu, jota on tarjottava ilman syrjiviä, kilpailunvastaisia tai epäoikeudenmukaisia käytäntöjä ja josta ei siksi saa periä kohtuuttomia maksuja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee tyytyväisenä merkille kilpailun pääosaston pyrkimykset jatkaa vakaan ja tasapainoisen työvoiman rakentamista koko vuoden 2016 ajan; panee lisäksi tyytyväisenä merkille parannukset henkilöstöresurssien hallinnoinnissa kilpailun pääosastossa ja sen, että henkilöstön vaihtuvuus laski kaikkien aikojen alimmalle tasolle (vuonna 2016 vaihtuvuus oli 10,8 prosenttia, kun se vuonna 2015 oli ollut 13,9 prosenttia (10)); kehottaa komissiota kohdentamaan kilpailun pääosastolle riittävät taloudelliset resurssit ja henkilöstöresurssit, jotta pääosaston talouden ja tietoteknisten välineiden nykyaikaistamiselle voidaan varmistaa vakaa rahoitus, jotta pääosasto selviytyisi lisääntyneestä työmäärästä ja sopeutuisi tekniikan edistymiseen; kehottaa jälleen kerran erottamaan tiukasti toisistaan suuntaviivoja laativat ja niitä soveltavat yksiköt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee tyytyväisenä merkille kilpailun pääosaston edistymisen yhtäläisten mahdollisuuksien alalla, sillä naisten osuus pääosaston keskijohdosta on 36 prosenttia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | painottaa jälleen, että julkisiin hankintoihin liittyvällä korruptiolla on vakavat markkinoita vääristävät vaikutukset Euroopan kilpailukykyyn; toteaa, että julkiset hankinnat ovat yksi korruptiolle altteimmista valtion toimista; korostaa, että tietyissä jäsenvaltioissa unionin rahoittamilla hankinnoilla on suurempi korruption riski kuin kansallisesti rahoitetuilla hankinnoilla; kehottaa komissiota jatkamaan ponnistelujaan unionin varojen väärinkäytön estämiseksi ja julkisten hankintojen vastuullisuuden lisäämiseksi; panee lisäksi tyytyväisenä merkille Euroopan syyttäjänviraston perustamisen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille, että unionin säännöksissä ei aseteta aikarajoja kilpailuoikeuden rikkomista koskeville tutkimuksille, jonka vuoksi päätökset tehdään joskus liian myöhään, sen jälkeen kun kilpailijoiden on jo täytynyt poistua markkinoilta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota hyväksymään viitteellisiä suuntaviivoja, joilla lyhennetään kilpailuoikeuden rikkomisen tutkinnan ja myös määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä koskevien menettelyjen kestoa, jotta voidaan välttää yrityksille aiheutuva epävarmuus ja liialliset rasitteet ja luoda kilpailukykyinen ympäristö, joka hyödyttää kuluttajia; katsoo, että pidempiä ja joustavampia aikatauluja ei olisi sallittava muutoin kuin monimutkaisissa asioissa, joissa tutkinta on laajennettava koskemaan muita yrityksiä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että vaikka tutkimusten nopeus onkin tasapainotettava niin, että oikeus puolustukseen ja tutkinnan laatu on riittävästi turvattu, viitteelliset aikataulut saattavat auttaa kilpailuoikeusviranomaisia käyttämään voimavarojaan tehokkaammin; panee merkille, että nopeuttaakseen suuria kilpailusääntöjen rikkomista koskevia tutkimuksia, komissio ja sidosryhmät voisivat lisätä yksinkertaistettujen kilpailuoikeudellisten menettelyiden käyttöä ja helpottaa tutustumista asianomaisiin asiakirjoihin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee merkille, että suurin osa kilpailuoikeusasioita koskevista päätöksistä tehdään kansallisella tasolla; kehottaa siksi komissiota ottamaan huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet ja valvomaan kilpailupolitiikan johdonmukaisuutta ja riippumattomuutta ja sen täytäntöönpanoa sisämarkkinoilla, Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston tuella; korostaa, että kansallisten kilpailuviranomaisten riippumattomuus on erittäin tärkeää, ja pitää tästä syystä myönteisenä komission ECN+ -ehdotusta, jonka tarkoituksena on vahvistaa jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten valmiuksia varmistaa EU:n kilpailulainsäädännön tehokas täytäntöönpano; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että komission olisi varmistettava, että kansallisten kilpailuviranomaisten täydellisen riippumattomuuden takaamiseksi niillä on riittävät resurssit rahoituksen, henkilöstön ja tekniikan osalta ja että niiden johto valitaan tai nimitetään avoimesti ilman poliittisia vaikuttimia; korostaa kansallisten kilpailuviranomaisten itsenäisyyttä, myös talousarvion kannalta, sillä se on olennaisen tärkeää EU:n kilpailulainsäädännön tehokkaan valvonnan varmistamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kansalliset kilpailuviranomaiset laativat toteuttamistaan toimista julkiset vuosikertomukset, joihin sisältyy tilastoja ja perustelut sisältävä tiivistelmä, ja että komissio toimittaa näitä keskeisiä kohtia koskevan vuosikertomuksen parlamentille; katsoo, että kansallisilla kilpailuviranomaisilla on oltava käytössään menettelyt, joilla varmistetaan, että niiden henkilöstö ja johto pidättäytyvät kohtuullisen ajan tehtävänsä jätettyään ottamasta vastaan tehtäviä, joista voi aiheutua eturistiriitaa tietyssä asiassa, jonka käsittelyyn he osallistuivat kansallisessa kilpailuviranomaisessa toimiessaan; pitää tärkeänä Euroopan kilpailuviranomaisten verkostoa, joka tarjoaa foorumin säännöllisille keskusteluille komission ja kansallisten kilpailuviranomaisten välillä tuloksellisen ja yhdenmukaisen kilpailusääntöjen soveltamisen varmistamiseksi; kehottaa komissiota ottamaan huomioon kansallisten kilpailuviranomaisten mielipiteen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että tutkimuksen tekeminen unionin kilpailusääntöjä ja valtiontukisääntöjä koskevasta tietoisuudesta ja niiden ymmärtämisestä yrityksissä, erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, voisi auttaa unionin kilpailusääntöjen täytäntöönpanon tehostamisessa ja samalla toimia hyödyllisenä ohjeena; |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että välitoimet voivat olla erityisesti digitaalitaloudessa tärkeä väline varmistettaessa, että käynnissä olevan tutkinnan aikana tapahtuvat rikkomukset eivät vahingoita kilpailua vakavasti ja peruuttamattomasti; kehottaa komissiota tarkastelemaan käytettävissä olevia vaihtoehtoja, joilla joko voidaan nopeuttaa SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan soveltamista koskevia kilpailuviranomaisten menettelyjä tai yksinkertaistaa välitoimien määräämistä; kehottaa komissiota tässä yhteydessä laatimaan asiasta tutkimuksen ja esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle tutkimuksen tulokset ja mahdollisen säädösehdotuksen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota tarkistamaan sulautuma-asetuksen mahdollisen uudistuksen yhteydessä huolellisesti, otetaanko nykyisessä arviointikäytännössä riittävästi huomioon digitaalisten markkinoiden näkökohdat; katsoo, että digitaalitaloudessa sulautumien arvioinnissa käytettävien puuttumiskriteerien mukauttaminen saattaa olla tarpeen; korostaa lisäksi, että kansallisten kilpailuviranomaisten riippumattomuus tulisi varmistaa SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan soveltamisen lisäksi myös sulautumien valvontaa koskevien unionin sääntöjen täytäntöönpanon yhteydessä; painottaa siksi, että siihen tarvitaan vastaavia unionin tason sääntöjä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | suhtautuu myönteisesti komission jatkuviin pyrkimyksiin selventää valtiontuen määritelmän eri näkökohtia, kuten tiedonantoon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä, joka on keskeinen osa valtiontukiuudistusta koskevaa aloitetta; panee erityisesti merkille komission pyrkimykset selventää ’yrityksen’ja ’taloudellisen toiminnan’käsitteitä; toteaa kuitenkin, että etenkin sosiaaliasioissa on edelleen vaikeaa erottaa toisistaan taloudellista sekä muuta kuin taloudellista toimintaa; huomauttaa lisäksi, että perussopimuksen asianmukaisesta tulkinnasta huolehtiminen on Euroopan unionin tuomioistuimen tehtävä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa, että reilu verokilpailu on tärkeää sisämarkkinoiden eheyden kannalta ja että kaikkien markkinatoimijoiden, digitaaliset yhtiöt mukaan lukien, olisi maksettava oma osuutensa veroista siellä, missä voitot syntyvät, jotta ne voivat kilpailla yhtäläisin edellytyksin; pitää myönteisenä komission perusteellisia tutkimuksia ja painottaa, että veropetoksia ja aggressiivista verosuunnittelua on torjuttava, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikkialla sisämarkkinoilla ja vahvistetaan tervettä julkista taloutta; korostaa, että valtion tukia koskevia sääntöjä sovelletaan myös verovapautuksiin ja että on tärkeää poistaa vääristävät kilpailunvastaiset käytännöt, kuten valikoivat veroetuudet; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että komissiolla on käytettävissään kaikki kansallisten veroviranomaisten vaihtamat tarpeelliset tiedot, jotta voidaan arvioida, ovatko niiden tekemät veropäätökset ja järjestelyt EU:n kilpailusääntöjen mukaisia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ilmaisee huolensa siitä, että kilpailuviranomaiset eivät ole vastustaneet uusiutuvan energian tukiohjelmien jälkikäteen toteutettua poistamista; korostaa, että viranomaisten reagoimattomuus on vääristänyt kilpailua entisestään, sillä kansainväliset sijoittajat ovat saaneet oikeussuojan mutta paikalliset sijoittajat eivät; kehottaa komissiota tutkimaan nykyisten kapasiteettimaksujen ja ydinvoimasta luopumisen vuoksi suoritettavien maksujen vääristäviä vaikutuksia sähkömarkkinoilla; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa tarkistamaan verotusta koskevia valtiontuen suuntaviivoja siten, että ne kattavat veropäätöksiä ja siirtohinnoittelua vakavammat tapaukset epäterveen kilpailun alalla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa yksinkertaisten ja avointen veropolitiikkojen ja säännösten tarvetta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee erittäin tyytyväisenä merkille komission tekemän päätöksen, jolla torjutaan Amazonille laittomasti myönnettyjä veroetuuksia, ja aiemmat päätökset virstanpylväät sääntöjenvastaisista valikoivista veroetuuksista, ja korostaa, että sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintä on välttämätöntä; toteaa, että Luxemburg ilmoitti aikovansa valittaa Amazonia koskevasta päätöksestä, aivan kuten Irlanti teki Applen tapauksessa; kehottaa komissiota jatkamaan kaikkien jäsenvaltioiden tilanteen seuraamista ja päättämään laittomien valtiontukien vastustamisesta kaikissa vastaavissa tapauksissa tasavertaisen kohtelun takaamiseksi ja tasapuolisten toimintaedellytysten palauttamiseksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa tarvetta verottaa digitaalialan yrityksiä niiden aidosti jäsenvaltioissa harjoittaman toiminnan perusteella ottamalla huomioon digitaalisen alustojen kautta tuotettu liikevaihto, jolloin estetään kilpailuhaittojen syntyminen niille yrityksille, jotka harjoittavat liiketoimintaa pysyvän fyysisen läsnäolon muodossa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | katsoo, että verosuunnittelu voi haitata tervettä kilpailua sisämarkkinoilla, sillä sisämarkkinoilla vain yhdessä maassa liiketoimintaa harjoittavat uudet tulokkaat ja pk-yritykset ovat huonommassa asemassa kuin monikansalliset yritykset, jotka voivat siirtää voittoja tai harjoittaa aggressiivisen verosuunnittelun muita muotoja vain niiden käytettävissä olevien eri päätösten ja välineiden avulla; panee huolestuneena merkille, että näin saavutettu kevyempi verotus antaa monikansallisille yrityksille suuremman voiton verojen jälkeen ja luo niille paremmat toimintaedellytykset sisämarkkinoilla kuin niiden kilpailijoille, jotka eivät voi käyttää aggressiivista verosuunnittelua ja joilla säilyy yhteys voiton syntymisen ja verotuspaikan välillä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pyytää komissiota avaamaan neuvottelut kaikkien sellaisten valtioiden ja alueiden kanssa, joilla on vahva asema yhteismarkkinoilla ja joilta puuttuu tehokas valtionavun valvonta epäoikeudenmukaisen verokilpailun torjumiseksi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | panee merkille mahdollisuuden käyttää julkisia varoja sellaisten pankkien pelastamiseksi, jotka ovat tärkeitä niiden alueella; kehottaa komissiota selvittämään, millä edellytyksin tämä on mahdollista, erityisesti kun on kyse EU:n valtiontuki- ja velkakirjojen arvon alaskirjausta koskevista säännöistä; katsoo, että nykyinen oikeudellinen kehys on epäselvä ja kehottaa komissiota parantamaan sitä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa, että talletusten vakuusjärjestelmästä annetun direktiivin mukaan luottolaitosten maksukyvyttömyys olisi ehkäistävä talletusten vakuusjärjestelmien avulla selkeästi määriteltyjen edellytysten mukaisesti ja joka tapauksessa olisi noudatettava valtiontukisääntöjä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa komissiota arvioimaan uudelleen vuosittain, täyttyvätkö edelleen vaatimukset, jotka koskevat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltamista finanssialaan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että finanssikriisin seurauksena pankkialan keskittyminen on lisääntynyt, ja joissain tapauksissa EU:n ja kansalliset valvontaviranomaiset ovat kannustaneet siihen; kehottaa komissiota seuraamaan tätä ilmiötä ja laatimaan unionin kattavan maakohtaisen tutkimuksen aiheesta tarkastellakseen sen vaikutuksia kilpailuun; |
| --- | --- |

34.

| 35. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komission jäsen Vestager sitoutui 21. marraskuuta 2017 talous- ja raha-asioiden valiokunnan kanssa käydyssä jäsennellyssä vuoropuhelussa tarkastelemaan Euroopan keskuspankin yrityssektorin osto-ohjelman mahdollisesti aiheuttamia kilpailun vääristymiä ja antamaan tarkastelun perusteella valiokunnalle laadullisen vastauksen; korostaa tässä yhteydessä, että valtiontuen valikoivuuden käsite on olennainen kriteeri, joka on tutkittava perusteellisesti; viittaa tässä yhteydessä lisäksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohtaan, joka sisältää niin kutsutun uskollisuusperiaatteen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota valvomaan tarkasti vähittäispankkialan ja rahoituspalvelualan toimia mahdollisten kilpailuoikeuden rikkomisten ja kartellitoiminnan havaitsemiseksi sekä tekemään tiivistä yhteistyötä kansallisten kilpailuviranomaisten kanssa EU:n kilpailusääntöjen täytäntöön panemiseksi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että on ensisijaisen tärkeää varmistaa valtiontukea koskevien sääntöjen tiukka ja tasapuolinen noudattaminen tulevien pankkikriisien hoitamisessa, jotta veronmaksajien ei tarvitse kantaa vastuuta pankkien pelastamisesta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tukee komission verkkokauppaa koskevassa kilpailualan selvityksessään esittämää havaintoa siitä, että rajatylittävä verkkokauppa voi edistää sisämarkkinoiden yhdentymistä, tuoda yrityksille kilpailuetuja ja lisätä kuluttajien valinnanvaraa, mutta maarajoitukset haittaavat tätä merkittävästi; muistuttaa, että joissain olosuhteissa tämä voitaisiin todeta 101 artiklan vastaiseksi; panee tyytyväisenä merkille komission sitoumuksen kohdentaa EU:n kilpailusääntöjen täytäntöönpanoa digitaalisen talouden yleistymisen ja kasvavan merkityksen tuloksena ilmestyneisiin tai levinneisiin liiketoimintakäytäntöihin; pitää yhtä lailla myönteisenä komission pyrkimystä laajentaa vuoropuhelua kansallisten kilpailuviranomaisten kanssa EU:n kilpailusääntöjen johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi verkkokaupan käytäntöjen osalta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa EU:n brexit-pääneuvottelijaa yhteistyössä komissaari Vestagerin kanssa käynnistämään mahdollisimman pian reilun ja avoimen keskustelun EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevasta suhteesta kilpailupolitiikan alalla; |
| --- | --- |

39.

| 40. | katsoo, että brexit-agendan ei pitäisi uhata käynnissä olevia tutkintoja (11), jotka koskevat Yhdistyneen kuningaskunnan tai sinne sijoittautuneiden yritysten tekemiä mahdollisia EU:n kilpailulainsäädännön rikkomisia, ja että komission lopullisten päätösten, jotka se tekee 29. maaliskuuta 2019 jälkeen, pitäisi olla edelleen sitovia; |
| --- | --- |

40.

| 41. | panee merkille komission väitetiedoksiannon ja sen alustavat päätelmät, joiden mukaan Google on väärinkäyttänyt määräävää asemaansa hakukoneena antamalla laitonta etua toiselle tuotteelleen, joka on sen hintaseurantapalvelu; kehottaa komissiota varmistamaan, että yritys toimeenpanee korjaustoimenpiteet tehokkaasti ja nopeasti, jotta estetään määräävän markkina-aseman väärinkäyttämisen jatkuminen; korostaa, että komission on tehtävä perusteellinen selvitys ja seurattava, miten Googlea koskeva ehdotus toimisi käytännössä, jotta voidaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset, joita tarvitaan kilpailussa ja innovoinnissa menestymiseen; toteaa, että huutokauppaperusteisella lähestymistavalla ei ehkä saavutettaisi yhdenvertaista kohtelua ilman täysimittaista rakenteellista erottelua yrityksen ja erikoistuneiden hakupalvelujen välillä; toivottaa komission sekä Googlen toimitusjohtajan tervetulleiksi talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan yhteiseen julkiseen kuulemiseen; katsoo, että kaikkien yritysten, myös digitaalialalla, olisi toimittava tiiviissä yhteistyössä parlamentin kanssa, muun muassa osallistumalla julkisiin kuulemisiin; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota toteuttamaan lisää kunnianhimoisia toimia verkkokaupan kilpailun laittomien esteiden poistamiseksi, jotta varmistetaan esteetön verkkokauppa EU:n kuluttajille, jotka ostavat toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneilta myyjiltä, eikä kuitenkaan luoda uusia esteitä, joita kuluttajalainsäädännön nykyiset eroavaisuudet aiheuttavat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa komissiota valvomaan huolellisesti ja saattamaan mahdollisimman pian päätökseen kaikki muut vireillä olevat kilpailuoikeudelliset tutkimukset, kuten Android ja AdSense, ja matkailu- ja paikallishakuja koskevat tutkimukset, joissa Googlen väitetään käyttäneen väärin määräävää asemaansa nykyisten ja potentiaalisten kilpailijoiden kustannuksella niin, että ne ovat estyneet pääsemästä tälle alalla ja kehittymästä sillä; korostaa, että komission on syytä olla hyvin valmistautunut ja varustettu ensimmäisen massadata-tapauksen varalta, sillä se vastaa noin 5,2 teratavua. korostaa tässä yhteydessä, että suurten teknologiayritysten henkilötietojen käyttö on ainutlaatuista ja kuluttajat eivät useinkaan ole tietoisia siitä, kuinka heidän tietojaan käytetään esimerkiksi profilointiin tai kohdistettuun mainontaan; katsoo, että digitaaliset yritykset voivat muodostaa kilpailu- ja finanssiviranomaisille erityisen haasteen erityisesti silloin, kun kyse on algoritmeista, tekoälystä tai tiedon arvosta; rohkaisee komissiota kehittämään digitaalitalouksien nousua silmällä pitäen politiikkatoimia ja täytäntöönpanoa koskevia välineitä varmistaakseen, että sillä on käytettävissään kattava joukko huipputeknologian insinöörejä ja asiantuntijoita, jotka voivat seurata tilannetta ja ryhtyä toimiin erilaisissa kilpailunvastaisissa tilanteissa digitaalitalouden ja alustatalouden osalta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa lääkealan käynnissä olevien tutkimusten merkitystä, sillä kyseiseltä alalta saadaan yhä enemmän näyttöä markkinoiden vääristymistä, muun muassa määrällisistä rajoituksista, hintojen manipuloinnista sekä rinnakkaislääkkeiden saatavuuden esteistä; |
| --- | --- |

44.

| 45. | suhtautuu myönteisesti komission 6. lokakuuta 2017 antamaan tiedotteeseen, jossa vahvistetaan sen toiminta ennalta ilmoittamattomia tarkastuksia koskevassa asiassa, kun kyse on kilpailijoiden pääsystä pankkitilin tietoihin; kehottaa komissiota tarkkailemaan tätä asiaa tiiviisti erityisesti asiakkaan vahvaa tunnistamista ja turvallista viestintää koskevan teknisen sääntelystandardin tullessa voimaan; |
| --- | --- |

45.

| 46. | suhtautuu myönteisesti komission tutkintaan kuorma-autojen kartellista ja sen asiaa koskeviin päätelmiin; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pyytää komissiota selkiyttämään eurooppalaisiin ja Euroopan ulkopuolisiin lentoyhtiöihin sovellettavia valtiontukisääntöjä tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi sellaiselle toiminnalle, joka suuntautuu eurooppalaisille ja Euroopan ulkopuolisille markkinoille; katsoo, että rakenneuudistuki voisi joissain tilanteissa vääristää kilpailua; katsoo, että kaikkiin EU:n alueelle ja alueelta lentäviin kansallisiin lentoyhtiöihin ja halpalentoyhtiöihin olisi sovellettava samoja kilpailusääntöjä ja että samalla on huomioitava sellaisten liikenteenharjoittajien tilanne, joiden toiminnalla ei ole merkittävää vaikutusta markkinoihin; panee merkille, että komissio hyväksyi sen, että Lufthansa hankkii Air Berlinin tytäryhtiön LGW:n edellyttäen, että noudatetaan tiettyjä sitoumuksia, jotta vältetään kilpailun vääristyminen; kehottaa komissiota tarkkailemaan tilannetta keskipitkällä aikavälillä ja torjumaan kaikkia ilmailualan kilpailunvastaisia käytäntöjä, jotka horjuttavat kuluttajansuojalainsäädäntöä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pyytää komissiota tutkimaan halpalentoyhtiöiden määräävää markkina-asemaa monilla lentoreiteillä Euroopassa ja näiden reittien hintakehitystä; muistuttaa, että tällainen asema saavutetaan usein aggressiivisella markkinakäyttäytymisellä, joka poistaa kilpailijat markkinoilta ja lopulta kasvattaa kuluttajille aiheutuvia maksuja ja kustannuksia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pyytää komissiota arvioimaan huolellisesti kaikki lentoyhtiöiden sulautumasopimukset noudattaen EU:n yrityskeskittymien valvontamenettelyä ja huomioiden, missä määrin hankinta vaikuttaa markkinoiden kilpailuun ja aiheuttaa mahdollisesti haittaa kuluttajille erityisesti hintojen nousun tai suorien lentojen vähenemisen vuoksi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa komissiota saattamaan päätökseen yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen täytäntöönpanon, varmistamaan infrastruktuurin haltijoiden ja rautatieyritysten välisen rahaliikenteen täyden avoimuuden ja tarkistamaan, että kaikilla jäsenvaltioilla on vahva ja riippumaton kansallinen kilpailuoikeusviranomainen; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on huolestunut suurten institutionaalisten sijoittajien yhteisen omistajuuden aiheuttamista kilpailunvastaisista vaikutuksista; katsoo, että se, että nämä sijoittajat omistavat merkittävän osuuden samalla toimialalla toimivien suorien kilpailijoidensa, kuten toisten lentoyhtiöiden, osakkeista, luo lähes oligopolin, joka vaikuttaa haitallisesti kuluttajiin ja koko talouteen rajoittamalla kilpailua; kehottaa komissiota toteuttamaan kaikki tarpeelliset toimenpiteet yhteisen omistajuuden mahdollisten kilpailunvastaisten vaikutusten torjumiseksi; kehottaa komissiota lisäksi tutkimaan yhteistä omistajuutta ja laatimaan parlamentille esiteltävän kertomuksen sen vaikutuksista eurooppalaisiin markkinoihin ja erityisesti hintoihin ja innovointiin; |
| --- | --- |

51.

| 52. | suhtautuu myönteisesti reilun kilpailun turvaamista koskevan asetuksen (EY) N:o 868/2004 tarkistamiseen, jolla pyritään varmistamaan vastavuoroisuus ja poistamaan epäterveet käytännöt, kuten väitetty valtiontuen antaminen tietyistä kolmansista maista tuleville lentoyhtiöille, ja sääntelyyn liittyvät ongelmat, kuten työolosuhteita ja ympäristöä koskevat ongelmat; on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että paras tapa toimia on hyväksyä uusi kattava oikeudellinen väline, jolla puututaan markkinoiden vääristymiseen kansainvälisen liikenteen alalla; kannustaa Kansainvälistä siviili-ilmailujärjestöä osallistumaan lentoyhtiöiden väliseen alueelliseen kilpailuun sekä edistää lentoliikennesopimuksiin perustuvaa tervettä kilpailua; katsoo, että reilun kilpailun lausekkeen avoimuus on olennainen tekijä tasapuolisten toimintaedellytysten takaamisessa; katsoo, että tämän asetuksen tai muiden asianmukaisten lainsäädännöllisten välineiden olisi estettävä kilpailunvastainen toiminta lippujen jakelussa, kuten joidenkin lentoyhtiöiden käyttämät lisämaksut tai tietojen rajoitettu esittäminen kuluttajille, jotka käyttävät muuta varauskanavaa kuin lentoyhtiön omaa varauskanavaa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | muistuttaa, että lentoliikenne edistää merkittävällä tavalla sekä yhteyksiä EU:n jäsenvaltioiden välillä että kolmansien maiden kanssa, mikä on elintärkeää EU:n yhdentymisen ja kilpailukyvyn kannalta, ja sillä on merkittävä vaikutus talouskasvuun ja työllisyyteen; huomauttaa, että EU:n liikenneyhteydet perustuvat kaiken kaikkiaan suurelta osin eurooppalaisten lentoyhtiöiden tarjoamiin lentoliikennepalveluihin; |
| --- | --- |

53.

| 54. | suhtautuu myönteisesti komission toimiin, joilla yksinkertaistetaan satamiin ja lentoasemiin, kulttuuriin ja syrjäisimpiin alueisiin tehtäviä julkisia investointeja koskevia sääntöjä; korostaa, että kun otetaan huomioon yhteystarpeet sekä syrjäisimpien ja perifeeristen alueiden tarpeet ja nykyisten komission suuntaviivojen mukaisesti kaikki lentoasemat, joita rahoitetaan EU:n talousarviosta tai joita Euroopan investointipankki rahoittaa, niiden olisi perustuttava positiiviseen kustannus-hyötyanalyysiin ja keskipitkän ja pitkän aikavälin toiminnalliseen ja taloudelliseen elinkelpoisuuteen, jotta vältetään rahoitus elinkelvottomille lentoasemille Euroopassa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa lentotietojen avoimuuden ja neutraaliuden turvaamisen tärkeyttä tasapuolisten toimintaedellytysten takaamiseksi markkinoilla, ja lopulta jotta eurooppalaiset kuluttajat voisivat tehdä tietoon perustuvia valintoja; kehottaa siksi komissiota noudattamaan näitä periaatteita, kun se tarkastelee uudelleen tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien käytännesääntöjä ja lentoliikenneasetusta; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa komissiota varmistamaan liikennealan reilun kilpailun sisämarkkinoiden toteuttamiseksi ottaen huomioon yleisen edun ja pitäen etusijalla saaristoalueiden ja eristyneiden alueiden liikenneyhteyksien turvaamista; kehottaa komissiota seuraamaan tapauksia, joissa julkisia satama- ja lentoasemaverkostoja hoidetaan monopolin välityksellä; |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa, että kansainvälinen yhteistyö on välttämätöntä, jotta kilpailuoikeuden periaatteet voidaan panna tuloksekkaasti täytäntöön globalisaation aikakaudella; tukee tässä yhteydessä komission ja kansallisten kilpailuviranomaisten osallistumista monenvälisillä foorumeilla, kuten kansainvälisessä kilpailuviranomaisverkossa, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestössä (OECD), Maailmanpankissa ja YK:n kauppa- ja kehityskonferenssissa (UNCTAD); pyytää komissiota sisällyttämään kansainvälisiin kauppa- ja investointisopimuksiin kilpailuosiot; pyytää komissiota lähentämään edelleen kilpailupolitiikan välineitä ja käytäntöjä, mukaan lukien kahdenvälisellä yhteistyöllä kolmansien maiden kanssa, samaan tapaan kuin vuonna 2013 toisen sukupolven sopimuksessa EU:n ja Sveitsin välillä; suhtautuu myönteisesti komission ja Kiinan välisen valtiontuen valvontaa koskevan vuoropuhelun käynnistymiseen ja seuraa tarkasti Kiinan terveen kilpailun tarkistusjärjestelmää, jonka tarkoituksena on taata, että valtion toimet eivät vaikuta haitallisesti markkinoille tuloon tai sieltä poistumiseen tai tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen; toistaa kehotuksensa komissaari Vestagerille, että tämän olisi varmistettava tehokkaasti, että komissio ilmoittaa parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle sen ulkoisesta toiminnasta kilpailupolitiikan alalla ja pitää valiokunnan säännöllisesti ajan tasalla; |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa, että toimivasta kilpailusta Euroopan sisämarkkinoilla on hyötyä erityisesti kuluttajille; katsoo, että kilpailupolitiikan tiukalla ja tasapuolisella täytäntöönpanolla voidaan edistää merkittävästi keskeisiä poliittisia tavoitteita, joihin kuuluvat erityisesti syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat, yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat sekä yhdennetty ja ilmastoystävällinen energiaunioni; muistuttaa, että kilpailupolitiikan perinteiset markkinamallit eivät välttämättä sovellu digitaalimarkkinoille, esimerkkeinä verkkoalustaan perustuvat liiketoimintamallit ja monisuuntaiset markkinat; |
| --- | --- |

58.

| 59. | huomauttaa, että yhteiset säännöt yhtiöveropohjan laskemiseksi voisivat poistaa epäoikeudenmukaisen verokilpailun, kuten verosopimusten tekemisen tiettyjen monikansallisten yritysten ja jäsenvaltioiden välillä; panee merkille käynnissä olevat neuvottelut yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta (CCCTB); |
| --- | --- |

59.

| 60. | toteaa, että suotuisa sääntelykehys on lentoasemille tärkeä yksityisten investointien houkuttelemiseksi ja liikkeelle saamiseksi; katsoo, että lentoasemamaksuista annetusta direktiivistä tehty komission arviointi sekä lentoyhtiöiden ja lentoasemien tehokas kuuleminen auttavat todennäköisesti selventämään, ovatko nykyiset säännökset tehokas keino edistää kilpailua ja suojella eurooppalaisten kuluttajien etuja vai onko niitä syytä uudistaa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Espanjan hallitus on valmis avaamaan Espanjan ja Venäjän välisen ilmailusopimuksen Barcelonan ja Tokion välisten suorien lentojen mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ehdottaa, että komissio tutkii jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä ilmailusopimuksia terveen kilpailun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa komissiota tarkastelemaan brexitin mahdollisia vaikutuksia ilmailualan kilpailuun ja puuttumaan niihin, erityisesti jos sillä on vaikutuksia Yhdistyneen kuningaskunnan asemaan monenvälisessä sopimuksessa Euroopan yhteisen ilmailualueen perustamisesta, mikä rajoittaisi pääsyä kaikkiin EU:n kohteisiin ja niistä takaisin; |
| --- | --- |

63.

| 64. | katsoo, että tasapuolisten kilpailuedellytysten varmistaminen yrityksille sisämarkkinoilla riippuu myös sosiaalisen polkumyynnin päättäväisestä torjumisesta; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa komissiota puuttumaan tarkemmin EU:n ilmailustrategian puitteissa laadittavaa tulevaa lainsäädäntöä koskevien neuvottelujen keskeytymisen pitkäaikaisiin vaikutuksiin; |
| --- | --- |

65.

| 66. | suhtautuu myönteisesti komission alustavaan vaikutustenarviointiin ja elintarvikeketjua koskevaan julkiseen kuulemiseen; muistuttaa, että Euroopan parlamentti on jo vedonnut komissioon ja kansallisiin kilpailuviranomaisiin, jotta ne vastaisivat huolenaiheisiin, joita aiheuttaa se yhteisvaikutus, joka jakelualan kansallisella tasolla tapahtuvalla nopealla keskittymisellä ja toisaalta suurten jakeluketjujen liittoutumilla Euroopassa ja kansainvälisesti on niin elintarvikeketjun alkupäähän kuin jakelijoihin ja kuluttajiin; katsoo, että tällainen rakenteellinen kehitys herättää huolta mahdollisista strategisista mukautuksista, kilpailun vähenemisestä ja innovaatioon tehtävien investointien marginaalien kapenemisesta elintarvikeketjussa, tuottajaorganisaatioiden asianmukaisesta toiminnasta erityisesti pienviljelijöiden tapauksessa ja agroekologisiin olosuhteisiin soveltuvien lajikkeiden valikoiman osalta; kehottaa komissiota torjumaan elintarvikeketjussa esiintyviä hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä, jotka haittaavat tuottajia, ja vahvistamaan unionin tasolla sitovan niiden vastaisen sääntelykehyksen; |
| --- | --- |

66.

| 67. | suhtautuu myönteisesti komission perusteellisiin tutkimuksiin Monsanton ja Bayerin sulautumasta; on hyvin huolissaan siitä, että jos Monsanton ja Bayerin sulautuma hyväksytään, kolme yhtiötä (Chem China-Syngenta, Du Pont-Dow ja Bayer-Monsanto) tulee omistamaan jopa 60 prosenttia maailman patentoiduista siemenistä ja 64 prosenttia maailman kasvinsuojeluaineista ja rikkakasvihävitteistä sekä vastaamaan niiden myynnistä; huomauttaa, että näin tiivis keskittyminen johtaa todennäköisesti hintojen nousuun, maanviljelijöiden lisääntyneeseen tekniseen ja taloudelliseen riippuvuuteen muutamasta maailmanlaajuisesta yhdennetystä täyden palvelun myyntialustasta, siementen monimuotoisuuden vähenemiseen ja innovoinnin suuntautumiseen pois ympäristöä ja biologista monimuotoisuutta kunnioittavan tuotantomallin omaksumisesta sekä lopulta innovoinnin vähenemiseen kilpailun vähentymisen myötä; pyytää tästä syystä komissiota huomioimaan tarkasti, että alalla on käynnissä useita sulautumia samanaikaisesti, tarkastellessaan keskittymisen laajuutta ja sulautuman kilpailullisia vaikutuksia eri markkinoihin; |
| --- | --- |

67.

| 68. | on erittäin huolestunut siitä, että komissio on hyväksynyt Bayer-Monsanton fuusion, sillä Bayerin omaisuuserien ehdotetusta myynnistä huolimatta fuusio pahentaa maatalousteollisuuden voimakasta keskittymistä ja estää käytännössä siirtymästä kemikaaleista riippuvaisesta maataloudesta kohti aidosti kestävää maataloutta; kehottaa tarkistamaan kilpailuoikeutta, jotta tällaiset fuusiot voitaisiin torjua tehokkaasti tulevaisuudessa; kehottaa siksi painokkaasti komissiota arvioimaan, voivatko maatalousalan fuusiot muodostaa ”merkittävän esteen tehokkaalle kilpailulle”, ei kapea-alaisin testein, jotka koskevat vain fuusion vaikutusta hintoihin, tuotantoon ja innovointiin, vaan tarkastelemalla fuusion laajoja yhteiskunnallisia kustannuksia ja huomioimalla niiden laajemman vaikutuksen ympäristönsuojeluun ja kansainväliset biologista monimuotoisuutta koskevat velvoitteet, kuten SEUT-sopimuksen 11 artikla edellyttää; |
| --- | --- |

68.

| 69. | toteaa, että kauppatukia ja tullietuuksia, kuten GSP- ja GSP+-järjestelmää, joita myönnetään EU:n ulkopuolisille valtioille ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien edistämiseksi mutta jotka ovat osoittautuneet keskeiseksi välineeksi myös EU:n kilpailukyvyn edistämisessä kansainvälisesti, on valvottava asianmukaisesti ja sovellettava huomioiden niiden vaikutus EU:n toimialoihin; kehottaa tästä syystä komissiota jäädyttämään tuen tai etuuden, jos EU:n ulkopuolinen valtio väärinkäyttää sitä; |
| --- | --- |

69.

| 70. | muistuttaa, että komissio on tarkastellut Luxemburgin McDonald'sille antamia veropäätöksiä kesäkuusta 2014 alkaen, että komissio päätti joulukuussa 2015 käynnistää muodollisen tutkintamenettelyn ja että asiassa ei ole vielä tehty lopullista päätöstä; pyytää komissiota pyrkimään kaikin keinoin tekemään asiassa pian lopullisen päätöksen; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa komissiota arvioimaan säännöllisesti jäsenvaltioiden toimia teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseksi tehokkaasti, sillä ne ovat keskeinen osa tervettä kilpailupolitiikkaa; toteaa, että tavaramerkkien suojaaminen on olennaisen tärkeää tuotteiden tunnistamiseksi ja erittelemiseksi kauppapaikalla ja että ilman tavaramerkkejä ja mahdollisuutta erottautua tuotteillaan valmistajien on hyvin vaikeaa ellei jopa mahdotonta päästä uusille markkinoille; toteaa lisäksi, että kilpailun keskittyessä hintaan valmistajien, joiden markkinaosuus on pieni, on vaikea vahvistaa asemaansa markkinoilla; katsoo tästä syystä, että tavaramerkkien poistaminen tai niiden käytön rajoittaminen luo merkittävän esteen markkinoille pääsylle ja horjuttaa EU:n vapaan ja terveen kilpailun olennaista osatekijää; |
| --- | --- |

71.

| 72. | tukee voimakkaasti komission kilpailupolitiikkaa koskevassa vuosikertomuksessa 2016 esittämää toteamusta, että ”kun yritykset globalisoituvat, niin on tehtävä myös niiden, jotka valvovat kilpailusääntöjen noudattamista”; katsoo, että maailmanlaajuiset kilpailusäännöt, avoimuus ja kilpailuviranomaisten erittäin korkeatasoinen koordinointi myös kilpailumenettelyjen aikana tehtävän tietojenvaihdon osalta ovat edellytyksiä maailmanlaajuisen reilun kaupan kehittämiselle; muistuttaa, että on välttämätöntä torjua hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä, myös kilpailupolitiikan avulla, jotta varmistetaan maailmanlaajuisesti tasapuoliset toimintaedellytykset, jotka hyödyttävät sekä työntekijöitä, kuluttajia että yrityksiä, ja että se on yksi unionin kauppapoliittisen strategian painopisteistä; korostaa, että globalisaation hallintaa koskevassa pohdinta-asiakirjassa todetaan, että unionin on ryhdyttävä toimiin tasapuolisten toimintaedellytysten palauttamiseksi, ja että siinä pyydetään komissiota ehdottamaan tähän liittyviä konkreettisia toimia; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa nykyaikaistamaan kaupan suojavälineitä, jotta ne olisivat entistä vahvempia, nopeampia ja tehokkaampia; pitää myönteisenä uutta menetelmää, jolla polkumyyntitullit lasketaan arvioimalla markkinoiden vääristymiä kolmansissa maissa ja jolla on varmistettava vähintään sama vaikuttavuus kuin aiemmin toteutetuilla polkumyynnin vastaisilla toimilla täysin WTO:n unionille asettamien velvoitteiden mukaisesti; muistuttaa, että on tärkeää valvoa sen täytäntöönpanon tehokkuutta; korostaa lisäksi tukien vastaisen välineen erityistä merkitystä vilpillisen maailmanlaajuisen kilpailun torjunnassa ja tasapuolisten toimintaedellytysten luomisessa unionin valtiontukisääntöjen avulla; |
| --- | --- |

73.

| 74. | katsoo, että vastavuoroisuuden on oltava yksi unionin kauppapolitiikan pilareista, jotta voidaan taata tasapuoliset toimintaedellytykset unionin yrityksille, erityisesti julkisten hankintojen osalta; painottaa, että toimilla, joilla pyritään parantamaan pääsyä ulkomaisille julkisten hankintojen markkinoille, ei saa vaarantaa sosiaalisiin ja ympäristöä koskeviin ehtoihin liittyvien unionin sääntöjen kehittämistä; pitää tärkeänä, että unioni ottaa käyttöön julkisia hankintoja koskevan kansainvälisen välineen, jolla varmistetaan tarvittava vastavuoroisuus tapauksissa, joissa kauppakumppanit rajoittavat pääsyä julkisten hankintojen markkinoilleen; muistuttaa suorien ulkomaisten investointien hyödyistä ja katsoo, että komission ehdotuksen ulkomaisten investointien valvonnasta olisi lisättävä vastavuoroisuutta markkinoille pääsyssä; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kehottaa komissiota kiinnittämään neuvotteluissa ja kaupankäynnissä erityistä huomiota pk-yritysten tarpeisiin niiden markkinoillepääsyn ja kilpailukyvyn parantamiseksi; panee merkille komission toimet vilpillisen kilpailun torjumiseksi korkean profiilin tapauksissa mutta painottaa, että reilua kilpailua koskevien sääntöjen noudattamisen valvonta on äärimmäisen tärkeää myös pk-yritysten kannalta; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tähdentää, että unionin kauppapolitiikalla ja kauppasopimuksilla voidaan edistää korruption torjuntaa; |
| --- | --- |

76.

| 77. | muistuttaa unionin tehokkaiden ja yhdenmukaisten tullitarkastusten merkityksestä vilpillisen kilpailun torjumiseksi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kehottaa komissiota kertomaan tarkemmin, kuinka epäterveeseen kauppatapaan voidaan puuttua nykyisellä kilpailupolitiikalla; |
| --- | --- |

78.

| 79. | suhtautuu näin ollen myönteisesti komission ehdotukseen Euroopan kilpailuviranomaisten verkostosta (ENC+) ja katsoo, että myös varoittavat sakot ovat tärkeitä kilpailupolitiikan kannalta; korostaa lisäksi, että sakkopäätöksen täytäntöönpanoa koskevan lupapyynnön epääminen olisi aina perusteltava asianmukaisesti ja luotava järjestelmä, jossa tällaisia viranomaisten välisiä mahdollisia kiistoja voidaan ratkaista; |
| --- | --- |

79.

| 80. | panee merkille verkkokauppa-alaa koskevan tutkimuksen ja sitä koskevan loppuraportin, josta ilmenee, että verkkokauppa-alalla on joitakin liiketoimintakäytäntöjä, jotka haittaavat reilua kilpailua ja rajoittavat kuluttajien valinnanvaraa; katsoo, että digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa kyseisen tutkimuksen olisi oltava osa komission suurempia täytäntöönpanotoimia, joilla kilpailupolitiikkaa sovelletaan kaikilta osin verkossa toimiviin vähittäiskauppiaisiin; |
| --- | --- |

80.

| 81. | tukee komission pyrkimystä kohdentaa EU:n kilpailusääntöjen täytäntöönpanoa verkkokaupan kasvun tuloksena ilmestyneisiin tai kehittyneisiin yleisiin liiketoimintakäytäntöihin ja korostaa, että komission on ryhdyttävä lisätoimiin varmistaakseen, että EU:n kilpailusääntöjä sovelletaan yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, myös verkkokauppaan liittyvien liiketoimintakäytäntöjen osalta; painottaa, että suurten verkkokauppojen ja niiden tavarantoimittajien epäsymmetrisestä suhteesta johtuen komission ja kansallisten kilpailuviranomaisten olisi pantava kilpailusäännöt aktiivisesti täytäntöön ja valvottava niitä, koska tavarantoimittajilla ja etenkään pk-yrityksillä ei ehkä aina ole kustannustehokkaita keinoja oikeussuojakeinojen käyttämiseksi; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kehottaa vahvistamaan kuluttajien valinnanvapautta digitaalisilla sisämarkkinoilla; katsoo, että yleisessä tietosuoja-asetuksessa (EU) 2016/679 säädetty oikeus tietojen siirrettävyyteen on hyvä lähestymistapa kuluttajien oikeuksien ja kilpailun vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

82.

| 83. | katsoo, että tehokas kilpailupolitiikka voi täydentää digitaalisia sisämarkkinoita koskevia sääntelyaloitteita, ja toteaa, että jos sääntelyhalukkuus johtuu pääasiallisesti joidenkin toimijoiden markkinatoimista, vahinkoihin voitaisiin puuttua kilpailutoimenpiteillä kilpailunvastaisten toimien torjumiseksi ilman, että jarrutetaan kilpailua haluavia toimijoita; |
| --- | --- |

83.

| 84. | on huolestunut valmistajien lisääntyneestä sopimusrajoitteiden käytöstä verkkokaupassa, mikä vahvistui verkkokauppaa koskevassa tutkimuksessa, ja kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen kyseisiä lausekkeita, jotta varmistetaan ettei niillä luoda perusteettomia kilpailun esteitä; pyytää komissiota samalla tarkastelemaan uudelleen vertikaalisista rajoituksista annettuja suuntaviivoja ja komission asetusta (EU) N:o 330/2010 näiden muutosten valossa; |
| --- | --- |

84.

| 85. | panee merkille julkisasiamies Wahlin 26. heinäkuuta 2017 asiassa C-230 Coty Germany GmbH vastaan Parfümerie Akzente GmbH antaman lausunnon, jossa todettiin, että jakelusopimuksiin sisältyviä rajoituksia verkkokaupassa ei voida pitää komission asetuksen (EU) N:o 330/2010 mukaisina vakavimpina kilpailunrajoituksina; |
| --- | --- |

85.

| 86. | korostaa, että oikeussuojan saatavuus, johon voivat sisältyä myös kollektiiviset oikeussuojakeinot, on oleellisen tärkeä EU:n kilpailupolitiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta; painottaa, että tällaisten suojakeinojen puuttuminen heikentää kilpailua, sisämarkkinoiden toimintaa ja kuluttajien oikeuksia; |
| --- | --- |

86.

| 87. | muistuttaa, että kilpailunvastaisten toimien tehokas torjunta edellyttää sitä, että jäsenvaltioiden on omaksuttava reiluun kilpailuun perustuvan avoimen talouden periaatteiden mukainen talouspolitiikka, sillä puhtaasti protektionistiset toimenpiteet haittaavat sisämarkkinoiden toimintaa; korostaa, että kaikki vilpillisen kilpailun osa-alueet on hävitettävä, mukaan lukien rekisteröimätön työ ja sääntöjen kiertäminen työntekijöiden lähettämisessä työhön toiseen jäsenvaltioon, tämän kuitenkaan rajoittamatta työvoiman vapaata liikkuvuutta yhtenä sisämarkkinoiden perusvapauksista; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pitää erittäin tärkeänä komission järjestämää kuulemistilaisuutta fuusioiden valvonnan mahdollisesta parantamisesta EU:ssa; katsoo, että erityisesti digitaalisella alalla on toteutettava toimia, joilla varmistetaan, että fuusiot eivät rajoita kilpailua sisämarkkinoilla; kehottaa siksi jälleen komissiota tarkistamaan huolellisesti, otetaanko nykyisessä arviointikäytännössä riittävästi huomioon digitaalisten markkinoiden näkökohdat ja markkinoiden kansainvälistyminen; kehottaa lisäksi komissiota ottamaan huomioon, että tietojen saatavuus on tärkeässä asemassa, kun arvioidaan markkinavoimaa, että datan ja asiakastietojen yhdistäminen fuusion yhteydessä saattaa vääristää kilpailua ja heikentää tietosuojaa ja että analyyttisten menetelmien ja patenttien käyttö yksinoikeudella saattaa sulkea kilpailijat ulkopuolelle; pyytää jälleen komissiota selvittämään, miten se määrittää reilua kilpailua varten tarvittavan markkinatoimijoiden vähimmäismäärän ja miten se pitää yllä uusien yritysten ja erityisesti startup-yritysten mahdollisuutta päästä erittäin keskittyneille markkinoille; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan julkisia hankintoja koskevien EU:n sääntöjen asianmukaisen täytäntöönpanon, jotta torjutaan kilpailun vääristymiä, myös sosiaalisilla sekä ympäristöön ja kuluttajansuojaan liittyvillä kriteereillä, sekä edistämään hyviä käytäntöjä julkisten viranomaisten menettelyissä; katsoo, että sähköisten hankintamenettelyjen kehittäminen helpottaa pk-yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin, lisää avoimuutta ja varmistaa kilpailusääntöjen rikkomisen tehokkaamman valvonnan; kehottaa lisäksi komissiota edistämään pk-yritysten mahdollisuuksia markkinoille pääsyyn pienemmillä sopimuksilla silloin, kun se on keskeisten hankintatavoitteiden mukaista, ja seuraamaan huolellisesti hankintojen keskittämistä koskevien sääntöjen noudattamista julkisten hankintojen markkinoilla; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pitää myönteisenä ennalta maksettujen palvelujen siirrettävyyttä koskevien sääntöjen hyväksymistä sisämarkkinastrategian mukaisesti, sillä se parantaa kilpailua sisämarkkinoilla ja varmistaa paremmat oikeudet kuluttajille; |
| --- | --- |

90.

| 91. | toteaa, että valikoivaan jakeluun tai franchising-verkostoon liittymistä koskevien ehtojen olisi oltava läpinäkyviä, jotta voidaan varmistaa, etteivät kyseiset ehdot ole kilpailupolitiikan ja sisämarkkinoiden sujuvan toiminnan vastaisia; tähdentää, että kyseisten ehtojen on oltava objektiivisia, kvalitatiivisia, syrjimättömiä ja rajoitettuja vain ehdottoman välttämättömiin seikkoihin; kehottaa komissiota toteuttamaan toimia tämän läpinäkyvyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

91.

| 92. | toteaa, että kilpailunvastaisen yhteistyön riski on kasvanut muun muassa hintavalvontaohjelmien vuoksi; toteaa, että yhdessä sovittuja käytäntöjä saattaa ilmaantua, vaikka kilpailijoiden väliset yhteydet olisivat heikommat kuin nykyiset ehdot edellyttävät, sillä ne saattavat olla jopa automatisoituja, koska algoritmit ovat vuorovaikutuksessa toistensa kanssa riippumatta yhden tai useamman markkinatoimijan ohjauksesta; pyytää komissiota seuraamaan valppaasti tällaisia vapaaseen kilpailuun kohdistuva uusia haasteita; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pitää myönteisenä komission pyrkimyksiä pitää yhteyksiä kansainvälisiin kumppaneihinsa ja monenvälisiin foorumeihin kilpailupolitiikan alalla; katsoo, että kansainvälinen yhteistyö on yhä oleellisempaa silloin, kun toimien soveltamisalaan kuuluvat yritykset toimivat monilla lainkäyttöalueilla; |
| --- | --- |

93.

| 94. | katsoo, että Euroopan unionin vapaakauppasopimusten verkoston kasvattaminen hyödyttää kilpailulainsäädännön täytäntöönpanon valvomista maailmanlaajuisesti; kannustaa tässä suhteessa komissiota pyrkimään uusiin kauppasopimuksiin ja sisällyttämään tulevaisuudessa niihin kaikkiin tiukat kilpailuoikeuden rikkomisen ja valtion tukien vastaiset säännöt; |
| --- | --- |

94.

| 95. | katsoo, että maatalousalan erityisluonne on otettava huomioon kilpailupolitiikassa; muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 42 artiklassa annetaan maatalousalalle erityisasema kilpailupolitiikan soveltamisen alalla, mikä vahvistettiin yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) viimeisimmän uudistuksen yhteydessä sallimalla joukko poikkeuksia ja vapautuksia SEUT-sopimuksen 101 artiklan määräyksistä; toteaa, että YMP:n tavoitteena on varmistaa maatalousyhteisölle kohtuullinen elintaso jatkuvien taloudellisten ja ilmastollisten riskien edessä; muistuttaa, että kilpailupolitiikassa puolustetaan pääasiassa kuluttajien etuja eikä oteta riittävästi huomioon maataloustuottajien erityisiä intressejä ja vaikeuksia; korostaa, että kilpailupolitiikassa on puolustettava maataloustuottajien ja kuluttajien etuja yhtäläisesti varmistamalla, että kilpailun ja sisämarkkinoille pääsyn edellytykset ovat oikeudenmukaiset, jotta voidaan tukea investointeja ja innovointia, työllisyyttä ja maatalousyritysten elinkelpoisuutta sekä unionin maaseutualueiden tasapainoista kehitystä ja samalla edistää markkinaosapuolten avoimuutta; |
| --- | --- |

95.

| 96. | painottaa, että ”oikeudenmukaisen hinnan”käsite ei saa tarkoittaa vain alinta mahdollista hintaa kuluttajalle, vaan hinnan on oltava kohtuullinen ja mahdollistettava se, että kaikki elintarvikeketjun osapuolet saavat kohtuullisen korvauksen; |
| --- | --- |

96.

| 97. | katsoo, että tuottajaorganisaatioiden ja niiden yhdistysten yhteiset toimet, mukaan lukien tuotannonsuunnittelu sekä myynti- ja sopimusehtoneuvottelut, ovat välttämättömiä SEUT-sopimuksen 39 artiklassa määriteltyjen YMP:n tavoitteiden saavuttamiseksi ja että ne olisi siksi vapautettava SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisesta, kun kyseisiä yhteisiä toimia harjoitetaan aidosti ja siten edistetään tuottajien kilpailukyvyn parantamista; huomauttaa, että yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevan asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (YMJ-asetus) mukaisia poikkeuksia ei ole käytetty kaikessa laajuudessaan ja että poikkeusten selkeyden puute, niiden täytäntöönpanoon liittyvät vaikeudet ja kansallisten kilpailuviranomaisten epäyhtenäinen tapa soveltaa niitä eivät ole tarjonneet maataloustuottajille ja näiden organisaatioille riittävää oikeusvarmuutta; pitää myönteisenä sitä, että asetuksella (EU) 2017/2393 (12) yksinkertaistetaan tuottajien kollektiivista järjestäytymistä koskevia sääntöjä ja selkeytetään taloudellista toimintaa harjoittavien tuottajaorganisaatioiden roolia ja valtaa kilpailulainsäädännön mukaisesti, jotta voidaan vahvistaa näiden neuvotteluvoimaa ja samalla varmistaa SEUT-sopimuksen 39 artiklassa vahvistettujen periaatteiden noudattaminen; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pitää myönteisenä sitä, että vuoden 2012 maitopaketin voimassaoloa on tarkoitus jatkaa hyvissä ajoin asetuksen (EU) 2017/2393 mukaisesti, kun otetaan huomioon maitoalan paketin täytäntöönpanoa koskevat myönteiset arviot (13) ja tapa, jolla se auttaa vahvistamaan maidontuottajien asemaa elintarvikeketjussa; kehottaa kuitenkin komissiota tekemään vaikutustenarvioinnin sen määrittämiseksi, olisiko maito- ja maitotuotealan sopimusneuvotteluja koskevat säännökset laajennettava koskemaan muita maatalousaloja, sillä viljelijä- ja tuottajaorganisaatioilla olisi näin enemmän vapautta tuotannon suunnitteluun, oikeudet neuvotella kollektiivisesti sekä neuvotella myynti- ja sopimusehdoista, joilla hinnat ja määrät vahvistetaan selkeästi; |
| --- | --- |

98.

| 99. | kehottaa säätämään SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamista koskevan nimenomaisen ja automaattisen vapautuksen välttämättömyys- ja suhteellisuusperiaatteita noudattaen, jotta maatalouden toimialakohtaiset organisaatiot voivat hoitaa niille YMJ-asetuksella annetut tehtävät SEUT-sopimuksen 39 artiklan tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

99.

| 100. | ehdottaa, että YMJ-asetuksensäännökset, joiden nojalla tarjonnan sääntelytoimia voidaan soveltaa juustoihin, joilla on suojattu alkuperänimitys tai suojattu maantieteellinen merkintä (150 artikla), kinkkuihin, joilla suojattu alkuperänimitys tai suojattu maantieteellinen merkintä (172 artikla), ja viineihin (167 artikla), laajennetaan koskemaan laatumerkillä varustettuja tuotteita, jotta voidaan parantaa mahdollisuuksia mukauttaa tarjonta kysyntään; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pitää myönteisenä, että asetuksella (EU) 2017/2393 luodaan menettely, jonka mukaan ryhmä tuottajia voi pyytää komissiolta ei-sitovaa lausuntoa siitä, onko tietty kollektiivinen toiminta YMJ-asetuksen 209 artiklan kilpailusääntöjä koskevan yleisen poikkeuksen mukaista; kehottaa kuitenkin komissiota maatalousmarkkinoiden työryhmän suosituksen perusteella selkeyttämään maataloutta koskevan yleisen poikkeuksen soveltamisalaa, jotta poikkeusta täsmennetään siten, että SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamatta jättäminen – silloin kun siitä on määrätty – on täytäntöönpanokelpoinen ja toimiva ratkaisu; |
| --- | --- |

101.

| 102. | huomauttaa, että aikoina, jolloin markkinat ovat vakavasti epätasapainossa, kun maatalousala on vaarassa ja kansalaiset kärsivät välttämättömän elintarvikehuollon mahdollisesta vahingoittumisesta, markkinasuuntautuneen YMP:n on tarjottava tukea tuottajille ja myönnettävä uusia määräaikaisia ja täysin perusteltuja poikkeuksia kilpailusäännöistä; pitää tervetulleena sitä, että asetukseen (EU) 2017/2393 tehtyjen muutosten ansiosta jatkossa on helpompaa soveltaa YMJ-asetuksen 222 artiklan säännöksiä, joissa sallitaan tällaiset väliaikaiset poikkeukset kilpailulainsäädännöstä; |
| --- | --- |

102.

| 103. | kehottaa kehittämään edelleen eurooppalaista elintarvikkeiden hintojen seurantavälinettä, jotta maatalouselintarvikealan kriisit voidaan havaita tehokkaammin entistä parempien ja eritellympien tietojen avulla; korostaa tässä yhteydessä tarvetta ottaa maataloustuottajajärjestöt mukaan tietojen määrittelyyn ja keruuseen; |
| --- | --- |

103.

| 104. | huomauttaa, että komissio on todennut, että maataloustuottajat muodostavat vähiten keskittyneen tason elintarvikeketjussa, kun taas heidän tuotantopanosten toimittajansa ja asiakkaansa ovat usein paljon suurempia ja keskittyneempiä, mistä seuraa epätasapainoinen suhde sekä joidenkin suurten jakeluketjujen, jalostajien ja vähittäismyyjien harjoittamia kielteisiä ja hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä, joita ei voida ratkaista pelkästään kilpailupolitiikalla, ja siksi yhdenmukaisuus muiden poliittisten toimien kanssa on välttämätöntä; kehottaa siksi komissiota määrittelemään selkeämmin ”määräävän aseman”ja tällaisen aseman väärinkäytön ottaen huomioon keskittymisasteen sekä tuotantopanos-, jalostus- ja vähittäismyyntialojen neuvotteluvoiman; panee lisäksi merkille, että asetuksella (EU) 2017/2393 vahvistetaan tiettyjä säännöksiä oikeudesta kirjalliseen sopimukseen ja neuvotteluun sopimusehdoista, joilla parannetaan arvon jakautumista toimitusketjussa, jotta voidaan rauhoittaa sidosryhmien välisiä suhteita, torjua hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä, saada tuottajat reagoimaan paremmin markkinasignaaleihin, parantaa hintaselvityksiä ja hinnan välittymistä sekä mukauttaa tarjonta paremmin kysyntään; kehottaa lisäksi komissiota ja kansallisia kilpailuviranomaisia varmistamaan, että perushyödykkeet luokitellaan ja hinnoitellaan asianmukaisesti ja että väärinkäytöksiä ja hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä, jotka vaikuttavat tuottajiin, valvotaan ja niihin puututaan sitovilla toimilla ja niistä määrätään seuraamuksia; katsoo, että olisi tarkasteltava olemassa olevia kansallisia järjestelyjä, jotta voidaan määrittää paras käytäntö, jota sovelletaan; |
| --- | --- |

104.

| 105. | on tietoinen, että tähän mennessä kilpailulainsäädäntöä ei ole sovellettu hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen torjumiseksi elintarvikeketjussa unionin eikä jäsenvaltioiden tasolla; panee merkille, että tätä koskevia kansallisia sääntöjä on pantu täytäntöön, mutta ne eivät ole kuitenkaan osoittautuneet täysin toimiviksi hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä ja elintarvikeketjun vallan epätasapainoa koskevan laajemman ongelman ratkaisemisessa; kehottaa komissiota julkaisemaan ja hyväksymään viipymättä ilmoitetun EU:n lainsäädäntöehdotuksen hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä, luomaan yhdenmukaisen oikeudellisen kehyksen, joka suojelee paremmin tuottajia ja viljelijöitä hyvän kauppatavan vastaisilta käytännöiltä, sekä varmistamaan sisämarkkinoiden lujittamisen entisestään; |
| --- | --- |

105.

| 106. | muistuttaa, että Euroopan parlamentti on jo vedonnut komissioon ja kansallisiin kilpailuviranomaisiin, jotta ne vastaisivat tehokkaasti huolenaiheisiin siitä, millainen yhteisvaikutus jakelualan kansallisen tason nopealla keskittymisellä sekä toisaalta parhaillaan muodostuvilla, suurten eurooppalaisten ja kansainvälisten jakeluketjujen välisillä liittoutumilla on elintarvikeketjun alkupäähän sekä jakelijoihin ja kuluttajiin; katsoo, että tällainen rakenteellinen kehitys herättää huolta mahdollisista strategisista mukautuksista, kilpailun vähenemisestä ja innovaatioon tehtävien investointien marginaalien kapenemisesta elintarvikeketjussa; |
| --- | --- |

106.

| 107. | kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä panostamaan brexitin jälkeisten sisämarkkinoiden vahvistamiseen varmistamalla EU:n kilpailulainsäädännön ja sen poikkeuksien ja muiden normien täysimääräisen noudattamisen, jotta varmistetaan oikeusvarmuus ja tasaveroiset toimintaedellytykset jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

107.

| 108. | muistuttaa, että vähämerkityksisen tuen tuottajakohtainen enimmäismäärä maatalousalalla kaksinkertaistettiin vuonna 2013 (7 500 eurosta 15 000 euroon), jotta voidaan selviytyä ilmasto-, terveys- ja talouskriisien lisääntymisestä; huomauttaa, että vähämerkityksisen tuen kansallista enimmäismäärää muutettiin samaan aikaan vain marginaalisesti (0,75 prosentista 1 prosenttiin kansallisen maataloustuotannon arvosta), mikä vähentää jäsenvaltioiden mahdollisuuksia tukea vaikeuksissa olevia maatiloja; pyytää näin ollen, että vähämerkityksisen tuen kansallista enimmäismäärä nostetaan 1,25 prosenttiin kansallisen maataloustuotannon arvosta tuottajien vaikean taloudellisen tilanteen helpottamiseksi; katsoo, että vähämerkityksistä tukea koskevien johdonmukaisten sääntöjen olisi parannettava tuottajien asemaa ilman, että se johtaisi maatalouspolitiikan uudelleenkansallistamiseen; |
| --- | --- |

108.

| 109. | korostaa, että on tärkeää osoittaa varoja huippunopeaan laajakaistaverkkoon pääsyn mahdollistamiseksi, jotta voidaan pysyä teknisen kehityksen tasalla ja edistää kilpailua, etenkin maaseudulla ja syrjäisillä alueilla; |
| --- | --- |

109.

| 110. | korostaa, että EU:n markkinoiden avaaminen hyvin kilpailukykyisille kauppakumppaneille ja suurille maataloustuotteiden viejille, joihin sovelletaan monia erilaisia normeja, saattaa muodostaa riskin kaikkein herkimmille maatalousaloille unionissa; kehottaa komissiota ottamaan kaikilta osin huomioon kolmansien maiden kanssa tehdyistä kauppasopimuksista mahdollisesti aiheutuvien markkinoiden vääristymien vaikutukset eurooppalaisiin maataloustuottajiin ottaen huomioon näiden haavoittuva taloudellinen tilanne ja keskeinen asema yhteiskunnassamme. |
| --- | --- |

110.

| 111. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

111.

---

(1)  EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1.

(2)  EUVL L 156, 20.6.2017, s. 1.

(3)  EUVL C 262, 19.7.2016, s. 1.

(4)  EUVL C 93, 24.3.2017, s. 71.

(5)  EUVL C 35, 31.1.2018, s. 71.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0434.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0027.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0428.

(9)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

(10)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/aar-comp-2016_en_0.pdf

(11)  Esimerkiksi komission perusteellinen tutkinta Yhdistyneessä kuningaskunnassa konsernirahoitukseen CFC-sääntöjen nojalla sovellettavaa poikkeusta koskevasta mahdollisesta valtiontukiohjelmasta (SA.44896).

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2393, annettu 13 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) N:o 1305/2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annetun asetuksen (EU) N:o 1306/2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä annetun asetuksen (EU) N:o 1307/2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013 ja elintarvikeketjuun, eläinten terveyteen ja eläinten hyvinvointiin, kasvien terveyteen ja kasvien lisäysaineistoon liittyvien menojen hallinnointia koskevista säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o 652/2014 muuttamisesta (EUVL L 350, 29.12.2017, s. 15).

(13)  Kertomukset aiheesta ”Maitoalan markkinatilanteen kehittyminen ja maitoalan paketin säännösten soveltaminen”(COM(2016)0724 ja COM(2014)0354).

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/141 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/141

---

P8_TA(2018)0188

Rokotusvastaisuus ja rokotuskattavuuden lasku Euroopassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 rokotusvastaisuudesta ja rokotuskattavuuden laskusta Euroopassa (2017/2951(RSP))

(2019/C 390/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan,

| — | ottaa huomioon neuvoston päätelmät aiheesta ”lapsuusiän immunisaatio – lapsuusiän immunisaation saavutukset ja haasteet Euroopassa sekä jatkotoimet” (1), jotka EU: n jäsenvaltioiden terveysministerit hyväksyivät 6. kesäkuuta 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätelmät aiheesta ”lapsuusiän immunisaatio – lapsuusiän immunisaation saavutukset ja haasteet Euroopassa sekä jatkotoimet” (1), jotka EU: n jäsenvaltioiden terveysministerit hyväksyivät 6. kesäkuuta 2011,

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät rokotuksista tehokkaana kansanterveyden edistäjänä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2014 annetut neuvoston päätelmät rokotuksista tehokkaana kansanterveyden edistäjänä (2),

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2017 annetun komission tiedonannon aiheesta ”Eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelma mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi”(COM(2017)0339), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2017 annetun komission tiedonannon aiheesta ”Eurooppalainen yhteinen terveys -toimintasuunnitelma mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi”(COM(2017)0339),

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön maailmanlaajuisen rokotussuunnitelman (GVAP), jonka 194 jäsenvaltiota hyväksyivät Maailman terveyskokouksessa toukokuussa 2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön maailmanlaajuisen rokotussuunnitelman (GVAP), jonka 194 jäsenvaltiota hyväksyivät Maailman terveyskokouksessa toukokuussa 2012,

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön päätöslauselman 68.6., jonka 194 jäsenvaltiota hyväksyivät Maailman terveyskokouksessa 26. toukokuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön päätöslauselman 68.6., jonka 194 jäsenvaltiota hyväksyivät Maailman terveyskokouksessa 26. toukokuuta 2015,

| — | ottaa huomioon 18. syyskuuta 2014 hyväksytyn Maailman terveysjärjestön Euroopan rokotussuunnitelman vuosiksi 2015–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. syyskuuta 2014 hyväksytyn Maailman terveysjärjestön Euroopan rokotussuunnitelman vuosiksi 2015–2020,

| — | ottaa huomioon Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) 27. huhtikuuta 2017 julkaiseman teknisen raportin immunisaatiotietojärjestelmistä ”Immunisation information systems in the EU and EEA”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) 27. huhtikuuta 2017 julkaiseman teknisen raportin immunisaatiotietojärjestelmistä ”Immunisation information systems in the EU and EEA”,

| — | ottaa huomioon ECDC:n 14. kesäkuuta 2017 julkaiseman teknisen raportin rokotteilla ehkäistävissä olevista taudeista ja immunisaatiosta ”Vaccine-preventable diseases and immunisation: Core competencies”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ECDC:n 14. kesäkuuta 2017 julkaiseman teknisen raportin rokotteilla ehkäistävissä olevista taudeista ja immunisaatiosta ”Vaccine-preventable diseases and immunisation: Core competencies”,

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2016 New Yorkissa järjestetyssä YK:n yleiskokouksen korkean tason tapaamisessa annetun poliittisen julistuksen mikrobilääkeresistenssistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2016 New Yorkissa järjestetyssä YK:n yleiskokouksen korkean tason tapaamisessa annetun poliittisen julistuksen mikrobilääkeresistenssistä,

| — | ottaa huomioon Maailmanpankin maaliskuussa 2017 julkaiseman raportin resistenttien infektioiden torjunnasta ”Drug-Resistant Infections: A Threat to Our Economic Future”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailmanpankin maaliskuussa 2017 julkaiseman raportin resistenttien infektioiden torjunnasta ”Drug-Resistant Infections: A Threat to Our Economic Future”,

| — | ottaa huomioon 22. joulukuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen 2009/1019/EU kausi-influenssarokotuksista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. joulukuuta 2009 annetun neuvoston suosituksen 2009/1019/EU kausi-influenssarokotuksista (3),

| — | ottaa huomioon yhä kasvavan mannertenvälisen matkustajien määrän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhä kasvavan mannertenvälisen matkustajien määrän,

| — | ottaa huomioon neuvostolle ja komissiolle esitetyt suulliset kysymykset rokotteiden käytön epäröinnistä ja rokotusasteen laskusta Euroopassa (O-000008/2018 – B8-0011/2018 ja O-000009/2018 – B8-0012/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvostolle ja komissiolle esitetyt suulliset kysymykset rokotteiden käytön epäröinnistä ja rokotusasteen laskusta Euroopassa (O-000008/2018 – B8-0011/2018 ja O-000009/2018 – B8-0012/2018),

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että maailman terveysjohtajat sitoutuivat joulukuussa 2010 varmistamaan elintärkeiden rokotteiden keksimisen, kehittämisen ja maailmanlaajuisen jakelun erityisesti köyhimpiin maihin ja julistivat seuraavan 10 vuoden ajanjakson (2011–2020) ”rokotteiden vuosikymmeneksi”; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että maailman terveysjohtajat sitoutuivat joulukuussa 2010 varmistamaan elintärkeiden rokotteiden keksimisen, kehittämisen ja maailmanlaajuisen jakelun erityisesti köyhimpiin maihin ja julistivat seuraavan 10 vuoden ajanjakson (2011–2020) ”rokotteiden vuosikymmeneksi”;

| B. | ottaa huomioon, että lapsen täydellisen rokotuspaketin hinta nousi maailmanlaajuisesti halvimmillaankin 68-kertaiseksi vuoden 2001 ja vuoden 2014 välillä; ottaa huomioon, että tämä hinnankorotus on perusteeton ja ristiriidassa sen kestävän kehityksen tavoitteen kanssa, joka koskee terveellisen elämän ja hyvinvoinnin takaamista kaiken ikäisille; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että lapsen täydellisen rokotuspaketin hinta nousi maailmanlaajuisesti halvimmillaankin 68-kertaiseksi vuoden 2001 ja vuoden 2014 välillä; ottaa huomioon, että tämä hinnankorotus on perusteeton ja ristiriidassa sen kestävän kehityksen tavoitteen kanssa, joka koskee terveellisen elämän ja hyvinvoinnin takaamista kaiken ikäisille;

| C. | ottaa huomioon, että rokotussuositukset ja terveydenhoitopalveluiden järjestäminen on hyvin vaihtelevaa EU:n ja Euroopan talousalueen (ETA) jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että rokotussuositukset ja terveydenhoitopalveluiden järjestäminen on hyvin vaihtelevaa EU:n ja Euroopan talousalueen (ETA) jäsenvaltioissa;

| D. | ottaa huomioon, että kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat hyväksyneet WHO:n Euroopan rokotusohjelman vuosiksi 2015–2020; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat hyväksyneet WHO:n Euroopan rokotusohjelman vuosiksi 2015–2020;

| E. | ottaa huomioon, että korkean rokotuskattavuuden edistäminen suojelee kansalaisia saamasta rokotteilla ehkäistävissä olevia tauteja, jotka ovat pandeemisia maissa, joissa on alhainen rokotuskattavuus ja alhainen immunisaatioaste; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että korkean rokotuskattavuuden edistäminen suojelee kansalaisia saamasta rokotteilla ehkäistävissä olevia tauteja, jotka ovat pandeemisia maissa, joissa on alhainen rokotuskattavuus ja alhainen immunisaatioaste;

| F. | ottaa huomioon, että Vaccine Confidence -hankkeessa tehdyn maailmanlaajuisen tutkimuksen mukaan Euroopan alueelta saatiin eniten kielteisiä vastauksia kysymyksiin, jotka koskivat rokotteiden pitämistä tärkeinä, turvallisina ja tehokkaina, minkä vuoksi alueella on eniten rokotusvastaisuutta (4); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Vaccine Confidence -hankkeessa tehdyn maailmanlaajuisen tutkimuksen mukaan Euroopan alueelta saatiin eniten kielteisiä vastauksia kysymyksiin, jotka koskivat rokotteiden pitämistä tärkeinä, turvallisina ja tehokkaina, minkä vuoksi alueella on eniten rokotusvastaisuutta (4);

| G. | ottaa huomioon, että rokotuskattavuuden lasku Euroopassa on aiheuttanut huomattavia tuhkarokon taudinpurkauksia ja niihin liittyviä kuolemia useissa Euroopan maissa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että rokotuskattavuuden lasku Euroopassa on aiheuttanut huomattavia tuhkarokon taudinpurkauksia ja niihin liittyviä kuolemia useissa Euroopan maissa;

| H. | ottaa huomioon, että useat jäsenvaltiot pitävät yhteinen terveys -lähestymistavan perusteella tuotanto- ja kotieläinten rokottamista tärkeänä toimenpiteenä, jolla estetään rajatylittävien eläintautien puhkeaminen ja jolla rajoitetaan tartuntariskiä, ja ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat ottaneet niitä käyttöön Coxiella burnettii -infektiota ja muita kansanterveydellisen riskin aiheuttavia bakteeri- ja virustauteja vastaan; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että useat jäsenvaltiot pitävät yhteinen terveys -lähestymistavan perusteella tuotanto- ja kotieläinten rokottamista tärkeänä toimenpiteenä, jolla estetään rajatylittävien eläintautien puhkeaminen ja jolla rajoitetaan tartuntariskiä, ja ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat ottaneet niitä käyttöön Coxiella burnettii -infektiota ja muita kansanterveydellisen riskin aiheuttavia bakteeri- ja virustauteja vastaan;

| I. | ottaa huomioon, että vuosina 2008–2015 Euroopassa oli 215 000 rokotteilla ehkäistävissä olevaa tautitapausta influenssaa lukuun ottamatta (5); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vuosina 2008–2015 Euroopassa oli 215 000 rokotteilla ehkäistävissä olevaa tautitapausta influenssaa lukuun ottamatta (5);

| 1. | panee merkille, että rokotteet voivat auttaa torjumaan mikrobilääkeresistenssiä, minkä tutkimista olisi jatkettava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille, että rokotteet voivat auttaa vähentämään antibioottien tarvetta ja siten rajoittamaan mikrobilääkeresistenssin leviämistä, minkä tutkimista olisi jatkettava; korostaa kuitenkin, että ensisijaisesti on kiireellisesti pyrittävä vähentämään antibioottien liikakäyttöä ja väärinkäyttöä ja tahatonta altistumista niille; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille, että rokotukset ehkäisevät vuosittain arviolta 2,5 miljoonaa kuolemantapausta eri puolilla maailmaa ja vähentävät tautikohtaisesta hoidosta, myös mikrobilääkehoidosta, aiheutuvia kuluja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | suhtautuu myönteisesti siihen, että laajamittaisten suojaavien rokotusten käyttöönotto Euroopassa on auttanut huomattavasti monien tartuntatautien hävittämistä ja niiden esiintymisen vähentämistä; on kuitenkin huolestunut rokotusvastaisuudesta, joka on huolestuttava ilmiö, sekä siitä, ettei ole annettu kansallisia suosituksia, joissa otettaisiin huomioon väestön ikääntyminen, ja kehottaa lisäämään avoimuutta rokotteiden tuotannossa ja ryhtymään toimiin Euroopan kansalaisten rauhoittamiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | huomauttaa, että rokotteet testataan erittäin tarkkaan monivaiheisissa kokeissa ennen kuin Maailman terveysjärjestö antaa niille alustavan hyväksynnän, ja Euroopan lääkevirasto hyväksyy ne ja ne arvioidaan säännöllisesti uudelleen; toteaa, että tutkijoiden on ilmoitettava mahdolliset eturistiriidat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ehdottaa, että eturistiriidassa olevilta tutkijoilta evätään oikeus toimia arviointilautakunnan jäseninä; kehottaa luopumaan EMA:n arviointilautakunnan käsittelyjen luottamuksellisuudesta; ehdottaa, että lautakunnan keskustelujen pohjana olleet tieteelliset ja kliiniset tiedot, joiden anonyymius on aiemmin taattu, julkistetaan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että ”Eurooppalainen yhteinen terveys”-toimintasuunnitelmassa mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi todetaan, että rokotteet ovat osoittautuneet kustannustehokkaiksi mikrobilääkeresistenssin torjunnassa (6); |
| --- | --- |

7.

| 8. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on ollut aktiivisesti mukana ratkaisemassa rokotuksia koskevaa kysymystä ja että rokotuksia koskeva aloite on sisällytetty komission vuoden 2018 työohjelmaan; on tyytyväinen julkaistuun etenemissuunnitelmaan rokotteilla ehkäistävissä olevien tautien torjumista koskevaksi neuvoston suositukseksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ilmaisee tukensa sille, että komissio ilmoittaa mikrobilääkeresistenssin torjumista koskevassa toimintasuunnitelmassaan kannustimista diagnoosien, mikrobilääkkeille vaihtoehtoisten lääkkeiden ja rokotteiden käytön edistämiseksi (7); |
| --- | --- |

9.

| 10. | on tyytyväinen EU:n terveysalan toimintaohjelmasta yhteisrahoitettavan rokotuskattavuuden lisäämiseen tähtäävän yhteisen toimintaohjelman tulevaan käynnistämiseen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota vahvistamaan rokotuskattavuuden oikeusperustaa; huomauttaa, että Euroopan rokotusohjelman vuosiksi 2015–2020 tavoitteen 1 mukaisesti asianmukaisen lainsäädäntökehyksen käyttöönotto ja täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää kansallisten painopisteiden määrittämiseksi ja konkreettisten toimenpiteiden toteuttamiseksi kohti kestävää sitoutumista rokotuksiin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kannattaa vahvasti yhteistä hankintasopimusta, joka tarjoaa jäsenvaltioille ja komissiolle puitteet, joiden avulla ne voivat hankkia yhdessä rokotteita ja yhdistää tällä tavoin jäsenvaltioiden ostovoiman, ja näin varmistetaan, että pandemiarokotteita ja muita rokotteita on saatavilla riittävä määrä rokotteiden saatavuuden takaamiseksi ja että kaikkia osallistuvia jäsenvaltioita kohdellaan tasapuolisesti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti siihen, että 24 jäsenvaltiota ovat allekirjoittaneet yhteisen hankintasopimuksen, mikä tarkoittaa, että se kattaa 447,8 miljoonaa yhteensä 508,2 miljoonasta EU: n kansalaisesta; kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet sopimusta, tekemään niin ja varmistamaan, että se kattaa kaikki EU:n kansalaiset; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa avoimuuden merkityksestä kansalaisten lääkkeitä koskevan luottamuksen rakentamisessa ja ylläpitämisessä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palauttaa mieliin kliinisiä lääketutkimuksia koskevan asetuksen (8) merkityksen uusien rokotteiden tutkimuksen edistämisessä ja helpottamisessa sekä kliinisten lääketutkimusten avoimuuden varmistamisessa; kehottaa komissiota ja Euroopan lääkevirastoa panemaan viipymättä täytäntöön kliinisiä lääketutkimuksia koskevan asetuksen, erityisesti perustamalla eurooppalainen portaali ja tietokanta (EUPD), jonka täytäntöönpano on viivästynyt merkittävästi yli kahdella vuodella; kehottaa myös kaikkia asianomaisia osapuolia varmistamaan, ettei parhaillaan toteutettava EMA:n siirtäminen Lontoosta aiheuta ylimääräisiä häiriöitä tai viivästyksiä viraston toiminnalle; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki terveydenhuollon työntekijät ovat riittävästi rokotettuja; kehottaa komissiota puuttumaan terveydenhoitoalan työntekijöiden rokottamiseen ehdotuksessaan neuvoston suositukseksi, joka koskee yhteistyön vahvistamista rokotteilla ehkäistävissä olevien sairauksien torjumisessa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää myönteisenä komission aloitetta ehdotuksesta neuvoston suositukseksi, joka koskee yhteistyön vahvistamista rokotteilla ehkäistävissä olevien sairauksien torjumisessa, joka on määrä esittää vuoden 2018 toisella neljänneksellä ja jolla on tarkoitus tukea jäsenvaltioita rokotusohjelmien täytäntöönpanossa, rokotusvastaisuuden vähentämisessä, rokotteiden toimitusten tehostamisessa ja yleisen rokotekattavuuden vahvistamisessa; kehottaa komissiota ottamaan parlamentin kannan asianmukaisesti huomioon valmistellessaan suosituksia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee huolestuneena merkille, että epidemiologiset tiedot jäsenvaltioiden nykyisestä rokotustilanteesta osoittavat, että rokotusten ottamisessa on merkittäviä puutteita ja että rokotuskattavuusasteet eivät riitä asianmukaisen suojelun varmistamiseksi; on huolissaan siitä, että kasvava ja laajalle levinnyt rokotusvastaisuus on saanut huolestuttavat mittasuhteet, sillä se on aiheuttanut monia erilaisia terveyteen liittyviä seurauksia jäsenvaltioissa; pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että rokotuskattavuutta laajennetaan varhaislapsuudesta ja että kaikki väestöryhmät voidaan sisällyttää elinikäistä rokotusohjelmaa koskevaan lähestymistapaan, ottaen huomioon rokotteiden hyödyllisyyden ennalta ehkäisevänä välineenä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että yleisön luottamus rokotteita kohtaan vähenee maailmanlaajuisesti, mikä on huolestuttavaa ja suuri haaste kansanterveyden asiantuntijoille; panee merkille, että rokotusvastaisuuden seurauksena monissa Euroopan maissa leviää parhaillaan tuhkarokkoepidemia, joka olisi ollut ehkäistävissä; kehottaa komissiota jatkamaan ja vahvistamaan tukeaan kansallisten rokotusohjelmien kattavuuden lisäämiseen tähtääville toimille; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että lisäämällä rokotteiden ja niiden vahvistusaineiden arviointiprosessien sekä rokotteiden mahdollisia sivuvaikutuksia koskevien riippumattomien tutkimusohjelmien rahoituksen avoimuutta edistetään luottamuksen palauttamista rokotuksia kohtaan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan tiedonkeruussa tarvittavaa infrastruktuuria, joka on tarkoitettu kartoittamaan tartuntatautitilannetta ja rokotteiden vaikutuksia tosielämässä, ja tukemaan siten rokotusohjelmien toteuttamista; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on huolissaan siitä, että suositelluissa, tarjotuissa ja/tai määrätyissä rokotuksissa on huomattavia eroja jäsenvaltioiden välillä; on huolissaan myös siitä, että tämä rokotuskattavuuden vaihtelu lisää jäsenvaltioiden välistä terveyteen liittyvää eriarvoisuutta ja heikentää ponnisteluja ehkäistävissä olevien tautien vähentämiseksi ja poistamiseksi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tuomitsee rokotuksia koskevien epäluotettavien, harhaanjohtavien ja epätieteellisten tietojen levittämisen, jota kärjistävät tiedotusvälineiden kiistat, sensaationtavoittelu ja heikkotasoinen journalismi; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota ryhtymään tehokkaisiin toimiin tällaisten väärien tietojen leviämisen estämiseksi, kehittämään edelleen valistus- ja tiedotuskampanjoita, joiden tarkoituksena on palauttaa luottamus rokotteisiin, ja vahvistamaan koulutusta ja vuoropuhelua, erityisesti vanhemmille, mukaan lukien eurooppalaisen foorumin luominen, jonka tavoitteena on parantaa rokotusten kattavuutta ja ehkäistä harhaanjohtavien tietojen tehoaminen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että kansalaisille on annettava osallistavaa sekä tosiseikkoihin ja tieteelliseen tutkimukseen perustuvaa tietoa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan kansalaisyhteiskunnan, ruohonjuuritason liikkeiden, tutkijoiden, tiedotusvälineiden ja kansallisten terveysviranomaisten sidosryhmien kanssa käytävää vuoropuhelua epäluotettavan, harhaanjohtavan ja epätieteellisen rokotuksia koskevan tiedon torjumiseksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on huolissaan joissakin jäsenvaltioissa rokotuksiin myönnettyjen määrärahojen niukkuudesta sekä eräiden ihmishenkiä säästävien rokotteiden korkeista hinnoista ja hintojen suuresta vaihtelusta, mikä voi edelleen pahentaa nykyistä terveydellistä eriarvoisuutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan mahdollisimman pian täytäntöön toimenpiteet, joita vaadittiin EU:n vaihtoehdoista lääkkeiden saatavuuden parantamiseksi 2. maaliskuuta 2017 annetussa parlamentin päätöslauselmassa (9), mutta korostaa, että terveydenhuoltojärjestelmille rokottaminen on yksi kustannustehokkaimmista kansanterveystoimista pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on huolissaan siitä, että rokotteiden korkeat hinnat vaikuttavat kohtuuttomalla tavalla pieni- ja keskituloisiin maihin, mukaan lukien maat, jotka menettävät avunantajien tukea, jota ne saivat aiemmin Gavi, the Vaccine Alliance -kumppanuushankkeen kautta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin rokotteiden saatavuuden helpottamiseksi näissä maissa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | suhtautuu myönteisesti rohkaisevaan kehitykseen ihmisen papilloomaviruksen (HPV) aiheuttamien sairauksien ja syöpien torjunnassa, mikä on HPV:n torjumista koskevien rokotusohjelmien ansiota; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään edelleen näitä ohjelmia ja tutkimaan keinoja parantaa kattavuusastetta ja torjua syövän muita muotoja esimerkiksi sisällyttämällä pojat rokotusohjelmiin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | katsoo, että rokotuksen seurannan ja rokotuspalvelujen tarjoaminen EU: n jäsenvaltioihin saapuville siirtolaisille ja pakolaisille on ehdottoman tärkeää; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kartoittamaan, mitä konkreettisia rokotustoimia ollaan toteuttamassa EU:n jäsenvaltioihin saapuvia siirtolaisia ja pakolaisia varten, ja ryhtymään tehokkaisiin toimenpiteisiin havaittujen puutteiden korjaamiseksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on huolissaan rokotepulasta ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ratkaisuja, joilla lisätään rokotteiden toimituksia ja saatavuutta, muun muassa rokotteiden varastoimista koskevia järjestelyjä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota edistämään rokotuksia antaville terveydenhuollon ammattilaisille suunnattuja valistuskampanjoita, joissa korostetaan heidän moraalista ja eettistä velvollisuuttaan suojata kansanterveyttä tarjoamalla riittäviä tietoja potilaille (tai potilaiden edunvalvojille) suositelluista rokotuksista, jotta he voivat tehdä tietoisia päätöksiä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toteaa, että terveydenhoitoalan ammattilaisilla on perustavanlaatuinen merkitys rokotusten julkiselle hyväksymiselle, ja heidän suosituksiaan käytetään jatkuvasti tärkeimpänä syynä rokotuksille (10); |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan täysin kattavan EU:n toimintasuunnitelman, jossa nostetaan esille rokotusvastaisuuteen liittyvä yhteiskunnallinen ongelma, vahvistetaan jäsenvaltioiden sitoutumista rokotuksiin ensisijaisena kansanterveydellisenä toimenpiteenä, mukaan lukien ensisijaiset ja aluekohtaiset toimet, ja otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset olosuhteet ja erityiset haasteet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa komissiota helpottamaan yhtenäisempää ja paremmin yhteen sovitettua rokotusaikataulua koko EU:ssa, vaihtamaan parhaita toimintatapoja, etsimään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa vaihtoehtoja rokotteiden turvallisuutta ja tehokkuutta tarkkailevan EU:n seuranta- ja analysointijärjestelmän käyttöön ottamiseksi, jotta voidaan varmistaa tasainen kattavuus eri puolilla Eurooppaa, vähentää terveyteen liittyvää eriarvoisuutta ja auttaa parantamaan luottamusta rokotusohjelmiin ja rokotteiden kehittämiseen; kehottaa komissiota toteuttamaan rokotuksiin liittyviä aloitteita, kuten Euroopan influenssarokotteen teemapäivän, jonka myötä voitaisiin vuosittain käynnistää rokotuskampanja internetissä 75 prosentin kattavuuden saavuttamiseksi kausi-influenssasta annettujen neuvoston suosituksien mukaisesti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan konkreettisia yhteinen terveys -toimenpiteitä, jotta ihmisten ja tarvittaessa eläinten rokotuskattavuutta parannetaan taloudellisilla ja poliittisilla kannustimilla ja jotta tartuntatauteja ja antibioottiresistenssiä torjutaan kustannustehokkaammin muun muassa tulevan, vuoden 2020 jälkeisen, yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita toimittamaan ajoissa tietoja rokotuksista ja rokotteilla ehkäistävissä olevista taudeista komissiolle, ECDC:lle ja WHO:lle; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Maailman terveysjärjestölle sekä jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EUVL C 202, 8.7.2011, s. 4.

(2)  EUVL C 438, 6.12.2014, s. 3.

(3)  EUVL L 348, 29.12.2009, s. 71.

(4)  Larson, Heidi J. ja muut (2016), ”The State of Vaccine Confidence 2016: Global Insights Through a 67-Country Survey”, EBioMedicine; osa 12, 2016, sivut 295-301.

(5)  Council on Foreign Relations, ”Vaccine-Preventable Outbreak Maps”2015.

(6)  Katso toimintasuunnitelman s. 10.

(7)  Katso toimintasuunnitelman s. 12.

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 536/2014, annettu 16. huhtikuuta 2014, ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden kliinisistä lääketutkimuksista ja direktiivin 2001/20/EY kumoamisesta (EUVL L 158, 27.5.2014, s. 1).

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0061.

(10)  Leask J., Kinnersley P., Jackson C., Cheater F., Bedford H., Rowles G., ”Communicating with parents about vaccination: a framework for health professionals”, BMC Pediatrics, 2012, osa 12, sivut 12–154.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/146

---

P8_TA(2018)0189

Eurooppalaisesta suojelumääräyksestä annetun direktiivin täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 eurooppalaisesta suojelumääräyksestä annetun direktiivin 2011/99/EU täytäntöönpanosta (2016/2329(INI))

(2019/C 390/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8, 10, 18, 19, 21, 79 ja 82 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 3 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8, 10, 18, 19, 21, 79 ja 82 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 3, 6, 20, 21, 23, 24, 41 ja 47 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 3, 6, 20, 21, 23, 24, 41 ja 47 artiklan,

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi (Euroopan ihmisoikeussopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi (Euroopan ihmisoikeussopimus),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleiskokouksessa vuonna 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleiskokouksessa vuonna 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn YK:n yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta (CEDAW-sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1979 hyväksytyn YK:n yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta (CEDAW-sopimus),

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 1993 annetun YK:n julistuksen naisiin kohdistuvan väkivallan poistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 1993 annetun YK:n julistuksen naisiin kohdistuvan väkivallan poistamisesta,

| — | ottaa huomioon New Yorkissa 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon New Yorkissa 20. marraskuuta 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon neljännessä naisten maailmankonferenssissa 15. syyskuuta 1995 hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä YK:n erityisistunnoissa Peking +5 (2000), Peking +10 (2005), Peking +15 (2010) ja Peking +20 (2015) hyväksytyt asiakirjat, joissa arvioidaan konferenssien tuloksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neljännessä naisten maailmankonferenssissa 15. syyskuuta 1995 hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä YK:n erityisistunnoissa Peking +5 (2000), Peking +10 (2005), Peking +15 (2010) ja Peking +20 (2015) hyväksytyt asiakirjat, joissa arvioidaan konferenssien tuloksia,

| — | ottaa huomioon 26. elokuuta 2016 hyväksytyn YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia käsittelevän komitean yleisen huomautuksen vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 6 artiklaan (vammaiset tytöt ja naiset), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. elokuuta 2016 hyväksytyn YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia käsittelevän komitean yleisen huomautuksen vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 6 artiklaan (vammaiset tytöt ja naiset),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus) sekä 11. toukokuuta 2017 annetut neuvoston päätökset (EU) 2017/865 (1) ja (EU) 2017/866 (2) naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus) sekä 11. toukokuuta 2017 annetut neuvoston päätökset (EU) 2017/865 (1) ja (EU) 2017/866 (2) naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta,

| — | ottaa huomioon sen, että kaikki jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sen, että kaikki jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (3),

| — | ottaa huomioon rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (4),

| — | ottaa huomioon rikoksen uhreille maksettavista korvauksista 29. huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/80/EY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikoksen uhreille maksettavista korvauksista 29. huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/80/EY (5),

| — | ottaa huomioon ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU (6) ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2004/68/YOS korvaamisesta 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/93/EU (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU (6) ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2004/68/YOS korvaamisesta 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/93/EU (7),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2012 annetun komission tiedonannon ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävästä EU:n strategiasta vuosiksi 2012–2016 (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2012 annetun komission tiedonannon ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävästä EU:n strategiasta vuosiksi 2012–2016 (COM(2012)0286),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta suojelumääräyksestä 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/99/EU (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta suojelumääräyksestä 13. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/99/EU (8),

| — | ottaa huomioon yksityisoikeuden alalla määrättyjen suojelutoimenpiteiden vastavuoroisesta tunnustamisesta 12. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 606/2013 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yksityisoikeuden alalla määrättyjen suojelutoimenpiteiden vastavuoroisesta tunnustamisesta 12. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 606/2013 (9),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/947/YOS (10) vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta tuomioihin ja valvontapäätöksiin valvontatoimenpiteiden ja vaihtoehtoisten seuraamusten valvomiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/947/YOS (10) vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta tuomioihin ja valvontapäätöksiin valvontatoimenpiteiden ja vaihtoehtoisten seuraamusten valvomiseksi,

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2009 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2009/829/YOS (11) vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta valvontatoimia koskeviin päätöksiin Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tutkintavankeuden vaihtoehtona, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2009 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2009/829/YOS (11) vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta valvontatoimia koskeviin päätöksiin Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tutkintavankeuden vaihtoehtona,

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS (12) rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS (12) rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta,

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2011 annetun neuvoston päätöslauselman etenemissuunnitelmasta uhrien oikeuksien ja heidän suojelunsa vahvistamiseksi erityisesti rikosoikeudellisissa menettelyissä (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2011 annetun neuvoston päätöslauselman etenemissuunnitelmasta uhrien oikeuksien ja heidän suojelunsa vahvistamiseksi erityisesti rikosoikeudellisissa menettelyissä (13),

| — | ottaa huomioon Tukholman ohjelman – Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tukholman ohjelman – Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten (14),

| — | ottaa huomioon perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman kaudelle 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman kaudelle 2014–2020,

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Strateginen sitoutuminen sukupuolten tasa-arvon edistämiseen vuosina 2016–2019”(SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Strateginen sitoutuminen sukupuolten tasa-arvon edistämiseen vuosina 2016–2019”(SWD(2015)0278),

| — | ottaa huomioon Euroopan perusoikeusviraston julkaiseman raportin naisiin kohdistuvaa väkivaltaa käsittelevästä EU:n laajuisesta kyselytutkimuksesta ”Violence against women – an EU-wide survey”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan perusoikeusviraston julkaiseman raportin naisiin kohdistuvaa väkivaltaa käsittelevästä EU:n laajuisesta kyselytutkimuksesta ”Violence against women – an EU-wide survey”,

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman naisiin kohdistuvan väkivallan poistamisesta (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman naisiin kohdistuvan väkivallan poistamisesta (15),

| — | ottaa huomioon 10. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2009 (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. helmikuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2009 (16),

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnasta (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnasta (17),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (18),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun jälkiarviointiyksikön tekemän arvioinnin direktiivin 2011/99/EU Euroopan tason täytäntöönpanosta (PE 603.272), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun jälkiarviointiyksikön tekemän arvioinnin direktiivin 2011/99/EU Euroopan tason täytäntöönpanosta (PE 603.272),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan työjärjestyksen 55 artiklan mukaisesti järjestämät yhteiskokoukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan työjärjestyksen 55 artiklan mukaisesti järjestämät yhteiskokoukset,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A8-0065/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A8-0065/2018),

| A. | ottaa huomioon, että kaikenlainen ihmiseen kohdistuva väkivalta loukkaa suoraan hänen ihmisarvoaan, joka on kaikkien perusihmisoikeuksien perusta ja jota on näin ollen kunnioitettava ja suojeltava; toteaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on julmaa syrjintää ja loukkaa ihmis- ja perusoikeuksia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kaikenlainen ihmiseen kohdistuva väkivalta loukkaa suoraan hänen ihmisarvoaan, joka on kaikkien perusihmisoikeuksien perusta ja jota on näin ollen kunnioitettava ja suojeltava; toteaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on julmaa syrjintää ja loukkaa ihmis- ja perusoikeuksia;

| B. | ottaa huomioon, että väkivallan ja hyväksikäytön uhrit ovat vaarassa joutua toistuvien lisäkärsimysten, kostotoimenpiteiden ja pelottelun kohteeksi; ottaa näin ollen huomioon, että tarvittavan suojelun tarjoaminen näille uhreille myös toisessa jäsenvaltiossa riippuu pitkälti siitä, miten tietoisia uhrit, koko yhteiskunta ja kaikki heidän kanssaan tekemisissä olevat toimijat, myös turvakodit, ovat asiasta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että väkivallan ja hyväksikäytön uhrit ovat vaarassa joutua toistuvien lisäkärsimysten, kostotoimenpiteiden ja pelottelun kohteeksi; ottaa näin ollen huomioon, että tarvittavan suojelun tarjoaminen näille uhreille myös toisessa jäsenvaltiossa riippuu pitkälti siitä, miten tietoisia uhrit, koko yhteiskunta ja kaikki heidän kanssaan tekemisissä olevat toimijat, myös turvakodit, ovat asiasta;

| C. | ottaa huomioon, että koko yhteiskunnalle on haittaa siitä, että ihmisiä ei suojella asianmukaisesti sukupuoleen perustuvalta väkivallalta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että koko yhteiskunnalle on haittaa siitä, että ihmisiä ei suojella asianmukaisesti sukupuoleen perustuvalta väkivallalta;

| D. | ottaa huomioon, että yksi jokaisen yhteiskunnan tärkeimmistä turvallisuuteen liittyvistä tehtävistä on suojella jokaisen yksilön henkilökohtaista koskemattomuutta ja vapautta; ottaa huomioon, että Euroopan turvallisuusagendaan pitäisi sisältyä ensisijaisina tavoitteina henkilökohtaisen turvallisuuden takaaminen ja kaikkien henkilöiden suojeleminen sukupuoleen perustuvalta väkivallalta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että yksi jokaisen yhteiskunnan tärkeimmistä turvallisuuteen liittyvistä tehtävistä on suojella jokaisen yksilön henkilökohtaista koskemattomuutta ja vapautta; ottaa huomioon, että Euroopan turvallisuusagendaan pitäisi sisältyä ensisijaisina tavoitteina henkilökohtaisen turvallisuuden takaaminen ja kaikkien henkilöiden suojeleminen sukupuoleen perustuvalta väkivallalta;

| E. | toteaa, että väkivalta sekä fyysinen, psykologinen ja seksuaalinen hyväksikäyttö vaikuttavat suhteettomasti naisiin (19); ottaa huomioon, että joka kolmas nainen EU:ssa on kokenut fyysistä ja/tai seksuaalista väkivaltaa täytettyään 15 vuotta; toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa naisiin kohdistuvan väkivallan laajuus ja vakavuus usein sivuutetaan ja sitä vähätellään ja että uhrien syyllistäminen on yhä yleistä, mikä on huolestuttavaa; ottaa huomioon, että vain joka kolmas kumppaninsa fyysisen tai seksuaalisen hyväksikäytön kohteeksi joutunut nainen ottaa yhteyttä viranomaisiin; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että väkivalta sekä fyysinen, psykologinen ja seksuaalinen hyväksikäyttö vaikuttavat suhteettomasti naisiin (19); ottaa huomioon, että joka kolmas nainen EU:ssa on kokenut fyysistä ja/tai seksuaalista väkivaltaa täytettyään 15 vuotta; toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa naisiin kohdistuvan väkivallan laajuus ja vakavuus usein sivuutetaan ja sitä vähätellään ja että uhrien syyllistäminen on yhä yleistä, mikä on huolestuttavaa; ottaa huomioon, että vain joka kolmas kumppaninsa fyysisen tai seksuaalisen hyväksikäytön kohteeksi joutunut nainen ottaa yhteyttä viranomaisiin;

| F. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon varmistaminen kaikilla politiikanaloilla on Euroopan unionin perusperiaate ja keskeinen osa sukupuoleen perustuvan väkivallan torjuntaa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon varmistaminen kaikilla politiikanaloilla on Euroopan unionin perusperiaate ja keskeinen osa sukupuoleen perustuvan väkivallan torjuntaa;

| G. | ottaa huomioon, että Istanbulin yleissopimuksessa, jota EU ja kaikki jäsenvaltiot eivät ole ratifioineet mutta jonka ne ovat allekirjoittaneet (20), määrätään, että kaikki sen määräykset ja etenkin uhrien oikeuksia suojelevat toimenpiteet on taattava ilman minkäänlaista syrjintää, ja siinä kehotetaan yksiselitteisesti sen allekirjoittajia tunnustamaan vainoaminen rikokseksi; ottaa huomioon, että Istanbulin yleissopimuksen ratifiointi ja täysi täytäntöönpano auttaa voittamaan eurooppalaisen suojelumääräyksen asettamat haasteet tarjoamalla yhtenäisen eurooppalaisen sääntelykehyksen naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiselle ja torjumiselle; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Istanbulin yleissopimuksessa, jota EU ja kaikki jäsenvaltiot eivät ole ratifioineet mutta jonka ne ovat allekirjoittaneet (20), määrätään, että kaikki sen määräykset ja etenkin uhrien oikeuksia suojelevat toimenpiteet on taattava ilman minkäänlaista syrjintää, ja siinä kehotetaan yksiselitteisesti sen allekirjoittajia tunnustamaan vainoaminen rikokseksi; ottaa huomioon, että Istanbulin yleissopimuksen ratifiointi ja täysi täytäntöönpano auttaa voittamaan eurooppalaisen suojelumääräyksen asettamat haasteet tarjoamalla yhtenäisen eurooppalaisen sääntelykehyksen naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiselle ja torjumiselle;

| H. | katsoo, että ilmoittamattomien väkivaltatapausten arvioidun määrän vähentämiseksi jäsenvaltioiden on otettava käyttöön ja vahvistettava naisille tarkoitettuja varhaisvaroitus- ja suojeluvälineitä, jotta naiset voisivat tuntea olonsa turvalliseksi ja pystyisivät ilmoittamaan sukupuoleen perustuvasta väkivallasta; ottaa huomioon, että ilmoittamattomien sukupuoleen perustuvien väkivaltatapausten huomattava määrä voi olla yhteydessä julkisten varojen puutteeseen; toteaa, että asianomaisilla viranomaisilla on oltava rakenteita, kuten turvakoteja, jotka antavat lääketieteellistä ja oikeuslääketieteellistä apua, psykologista tukea ja oikeudellista apua ja jotka tarjoavat turvapaikan sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreiksi joutuneille naisille; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että ilmoittamattomien väkivaltatapausten arvioidun määrän vähentämiseksi jäsenvaltioiden on otettava käyttöön ja vahvistettava naisille tarkoitettuja varhaisvaroitus- ja suojeluvälineitä, jotta naiset voisivat tuntea olonsa turvalliseksi ja pystyisivät ilmoittamaan sukupuoleen perustuvasta väkivallasta; ottaa huomioon, että ilmoittamattomien sukupuoleen perustuvien väkivaltatapausten huomattava määrä voi olla yhteydessä julkisten varojen puutteeseen; toteaa, että asianomaisilla viranomaisilla on oltava rakenteita, kuten turvakoteja, jotka antavat lääketieteellistä ja oikeuslääketieteellistä apua, psykologista tukea ja oikeudellista apua ja jotka tarjoavat turvapaikan sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreiksi joutuneille naisille;

| I. | ottaa huomioon, että EU:n vapaan liikkuvuuden ansiosta ihmiset siirtyvät usein maasta toiseen; ottaa huomioon, että eurooppalainen suojelumääräys perustuu tarpeeseen turvata uhrien oikeudet ja vapaudet, ja sen yhteydessä on kunnioitettava erityisesti uhrien ja mahdollisten uhrien oikeutta liikkumisvapauteen ja taattava heille jatkuva suojelu heidän käyttäessään tätä oikeutta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU:n vapaan liikkuvuuden ansiosta ihmiset siirtyvät usein maasta toiseen; ottaa huomioon, että eurooppalainen suojelumääräys perustuu tarpeeseen turvata uhrien oikeudet ja vapaudet, ja sen yhteydessä on kunnioitettava erityisesti uhrien ja mahdollisten uhrien oikeutta liikkumisvapauteen ja taattava heille jatkuva suojelu heidän käyttäessään tätä oikeutta;

| J. | ottaa huomioon, että väkivallan ehkäiseminen panostamalla valistus- ja tiedotuskampanjoihin sekä tehokkaaseen uutisointiin, kasvatukseen ja ammattilaisten koulutukseen on tärkeä osa sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumista; ottaa huomioon, että Istanbulin yleissopimus velvoittaa sopimuspuolet ehkäisemään sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja stereotypioita käsittelemällä tiedotusvälineiden tehtävää; ottaa huomioon, että uhrit, jotka saavat kansallista suojelua, eivät usein tiedä eurooppalaisesta suojelumääräyksestä, mikä vaikuttaa kielteisesti sen käyttöön; ottaa huomioon, että tiedotuskampanjat ja valistusohjelmat perheväkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan vähättelyn torjumiseksi auttavat lisäämään uhrien halukkuutta ilmoittaa väkivallasta ja pyytää kansallisia ja eurooppalaisia suojelumääräyksiä sekä rakentamaan heidän luottamustaan asianomaisiin viranomaisiin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että väkivallan ehkäiseminen panostamalla valistus- ja tiedotuskampanjoihin sekä tehokkaaseen uutisointiin, kasvatukseen ja ammattilaisten koulutukseen on tärkeä osa sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumista; ottaa huomioon, että Istanbulin yleissopimus velvoittaa sopimuspuolet ehkäisemään sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja stereotypioita käsittelemällä tiedotusvälineiden tehtävää; ottaa huomioon, että uhrit, jotka saavat kansallista suojelua, eivät usein tiedä eurooppalaisesta suojelumääräyksestä, mikä vaikuttaa kielteisesti sen käyttöön; ottaa huomioon, että tiedotuskampanjat ja valistusohjelmat perheväkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan vähättelyn torjumiseksi auttavat lisäämään uhrien halukkuutta ilmoittaa väkivallasta ja pyytää kansallisia ja eurooppalaisia suojelumääräyksiä sekä rakentamaan heidän luottamustaan asianomaisiin viranomaisiin;

| K. | toteaa, että vuonna 2010, jolloin Eurooppa-neuvosto esitti eurooppalaista suojelumääräystä koskevan ehdotuksen, 118 000:een EU:ssa oleskelevaan naiseen sovellettiin suojelutoimenpiteitä sukupuoleen perustuvan väkivallan vuoksi; ottaa huomioon, että vuonna 2011 arvioitiin keskimäärin 1 180 henkilön tarvitsevan EU:ssa jatkuvia rajat ylittäviä suojelutoimenpiteitä; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että vuonna 2010, jolloin Eurooppa-neuvosto esitti eurooppalaista suojelumääräystä koskevan ehdotuksen, 118 000:een EU:ssa oleskelevaan naiseen sovellettiin suojelutoimenpiteitä sukupuoleen perustuvan väkivallan vuoksi; ottaa huomioon, että vuonna 2011 arvioitiin keskimäärin 1 180 henkilön tarvitsevan EU:ssa jatkuvia rajat ylittäviä suojelutoimenpiteitä;

| L. | toteaa, että monissa jäsenvaltioissa kansalaisjärjestöillä on usein tärkeä rooli uhrien tukemisessa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että monissa jäsenvaltioissa kansalaisjärjestöillä on usein tärkeä rooli uhrien tukemisessa;

| M. | ottaa huomioon, että eurooppalaiset suojelumääräykset ovat vastavuoroisen tunnustamisen ja yhteistyön välineitä, jotka eivät voi toimia oikein ja joilla ei voida suojella uhreja, ennen kuin ne pannaan täysimääräisesti täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että eurooppalaiset suojelumääräykset ovat vastavuoroisen tunnustamisen ja yhteistyön välineitä, jotka eivät voi toimia oikein ja joilla ei voida suojella uhreja, ennen kuin ne pannaan täysimääräisesti täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa;

| N. | ottaa huomioon, että varsinkin väkivaltatapauksissa jotkin jäsenvaltiot määräävät suojelutoimenpiteitä rikosoikeudellisissa menettelyissä, kun taas toiset antavat suojelumääräyksiä yksityisoikeudellisissa menettelyissä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että varsinkin väkivaltatapauksissa jotkin jäsenvaltiot määräävät suojelutoimenpiteitä rikosoikeudellisissa menettelyissä, kun taas toiset antavat suojelumääräyksiä yksityisoikeudellisissa menettelyissä;

| O. | toteaa, että EU:n jäsenvaltioissa on monenlaisia suojelumääräyksiä ja jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien välisten erojen vuoksi eurooppalaisten suojelumääräysten täytäntöönpanossa kohdataan monia vaikeuksia, mikä voi heikentää niiden asianmukaista käyttöä uhrien hyväksi ja vähentää annettavien eurooppalaisten suojelumääräysten lukumäärää; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että EU:n jäsenvaltioissa on monenlaisia suojelumääräyksiä ja jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien välisten erojen vuoksi eurooppalaisten suojelumääräysten täytäntöönpanossa kohdataan monia vaikeuksia, mikä voi heikentää niiden asianmukaista käyttöä uhrien hyväksi ja vähentää annettavien eurooppalaisten suojelumääräysten lukumäärää;

| P. | ottaa huomioon, ettei valtaosalla jäsenvaltioista ole rekisteröintijärjestelmää, jonka avulla voidaan kerätä eurooppalaisia suojelumääräyksiä koskevia tietoja, ja ettei myöskään ole olemassa eurooppalaista keskusrekisterijärjestelmää kaikkien merkityksellisten tietojen keräämiseksi unionin tasolla; ottaa huomioon, että riittämättömien tietojen vuoksi on vaikea arvioida eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpanoa ja korjata lainsäädännössä tai täytäntöönpanossa olevia puutteita; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, ettei valtaosalla jäsenvaltioista ole rekisteröintijärjestelmää, jonka avulla voidaan kerätä eurooppalaisia suojelumääräyksiä koskevia tietoja, ja ettei myöskään ole olemassa eurooppalaista keskusrekisterijärjestelmää kaikkien merkityksellisten tietojen keräämiseksi unionin tasolla; ottaa huomioon, että riittämättömien tietojen vuoksi on vaikea arvioida eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpanoa ja korjata lainsäädännössä tai täytäntöönpanossa olevia puutteita;

| Q. | ottaa huomioon, että eurooppalaista suojelumääräystä voidaan soveltaa kaikenlaisten rikosten, myös terrorismin, ihmiskaupan, sukupuoleen perustuvan väkivallan ja järjestäytyneen rikollisuuden, uhreihin; ottaa huomioon, että haavoittuvassa asemassa olevia rikoksen uhreiksi joutuneita ihmisiä on kohdeltava erityisen hienotunteisesti eurooppalaista suojelumääräystä sovellettaessa; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että eurooppalaista suojelumääräystä voidaan soveltaa kaikenlaisten rikosten, myös terrorismin, ihmiskaupan, sukupuoleen perustuvan väkivallan ja järjestäytyneen rikollisuuden, uhreihin; ottaa huomioon, että haavoittuvassa asemassa olevia rikoksen uhreiksi joutuneita ihmisiä on kohdeltava erityisen hienotunteisesti eurooppalaista suojelumääräystä sovellettaessa;

| R. | toteaa, että eurooppalaisen suojelumääräyksen toimivuuden ja direktiivillä 2012/29/EU vahvistettujen rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevien vähimmäisvaatimusten välillä on vahva yhteys; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että eurooppalaisen suojelumääräyksen toimivuuden ja direktiivillä 2012/29/EU vahvistettujen rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevien vähimmäisvaatimusten välillä on vahva yhteys;

| 1. | kehottaa jäsenvaltioita tuomitsemaan selkeästi kaikenlaisen sukupuoleen perustuvan ja naisiin kohdistuvan väkivallan ja sitoutumaan sen kitkemiseen ja kehottaa varmistamaan, että tällaisiin väkivallan muotoihin sovelletaan nollatoleranssia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää jäsenvaltioita ja komissiota ottamaan sukupuolinäkökohdat huomioon kaikilla politiikanaloilla ja etenkin niillä, jotka mahdollisesti liittyvät naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevaan tiedonlevitykseen ja tämän väkivallan havaitsemiseen sekä uhrien suojeluun ja heidän koskemattomuutensa turvaamiseen; |
| --- | --- |

2.

Yleinen arvio direktiivin täytäntöönpanosta ja suositukset, joilla parannetaan eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpanoa ja toimivuutta

| 3. | toteaa, että kaikki jäsenvaltiot, joita eurooppalaisesta suojelumääräyksestä annettu direktiivi sitoo, ovat ilmoittaneet komissiolle sen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tiedostaa sen myönteisen vaikutuksen, joka vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen perustamisella voi olla rajatylittävälle uhrien suojelulle; katsoo, että eurooppalainen suojelumääräys voi olla tehokas uhrien suojelun väline nykymaailmassa, jolle on ominaista suuri liikkuvuus ja sisäisten rajojen puuttuminen; panee kuitenkin huolestuneena merkille, että sen jälkeen kun eurooppalaisesta suojelumääräyksestä annettu direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, jäsenvaltioissa on annettu vain seitsemän eurooppalaista suojelumääräystä, vaikka viime vuosina jäsenvaltioissa on pyydetty ja annettu tuhansia kansallisia suojelumääräyksiä (21); |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää valitettavana, ettei komissio toimittanut parlamentille ja neuvostolle kertomusta eurooppalaisesta suojelumääräyksestä annetun direktiivin soveltamisesta 11. tammikuuta 2016 mennessä; kehottaa komissiota täyttämään kertomuksen laatimista koskevat velvoitteensa direktiivin mukaisesti ja sisällyttämään kertomukseensa kansallisten suojelutoimenpiteiden kartoituksen, yleiskuvan jäsenvaltioissa toteutettavista koulutustoimista, analyysin siitä, miten jäsenvaltiot noudattavat uhrien oikeutta ilmaiseen oikeusapuun, tiedot siitä, joutuvatko uhrit maksamaan mitään suojelumääräykseen liittyviä kustannuksia, ja kartoituksen jäsenvaltioissa toteutettavista tiedotuskampanjoista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa täytäntöönpanovaltion velvoitteesta tunnustaa eurooppalainen suojelumääräys yhtä ensisijaisesti kuin määräyksen antanut valtio, vaikka se onkin monimutkaista ja siihen liittyy oikeudellisia haasteita; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on huolissaan siitä, että kun eurooppalaista suojelumääräystä pannaan täytäntöön, jäsenvaltioiden välillä on merkittävä koordinointiin ja viestintään liittyvä kuilu; kehottaa jäsenvaltioita parantamaan ja tehostamaan yhdessä eurooppalaiseen suojelumääräykseen liittyvää yhteistyötä ja viestintää, sillä näin käynnistettäisiin paljon tehokkaampia menettelyjä ja samanaikaista rajatylittävää toimintaa jäsenvaltioiden keskuudessa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa tarvetta parantaa tilastotietojen keruuta, jotta voidaan arvioida ongelman laajuutta ja sukupuoleen perustuvan väkivallan vähentämiseksi toteutettujen toimenpiteiden tuloksia; kehottaa jäsenvaltioita standardoimaan ja digitalisoimaan eurooppalaiseen suojelumääräykseen liittyvät lomakkeet ja menettelyt ja perustamaan eurooppalaisten suojelumääräysten kansallisen rekisteröintijärjestelmän, jotta voidaan kerätä tietoja ja parantaa tietojenvaihtoa komission ja jäsenvaltioiden kanssa; kehottaa jäsenvaltioita keräämään sukupuolen mukaan jaoteltuja tietoja sekä tietoja pyydettyjen, annettujen ja täytäntöönpantujen eurooppalaisten suojelumääräysten määrästä ja rikosten tyypeistä sekä tiedottamaan niistä säännöllisesti komissiolle; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota perustamaan eurooppalaisen rekisteröintijärjestelmän eurooppalaisia suojelumääräyksiä koskevien tietojen keräämiseksi kaikista jäsenvaltioista; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa suunnittelemaan ja ottamaan käyttöön sekä rikos- että yksityisoikeudellisissa asioissa pätevän ja kaikissa jäsenvaltioissa käytettävissä olevan vakiomuotoisen lomakkeen, jota käytetään suojelumääräysten hakemiseen ja tunnustamiseen; kehottaa käyttämään myös digitaalista hallintajärjestelmää, jolla helpotetaan koordinointia, standardoidaan kerättäviä tietoja ja nopeutetaan sekä suojelumääräysten hallintaa että toimintatilastojen laatimista unionin tasolla; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita julkaisemaan täydellisen luettelon toimivaltaisista viranomaisista, jotka vastaavat eurooppalaisten suojelumääräysten antamisesta ja tunnustamisesta, sekä keskusviranomaisista, jotka toimittavat ja vastaanottavat eurooppalaisia suojelumääräyksiä jäsenvaltioissa, ja tekemään luettelosta helppokäyttöisen, jotta suojeltavat henkilöt ja uhriensuojelujärjestöt voivat pyytää eurooppalaisia suojelumääräyksiä tai selvittää niihin liittyviä ongelmia; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan kansallisia ja paikallisia toimielimiään ja toimivaltaisia viranomaisiaan parantaakseen eurooppalaisen suojelumääräyksen saatavuutta ja sovellettavuutta siten, että lisätään eurooppalaisten suojelumääräysten antamista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota edistämään kaikenlaisia hyvien käytäntöjen vaihtamisen ja yhteistyön muotoja jäsenvaltioiden välillä sekä jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan välillä, jotta taataan eurooppalaisten suojelumääräysten asianmukainen toimivuus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että rikosten uhreille, joille on annettu kansallinen suojelumääräys tai jotka harkitsevat sellaisen pyytämistä, olisi automaattisesti ja asianmukaisesti tiedotettava ja muistutettava erityisen toimivaltaisen viranomaisen toimesta sekä suullisesti että kirjallisesti mahdollisuudesta pyytää eurooppalaista suojelumääräystä rikosoikeudellisen menettelyn aikana; korostaa, että suojelun kohteena olevan henkilön ei pitäisi joutua maksamaan kustannuksia pyytäessään eurooppalaisen suojelumääräyksen antamista; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan yksilöllistä arviointia ja sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaa lähestymistapaa tarjottaessa avustus- ja tukitoimia eurooppalaisen suojelumääräyksen pyytämisen yhteydessä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää valitettavana, että joissakin jäsenvaltioissa kaikenlaisten rikosten uhreilla ei ole käytettävissään riittävästi oikeussuojakeinoja eikä oikeusapua, minkä vuoksi uhri saa heikosti tietoa mahdollisuudesta pyytää eurooppalaista suojelumääräystä; katsoo, että jäsenvaltioiden on varmistettava suojeltaville henkilöille ilmainen oikeusapu, hallinnollinen tuki ja riittävät tiedot eurooppalaisesta suojelumääräyksestä, koska se on keskeisellä sijalla välineen käytön ja tehokkuuden kannalta sekä määräyksen antamisen että sen täytäntöönpanon yhteydessä; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään resursseja naisiin maaseudulla kohdistuvan väkivallan seuraamiseksi ja ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita tiedottamaan suojeltaville henkilöille täytäntöönpanovaltiossa saatavilla olevista täydentävistä sosiaaliavustuksista, kuten perhe-etuuksista ja asumistuesta, sillä nämä toimenpiteet eivät kuulu eurooppalaisen suojelumääräyksen soveltamisalaan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että suojelun ja täydentävän sosiaalihuollon yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota uhreiksi joutuviin lapsiin ja rikosten uhrien lapsiin ja etenkin, jos he ovat vaarassa joutua seksuaalisen väkivallan uhriksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää valitettavana, että jäsenvaltiot eivät takaa käännös- ja tulkkauspalveluja uhrin ymmärtämälle kielelle ennen eurooppalaisen suojelumääräyksen antamista, sen aikana eivätkä sen jälkeen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että uhreilla olisi aina oltava oikeus tulla kuulluksi eurooppalaiseen suojelumääräykseen liittyvien menettelyjen yhteydessä; korostaa, että käännös- ja tulkkauspalvelujen on oltava tarjolla maksutta koko eurooppalaista suojelumääräystä koskevan prosessin ajan; korostaa sen vuoksi, että kaikki asiaa koskevat asiakirjat on käännettävä uhrin ymmärtämälle kielelle; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää valitettavana, että jäsenvaltiot eivät toteuta riittävästi erityistoimenpiteitä sellaisia uhreja varten, jotka ovat haavoittuvassa asemassa tai joilla on erityistarpeita; katsoo, että usein julkisten menojen leikkaukset vähentävät näiden erityistoimenpiteiden toteuttamiseen saatavilla olevia varoja; kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita yhteistyössä komission ja uhrien suojelun alalla toimivien asiaankuuluvien organisaatioiden kanssa hyväksymään erityisiä ohjeita ja toimenpiteitä, joilla helpotetaan eurooppalaisen suojelumääräyksen antamista haavoittuvassa asemassa oleville uhreille tai uhreille, joilla on erityistarpeita; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että kasvavan ja vaarallisen ihmiskaupan vuoksi eurooppalainen suojelumääräys voi olla erittäin hyödyllinen väline ihmiskaupan uhreille; kehottaa sen vuoksi komissiota sisällyttämään eurooppalaisen suojelumääräyksen EU:n ihmiskaupan vastaiseen strategiaan; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että suojelumääräyksen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja vastaavien suojelutoimenpiteiden varmistamiseksi sekä määräyksen antaneessa että sen täytäntöönpanevassa valtiossa, suojelumääräyksen myöntämisen on oltava mahdollisimman nopeaa, tehokasta, vaikuttavaa ja automaattista ja siihen on liityttävä mahdollisimman vähän byrokratiaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille selkeän ja lyhyen kahden viikon määräajan eurooppalaisten suojelumääräysten antamista ja siitä ilmoittamista varten, jottei lisättäisi suojeltavien ihmisten epävarmuutta ja heidän kokemaansa painetta, ja tässä samassa tarkoituksessa neuvomaan toimivaltaisia viranomaisia antamaan uhreille riittävästi tietoa heidän eurooppalaista suojelumääräystä koskevaan pyyntöönsä liittyvän päätöksentekoprosessin aikana ja ilmoittamaan heille kaikista menettelyn aikana ilmenevistä tapahtumista; kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan tässä yhteydessä riittävästi voimavaroja eurooppalaisen suojelumääräyksen parissa työskenteleville viranomaisille, jotta edistetään uhrin tilanteen huomioon ottavaa tehokasta järjestelmää; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan suojeltavan henkilön edun asianmukaisesti huomioon ja toimimaan turvapaikkana väkivallasta ilmoittaville ihmisille noudattamalla täysimääräisesti velvollisuutta olla tiedottamatta vaaraa aiheuttavalle henkilölle suojeltavan henkilön sijaintipaikkaa tai muita häntä koskevia tietoja, ellei se ole ehdottoman välttämätöntä suojelumääräyksen tavoitteiden täyttämiseksi; korostaa, että aina kun tilanne vaatii minkä tahansa eurooppalaista suojelumääräystä koskevan asian ilmoittamista rikoksen tekijälle, tästä päätöksestä on ilmoitettava uhrille; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön erityismenettelyjä helpottamaan eurooppalaisten suojelumääräysten antamista, jotta voidaan suojella eurooppalaisen suojelumääräyksen jo saaneen uhrin kanssa eläviä perheenjäseniä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa muun muassa GPS-seurantajärjestelmien ja älypuhelinsovellusten uutta ja yhä tehokkaampaa teknologiaa, jonka avulla voidaan laukaista hälytys vaaran ollessa ilmeinen, keinona parantaa eurooppalaisten suojelumääräysten tehokkuutta ja sovellettavuutta sekä määräyksen antaneessa valtiossa että täytäntöönpanovaltiossa; on huolissaan siitä, että vain muutamilla jäsenvaltioilla on käytössä tällaista uutta teknologiaa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että on tärkeää seurata eurooppalaisia suojelumääräyksiä niiden täytäntöönpanovaltiossa sen osalta, millaiselle uhalle uhri altistuu, jotta voidaan määrittää, onko toteutetut suojelutoimenpiteet pantu asianmukaisesti täytäntöön ja onko niitä tarkasteltava uudelleen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota seuraamaan tämän direktiivin täytäntöönpanoa ja aloittamaan viipymättä rikkomismenettelyn kaikkia sitä rikkovia jäsenvaltioita vastaan; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kannustaa sukupuoleen perustuvan väkivallan uhrien yhdistysten usein ilmaiseman näkemyksen mukaisesti testaamaan menettelyjä, jotka muuttavat useimmissa jäsenvaltioissa sovellettavaa perinteistä lähestymistapaa suojeluun; korostaa, että uhreihin kohdistuviin toimenpiteisiin keskittymisen sijasta olisi riskien välttämistä koskeviin tekniikoihin sisällyttävä ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä sekä haittaa aiheuttavien henkilöiden seuranta ja valvonta; toteaa, että sovellettaviin ennalta ehkäiseviin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä ensisijaisesti pakollinen rikoksen tekijöiden sopeuttaminen yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan perusteellisesti mahdollisia keinoja parantaa eurooppalaiseen suojelumääräykseen liittyvää lainsäädäntöä, sen tehokasta täytäntöönpanoa kaikissa jäsenvaltioissa ja käytännön tukea, jotta taataan kansallisella tasolla suojeltavien väkivallan uhrien oikeus kansainväliseen suojeluun, apuun ja tukeen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa EU:n virastoja, kuten perusoikeusvirastoa ja Euroopan tasa-arvoinstituuttia, seuraamaan säännöllisesti tämän direktiivin täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota käynnistämään kansalaisyhteiskunnan harjoittamaa seurantaa ja raportointia koskevan ehdotuspyynnön, jotta parannetaan eurooppalaisen suojelumääräyksen toimivuutta jäsenvaltioissa, ja asettamaan kansalaisjärjestöjen saataville EU:n varoja tätä tarkoitusta varten; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komissiota käynnistämään ehdotuspyyntöjä, joilla edistetään kansallisten ja eurooppalaisten suojelumääräysten käyttöä koskevaa tutkimusta, ja koordinoimaan ohjelmia sellaisten tiedotuskampanjoiden käynnistämiseksi jäsenvaltioissa, joilla rikosten uhreille tiedotetaan mahdollisuudesta hakea eurooppalaista suojelumääräystä ja rajatylittävistä suojelutoimenpiteistä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan työtään kansalaisjärjestöjen kanssa ja tarjoamaan pakollisia, ihmisoikeuksiin perustuvia, palveluhenkisiä, käytännönläheisiä ja monialaisia kursseja kaikille viranomaisille, jotka ammattinsa puolesta työskentelevät uhrien parissa eurooppalaista suojelumääräystä koskevissa asioissa ja jotka vaikuttavat ratkaisevasti tämän direktiivin asianmukaiseen täytäntöönpanoon; korostaa, että kaikissa jäsenvaltioissa olisi annettava säännöllisesti eurooppalaisia suojelumääräyksiä koskevaa erityiskoulutusta ja kursseja poliiseille, toimivaltaisten viranomaisten henkilöstölle ja oikeusalan toimijoille, sosiaalityöntekijöille, yhdistyksille ja kansalaisjärjestöille, jotka työskentelevät väkivallan uhrien parissa; kehottaa varmistamaan, että sukupuoleen perustuvien väkivaltatapausten parissa työskentelevä henkilöstö saa väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten erityistarpeisiin liittyvää asianmukaista koulutusta ja riittävästi resursseja voidakseen asettaa sukupuoleen perustuvan väkivallan torjunnan ensisijaiseen asemaan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että naisviha ja seksismi ovat juurtuneet syvälle yhteiskunnissamme ja että lapset ja nuoret altistuvat entistä enemmän väkivallalle verkossa, ja kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään sukupuolten tasa-arvoa ja väkivallan torjuntaa koskevan kasvatuksen alemman ja ylemmän perusasteen koulujen opetussuunnitelmiin oppilaiden kesken käytävien keskustelujen avulla ja hyödyntäen kaikkia mahdollisia opetusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että uusia viestintävälineitä käytetään esimerkiksi digitaalisten alustojen välityksellä uutena sukupuoleen perustuvan väkivallan muotona, joka sisältää myös uhkailua ja häirintää; kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita ottamaan nämä näkökohdat huomioon antaessaan ja/tai pannessaan täytäntöön eurooppalaista suojelumääräystä; |
| --- | --- |

35.

Sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa koskevat yleiset suositukset

| 36. | kehottaa komissiota sisällyttämään kaikkien kansalaisten ja etenkin haavoittuvimmassa asemassa olevien kansalaisten suojelun Euroopan turvallisuusagendaan kiinnittäen huomiota ihmiskaupan tai sukupuoleen perustuvan väkivallan kaltaisten rikosten uhreihin, myös terrorismin uhreihin, jotka myös tarvitsevat erityistä huomiota, tukea ja sosiaalista tunnustusta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota käynnistämään kampanjoita, joilla kannustetaan naisia ilmoittamaan kaikenlaisesta sukupuoleen perustuvasta väkivallasta, jotta heitä voidaan suojella ja jotta näin voidaan parantaa sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa koskevien tietojen paikkansapitävyyttä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että parlamentin tutkimuspalvelun laatiman arviointikertomuksen mukaan pääasiallinen syy kansallisten ja eurooppalaisten suojelumääräysten eriasteiseen käyttöön on se, etteivät uhrit ja monet ammattilaiset tiedä tämän direktiivin tarjoamista mahdollisuuksista; kehottaa siksi jäsenvaltioita kantamaan täyden vastuun kansalaisistaan ja käynnistämään yhdessä asiaan liittyvien kansalaisjärjestöjen kanssa pitkän aikavälin tiedotuskampanjoita ja monialaisia valistuskampanjoita käytettävissä olevissa suojeluvälineistä ja niiden käytöstä ja kohdistamaan toimet a) koko yhteiskunnalle, b) mahdollisille uhreille ja erityisesti naisille, joilla on voimassa olevia kansainvälisiä suojelumääräyksiä, ja c) ammattilaisille, kuten lainvalvontaviranomaisille, oikeusjärjestelmien virkamiehille sekä oikeusavun antajille ja sosiaali- ja hätäpalveluille, jotka ovat ensimmäisiä uhrien kanssa tekemisissä olevia tahoja; kehottaa siksi komissiota osoittamaan rahoitusta tiedotusohjelmien käynnistämiseksi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | panee merkille Euroopan oikeusportaalin, jota komissio ylläpitää jäsenvaltioiden tuella; suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen laajentaa portaalin nykyistä rikoksen uhreille tarkoitettua osastoa ja sisällyttämään siihen kaikki uhrien oikeuksia koskevat olennaiset tiedot, kuten väkivaltatapauksista ilmoittamiseen sovellettavat maakohtaiset suuntaviivat; korostaa tarvetta suunnitella rikoksen uhreille tarkoitettu osasto helppokäyttöiseksi käytännön välineeksi ja tietolähteeksi, jonka olisi oltava käytettävissä kaikilla EU:n virallisilla kielillä; kannustaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön uhrien oikeuksia, myös eurooppalaista suojelumääräystä, käsittelevän käyttäjäystävällisen verkkosivuston sekä sähköisen ilmoitusportaalin, joka helpottaisi sukupuoleen perustuvan väkivallan tunnistamista ja jota voitaisiin käyttää helposti esimerkiksi kansallisten oikeusportaalien kautta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan työtään väkivallan uhreja suojelevien kansalaisjärjestöjen kanssa sellaisten strategioiden suunnittelemiseksi, jotka koostuvat sekä ennakoivista että reaktiivisista toimenpiteistä, jotka liittyvät sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan, eurooppalaisen suojelumääräyksen toimivuuteen sekä tarvittaviin muutoksiin lainsäädännössä ja tukemisessa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota esittämään säädöksen, jolla tuetaan jäsenvaltioita kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan ehkäisemisessä ja poistamisessa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pyytää neuvostoa käyttämään ”yhdyskäytävälauseketta”päättämällä yksimielisesti, että naisiin ja tyttöihin kohdistuva väkivalta (ja muu sukupuoleen perustuva väkivalta) katsotaan SEUT:n 83 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi rikokseksi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa käynnistämään kiireellisesti menettelyn, jolla edistetään suojelumääräyksen antamiseen johtavaan väkivaltaiseen käyttäytymiseen sovellettavan lainsäädännön asteittaista lähentämistä; korostaa, että erityisesti naisiin kohdistuvat hyökkäykset ovat vakavia ja niistä olisi määrättävä rikosoikeudellinen rangaistus kaikissa jäsenvaltioissa ja että sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa koskevissa asioissa suojelutoimenpiteitä koskevat määräykset olisi annettava tuomioistuimissa; |
| --- | --- |

43.

Uhreja suojelevan yhtenäisen EU:n sääntelykehyksen puolesta

| 44. | suhtautuu myönteisesti siihen, että EU allekirjoitti 13. kesäkuuta 2017 Istanbulin yleissopimukseen liittymistä koskevan sopimuksen; toteaa, että yleissopimuksessa noudatetaan kokonaisvaltaista, kattavaa ja koordinoitua lähestymistapaa, jossa uhrien oikeudet asetetaan keskeiseen asemaan, ja se olisi liitettävä täysimääräisesti eurooppalaiseen suojelumääräykseen; kehottaa EU:ta varmistamaan laaja-alaisen liittymisen sopimukseen, jotta ehkäistään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa, torjutaan rankaisemattomuutta ja suojellaan uhreja; korostaa tämän välineen merkitystä poistettaessa yksi eurooppalaisten suojelumääräysten soveltamiseen liittyvä este, nimittäin se, ettei vainoamista ole tunnustettu rikokseksi kaikissa jäsenvaltioissa; pyytää noudattamaan EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen 12. syyskuuta 2017 annettua parlamentin päätöslauselmaa ja kehottaa komissiota nimittämään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa käsittelevän EU-koordinaattorin, joka vastaisi kaikkien EU:n politiikkojen, välineiden ja toimenpiteiden koordinoinnista, täytäntöönpanosta, seurannasta ja arvioinnista kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ehkäisyn ja torjunnan alalla ja joka toimisi EU:n edustajana yleissopimuksen osapuolten komiteassa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä tehneet sitä, ratifioimaan ja panemaan Istanbulin yleissopimuksen kaikilta osin täytäntöön ja myöntämään riittävästi taloudellisia ja henkilöstöresursseja naisiin kohdistuvan väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan ehkäisemiseen ja torjumiseen muun muassa lisäämällä naisten ja tyttöjen vaikutusmahdollisuuksia, suojelemalla uhreja ja mahdollistamalla heille korvausten saaminen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan asianmukaisen koulutuksen sekä asianmukaiset menettelyt ja ohjeet kaikille ammattilaisille, jotka ovat tekemisissä kaikenlaisen Istanbulin yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvan väkivallan uhrien kanssa, jotta vältetään syrjintä tai uudelleen uhriksi joutuminen oikeudellisissa ja lääketieteellisissä menettelyissä ja poliisin käsittelyssä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | suhtautuu myönteisesti Istanbulin yleissopimuksessa määrättyyn velvollisuuteen perustaa ympäri vuorokauden ja kaikkina viikonpäivinä toimivia valtakunnallisia maksuttomia puhelinpalveluja, joiden avulla soittajille annetaan kaikkia yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia väkivallan muotoja koskevaa neuvontaa; kannustaa jäsenvaltioita käyttämään tätä välinettä asiaa koskevissa tapauksissa ja tarjoamaan uhreille eurooppalaiseen suojelumääräykseen liittyvää tietoa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa, että oikeudelliset ja käytännön puutteet tämän direktiivin täytäntöönpanossa voidaan korjata EU:n erilaisten uhriensuojeluvälineiden, kuten valvontatoimia tutkintavankeuden vaihtoehtona koskevan puitepäätöksen 2009/829/YOS ja valvontatoimia koskevan puitepäätöksen, yksityisoikeuden alalla määrättyjen suojelutoimenpiteiden vastavuoroisesta tunnustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 606/2013 ja rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista 25. lokakuuta 2012 annetun direktiivin 2012/29/EU, välisen asianmukaisen vuorovaikutuksen ja koordinoinnin avulla; toteaa, että viimeksi mainitussa direktiivissä vahvistetaan oikeus saada tietoja, tulkkauspalveluja ja käännökset tiedoista maksutta, ja siinä sovelletaan kattavaa lähestymistapaa uhreihin, joilla on erityistarpeita, sukupuoleen perustuvan väkivallan uhrit mukaan lukien; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita tiedottamaan uhreille muista suojelutoimenpiteistä, jos täytäntöönpanovaltio lakkaa kuulumasta tämän direktiivin soveltamisalaan; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa komissiota toteuttamaan rikoksen uhrien oikeudellista suojelua koskevien voimassa olevien asiakirjojen uudelleentarkastelua koskevia toimia ja luomaan tätä varten yhdenmukaisen EU:n sääntelykehyksen; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa komissiota arvioimaan, miten tätä direktiiviä sovelletaan yksityisoikeudellisissa asioissa sovellettavan asiaan liittyvän välineen, nimittäin asetuksen (EU) N:o 606/2013, kanssa, ja ehdottamaan ohjeita siihen, miten jäsenvaltiot voisivat soveltaa tehokkaammin näitä kahta EU:n säädöstä, joilla pyritään suojelemaan uhreja tunnustamalla kansallisissa yksityis- tai rikosoikeudellisissa menettelyissä määrätyt suojelutoimenpiteet; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, EU:n perusoikeusvirastolle ja Euroopan tasa-arvoinstituutille. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  EUVL L 131, 20.5.2017, s. 11.

(2)  EUVL L 131, 20.5.2017, s. 13.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0329.

(4)  EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57.

(5)  EUVL L 261, 6.8.2004, s. 15.

(6)  EUVL L 101, 15.4.2011, s. 1.

(7)  EUVL L 335, 17.12.2011, s. 1.

(8)  EUVL L 338, 21.12.2011, s. 2.

(9)  EUVL L 181, 29.6.2013, s. 4.

(10)  EUVL L 337, 16.12.2008, s. 102.

(11)  EUVL L 294, 11.11.2009, s. 20.

(12)  EUVL L 350, 30.12.2008, s. 60.

(13)  EUVL C 187, 28.6.2011, s. 1.

(14)  EUVL C 115, 4.5.2010, s. 1.

(15)  EUVL C 285 E, 21.10.2010, s. 53.

(16)  EUVL C 341 E, 16.12.2010, s. 35.

(17)  EUVL C 285, 29.8.2017, s. 2.

(18)  EUVL C 407, 4.11.2016, s. 2.

(19)  Euroopan perusoikeusviraston naisiin kohdistuvaa väkivaltaa käsittelevä raportti ”Violence against women – an EU-wide survey”. Sen mukaan joka kolmas nainen (33 %) EU:ssa on joutunut kokemaan fyysistä ja/tai seksuaalista väkivaltaa täytettyään 15 vuotta, joka viides nainen (18 %) on kokenut vainoamista ja joka toinen nainen (55 %) on kohdannut vähintään yhdenlaista seksuaalista häirintää. Tämän perusteella naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ei voida pitää vähäpätöisenä kysymyksenä, joka liittyy vain joidenkin naisten elämään.

(20)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/210/signatures?desktop=true

(21)  Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun tutkimuksessa eurooppalaisesta suojelumääräyksestä annetun direktiivin 2011/99/EU Euroopan tason täytäntöönpanoa koskevasta arvioinnista (”European Protection Order Directive 2011/99/EU – European Implementation Assessment”) todetaan, että vuonna 2010 arvioitiin EU:ssa oleskelevan yli 100 000 naista, joihin sovellettiin suojelutoimenpiteitä sukupuoleen perustuvan väkivallan vuoksi.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/155 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/155

---

P8_TA(2018)0190

Bolognan prosessin tilanne ja seuranta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 Bolognan prosessin tilanteesta ja seurannasta (2018/2571(RSP))

(2019/C 390/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 14 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 14 artiklan,

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin toimielinten panoksesta Bolognan prosessin lujittumiseen ja edistymiseen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2012 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin toimielinten panoksesta Bolognan prosessin lujittumiseen ja edistymiseen (1),

| — | ottaa huomioon 25. ja 26. marraskuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen globaalista ulottuvuudesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. ja 26. marraskuuta 2013 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen globaalista ulottuvuudesta (2),

| — | ottaa huomioon 20. syyskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Tukea kasvulle ja työllisyydelle – Euroopan korkeakoulujärjestelmien nykyaikaistamissuunnitelma”(COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. syyskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Tukea kasvulle ja työllisyydelle – Euroopan korkeakoulujärjestelmien nykyaikaistamissuunnitelma”(COM(2011)0567),

| — | ottaa huomioon 28. ja 29. marraskuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät korkea-asteen koulutuksen nykyaikaistamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. ja 29. marraskuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät korkea-asteen koulutuksen nykyaikaistamisesta (3),

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Koulutuksen uudelleenajattelu: sosioekonomisten vaikutusten parantaminen investoimalla taitoihin”(COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Koulutuksen uudelleenajattelu: sosioekonomisten vaikutusten parantaminen investoimalla taitoihin”(COM(2012)0669),

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen 2006/143/EY eurooppalaisen yhteistyön jatkamisesta korkea-asteen koulutuksen laadun varmistamisessa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen 2006/143/EY eurooppalaisen yhteistyön jatkamisesta korkea-asteen koulutuksen laadun varmistamisessa (4),

| — | ottaa huomioon yhteisen julistuksen, jonka 29 Euroopan maan opetusministerit allekirjoittivat Bolognassa 19. kesäkuuta 1999 (Bolognan julistus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen julistuksen, jonka 29 Euroopan maan opetusministerit allekirjoittivat Bolognassa 19. kesäkuuta 1999 (Bolognan julistus),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Bolognan prosessin täytäntöönpanon seurannasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman Bolognan prosessin täytäntöönpanon seurannasta (5),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla”(COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla”(COM(2017)0673),

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen Bolognan prosessin tilanteesta ja seurannasta (O-000020/2018 – B8-0014/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen Bolognan prosessin tilanteesta ja seurannasta (O-000020/2018 – B8-0014/2018),

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Bolognan prosessi on hallitustenvälinen aloite, jonka avulla maat pyrkivät avointa ja yhteistyöhön perustuvaa vuoropuhelua käyden saavuttamaan yhteisiä tavoitteita sovittujen sitoumusten avulla ja myötävaikuttamaan siten eurooppalaisen korkeakoulutusalueen rakentamiseen; ottaa huomioon, että laadukas korkea-asteen koulutus on avaintekijä pyrittäessä kehittämään laaja ja edistynyt osaamisyhteiskunta, joka viime kädessä edesauttaa vakaan, rauhanomaisen ja suvaitsevaisen yhteisön rakentamista varmistamalla yhtäläiset mahdollisuudet ja kaikkien ulottuvilla olevan laadukkaan koulutuksen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Bolognan prosessi on hallitustenvälinen aloite, jonka avulla maat pyrkivät avointa ja yhteistyöhön perustuvaa vuoropuhelua käyden saavuttamaan yhteisiä tavoitteita sovittujen sitoumusten avulla ja myötävaikuttamaan siten eurooppalaisen korkeakoulutusalueen rakentamiseen; ottaa huomioon, että laadukas korkea-asteen koulutus on avaintekijä pyrittäessä kehittämään laaja ja edistynyt osaamisyhteiskunta, joka viime kädessä edesauttaa vakaan, rauhanomaisen ja suvaitsevaisen yhteisön rakentamista varmistamalla yhtäläiset mahdollisuudet ja kaikkien ulottuvilla olevan laadukkaan koulutuksen;

| B. | toteaa, että Bolognan prosessilla on edistetty liikkuvuutta lisäämällä korkeakoulutuksen kansainvälistymistä ja parantamalla eri korkeakoulujärjestelmissä sovellettujen vaatimusten yhdenmukaisuutta ja vertailtavuutta ottaen samalla huomioon akateemisen vapauden ja oppilaitosten riippumattomuuden periaatteet ja keskittyen korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseen ja yhtäläisten mahdollisuuksien tarjoamiseen kansalaisille; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Bolognan prosessilla on edistetty liikkuvuutta lisäämällä korkeakoulutuksen kansainvälistymistä ja parantamalla eri korkeakoulujärjestelmissä sovellettujen vaatimusten yhdenmukaisuutta ja vertailtavuutta ottaen samalla huomioon akateemisen vapauden ja oppilaitosten riippumattomuuden periaatteet ja keskittyen korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseen ja yhtäläisten mahdollisuuksien tarjoamiseen kansalaisille;

| C. | ottaa huomioon, että eurooppalaisen korkeakoulutusalueen käynnistämisen päämääränä oli perustaa kolmen syklin malli (bachelor, maisteri ja tohtori) ja lisätä eurooppalaisten korkeakoulujärjestelmien vertailtavuutta sekä niiden maailmanlaajuista houkuttavuutta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että eurooppalaisen korkeakoulutusalueen käynnistämisen päämääränä oli perustaa kolmen syklin malli (bachelor, maisteri ja tohtori) ja lisätä eurooppalaisten korkeakoulujärjestelmien vertailtavuutta sekä niiden maailmanlaajuista houkuttavuutta;

| D. | katsoo, että koulutus on yksi yhteiskuntamme tärkeimpiä pilareita ja että korkea-asteen koulutuksella on keskeinen tehtävä henkilökohtaisen kehityksen ja osaamisen edistämisessä, työllistettävyyden ja kilpailukyvyn parantamisessa, kansalaisten osallistumisen, aktiivisen kansalaisuuden ja kulttuurien välisen ymmärryksen vahvistamisessa, yhteisten arvojen vaalimisessa ja nopeasti muuttuvan maailman haasteisiin vastaamisessa; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että koulutus on yksi yhteiskuntamme tärkeimpiä pilareita ja että korkea-asteen koulutuksella on keskeinen tehtävä henkilökohtaisen kehityksen ja osaamisen edistämisessä, työllistettävyyden ja kilpailukyvyn parantamisessa, kansalaisten osallistumisen, aktiivisen kansalaisuuden ja kulttuurien välisen ymmärryksen vahvistamisessa, yhteisten arvojen vaalimisessa ja nopeasti muuttuvan maailman haasteisiin vastaamisessa;

| E. | ottaa huomioon, että komissio on ottanut käyttöön EU:n uuden korkeakoulusuunnitelman, jolla on tarkoitus tukea korkeakouluja ja korkea-asteen koulutuksesta vastaavia kansallisia viranomaisia; toteaa, että muita eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen kuuluvia maita voitaisiin ottaa vaiheittain mukaan kyseiseen prosessiin kuulemisten ja parhaiden käytänteiden vaihtamisen avulla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio on ottanut käyttöön EU:n uuden korkeakoulusuunnitelman, jolla on tarkoitus tukea korkeakouluja ja korkea-asteen koulutuksesta vastaavia kansallisia viranomaisia; toteaa, että muita eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen kuuluvia maita voitaisiin ottaa vaiheittain mukaan kyseiseen prosessiin kuulemisten ja parhaiden käytänteiden vaihtamisen avulla;

| F. | toteaa, että Bolognan prosessin taustalla on pyrkimys luoda laatuun ja keskinäiseen luottamukseen perustuva avoin ja osallistava eurooppalainen korkeakoulutusalue; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Bolognan prosessin taustalla on pyrkimys luoda laatuun ja keskinäiseen luottamukseen perustuva avoin ja osallistava eurooppalainen korkeakoulutusalue;

| G. | ottaa huomioon, että Bolognan prosessiin ja eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen kuuluu 48 maata, joista monet ovat EU:n merkittäviä naapureita ja kumppaneita; ottaa huomioon, että Bolognan prosessi vahvistaa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa solmittujen korkeakoulutusalan kumppanuuksien vaikuttavuutta sekä kannustaa asianomaisia maita uudistamaan järjestelmiään koulutuksen alalla ja muilla aloilla; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Bolognan prosessiin ja eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen kuuluu 48 maata, joista monet ovat EU:n merkittäviä naapureita ja kumppaneita; ottaa huomioon, että Bolognan prosessi vahvistaa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa solmittujen korkeakoulutusalan kumppanuuksien vaikuttavuutta sekä kannustaa asianomaisia maita uudistamaan järjestelmiään koulutuksen alalla ja muilla aloilla;

| H. | toteaa, että, kun pidetään mielessä Bologna prosessin täytäntöönpanon epätasainen edistyminen eurooppalaisen korkeakoulutusalueen eri osissa sekä monissa tapauksissa sovittujen rakenneuudistusten toteuttamisessa kohdatut vaikeudet, opiskelijoiden liikkuvuuden lisääntyminen ja helpottuminen sekä yhteiset tutkintotodistukset ovat Bolognan prosessin tähän mennessä kaksi suurinta saavutusta; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että, kun pidetään mielessä Bologna prosessin täytäntöönpanon epätasainen edistyminen eurooppalaisen korkeakoulutusalueen eri osissa sekä monissa tapauksissa sovittujen rakenneuudistusten toteuttamisessa kohdatut vaikeudet, opiskelijoiden liikkuvuuden lisääntyminen ja helpottuminen sekä yhteiset tutkintotodistukset ovat Bolognan prosessin tähän mennessä kaksi suurinta saavutusta;

| I. | ottaa huomioon, että vuonna 2015 Valko-Venäjä sai liittyä eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen sillä ehdolla, että se täyttää korkeakoulutusjärjestelmäänsä tehtäviä uudistuksia koskevassa etenemissuunnitelmassaan asetetut vaatimukset; toteaa, että Valko-Venäjän viranomaiset eivät olleet täyttäneet velvoitteitaan vuoden 2017 loppuun mennessä ja että heidän olisi palautettava uudistukset jälleen oikeille raiteille; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vuonna 2015 Valko-Venäjä sai liittyä eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen sillä ehdolla, että se täyttää korkeakoulutusjärjestelmäänsä tehtäviä uudistuksia koskevassa etenemissuunnitelmassaan asetetut vaatimukset; toteaa, että Valko-Venäjän viranomaiset eivät olleet täyttäneet velvoitteitaan vuoden 2017 loppuun mennessä ja että heidän olisi palautettava uudistukset jälleen oikeille raiteille;

| 1. | kehottaa osallistuvia maita lisäämään poliittista sitoutumistaan ja edistämään keskinäistä yhteistyötään yhteisesti sovittujen päämäärien toteuttamiseksi kaikkialla eurooppalaisella korkeakoulutusalueella sekä kehittämään tarvittaessa asianmukaisia lainsäädäntökehyksiä korkeakoulutusalueen kehityksen lujittamiseksi, sen uskottavuuden vahvistamiseksi ja sen muuttamiseksi akateemisen huippuosaamisen maailmanlaajuiseksi esimerkkikohteeksi samalla kun ne lisäävät liikkuvuusmahdollisuuksia, jotta mahdollisimman suuri joukko opiskelijoita voi osallistua; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa osallistuvia maita varmistamaan avointen, helposti saatavilla olevien ja oikeudenmukaisten mekanismien noudattamisen liikkuvuusavustuksia ja -korvauksia myönnettäessä; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita lisäämään koulutusmäärärahojaan, jotta varmistetaan, että julkiset korkea-asteen opinnot ovat maksuttomia ja kaikkien ulottuvilla elinikäisen oppimisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa komissiota ja osallistuvia maita helpottamaan ulkomailla vietettyjen opintojaksojen ja saavutettujen opintopisteiden sekä akateemisissa ja ammatillisissa tarkoituksissa hankittujen pätevyyksien ja aikaisemman oppimisen tunnustamista sekä kehittämään laadunvarmistusjärjestelmiä; vaatii unionia, jäsenvaltioita ja yliopistoja ottamaan käyttöön järjestelyjä, joilla heikommista lähtökohdista tuleville opiskelijoille, tutkijoille ja oppilaitosten työntekijöille tarjotaan taloudellista ja hallinnollista tukea asianmukaisen rahoituksen, myös liikkuvuusjärjestelmiin osallistumisen rahoittamisen, avulla, sekä edistämään korkea-asteen koulutuksen saatavuuden avaamista laajentamalla elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia korkeakoulutasolla, kannustamaan täydentävien oppimisen muotojen kuten epävirallisen koulutuksen ja arkioppimisen hyödyntämiseen, ja laventamaan oppimisväyliä poistamalla olemassa olevia eroja eri koulutustasojen välillä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa asiaan liittyviä sidosryhmiä ja laitoksia etsimään ratkaisun lyhyiden syklien ongelmaan, joka johtuu siitä, että bachelor-tutkinto-ohjelmaan osallistuminen edellyttää yliopiston pääsykokeen läpäisemistä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen kuuluvia maita edistämään opiskelijoiden, opettajien, tutkijoiden ja hallintohenkilöstön jäsenten aiempaa osallistavampaa liikkuvuutta, sillä liikkuvuus edistää niin henkilökohtaista kuin ammatillistakin kehitystä ja parantaa oppimisen, opetuksen, tutkimuksen ja hallinnon laatua; kannattaa sitä, että liikkuvuus sisällytetään koulutusohjelmiin ja että vieraiden kielten opetusta tehostetaan; kehottaa jäsenvaltioita asettamaan saataville riittävästi julkista rahoitusta ja hyödyntämään kyseistä rahoitusta tehokkaammin sen varmistamiseksi, että opiskelijoilla ja tutkijoilla on riittävästi varoja opiskellakseen ulkomailla ja että heidän sosiaalinen ja taloudellinen taustansa ei muodosta estettä sille; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tähdentää, että tietämyksen, tutkimuksen ja tieteen levittäminen kaikissa eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen kuuluvissa maissa on olennainen osa EU:n vuoden 2020 jälkeistä strategiaa ja myötävaikuttaa voimakkaasti unionin kansalaisuuden edistämiseen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota arvioimaan Jerevanissa vuonna 2015 järjestetyssä ministerikokouksessa asetettujen, opetuksen ja oppimisen laatua sekä loppututkinnon suorittaneiden työllistettävyyden edistämistä koko heidän työuransa ajan koskevien tavoitteiden täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa korkea-asteen koulutuksen sosiaalisen ulottuvuuden kohentamisen tärkeyttä; kehottaa eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen kuuluvia maita panemaan korkeakoulutusalueen sosiaalista ulottuvuutta koskevan strategian tehokkaasti täytäntöön sekä tarjoamaan vammaisille ja heikoista lähtökohdista tuleville opiskelijoille konkreettisia mahdollisuuksia päästä korkea-asteen koulutuksen piiriin ja suorittaa se loppuun; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen kuuluvia maita varmistamaan, että niiden korkeakouluja koskevat kuulemiset ja kriittiset arvioinnit toteutetaan kansainvälisellä tasolla, ja pyrkimään koordinoimaan paremmin lähestymistapaansa Bolognan prosessille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen tarkoitettujen yhteisesti sovittujen uudistusten täytäntöönpanoon sekä tunnustamaan käytännön tasolla epävirallinen koulutus ja arkioppiminen, jotta opiskelijoiden työllistettävyys paranisi ja kansalaistoimintaan osallistuminen lisääntyisi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa tarvetta parantaa aliedustettujen ryhmien mahdollisuuksia päästä korkea-asteen koulutuksen piiriin erityisesti asettamalla koulutukseen hyväksyttyjen ja oppilaitoksista valmistuneiden henkilöiden määriä koskevia tavoitteita; korostaa, että on tärkeää taata pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden pääsy kaikkiin eurooppalaisen korkeakoulutusalueen oppilaitoksiin ja edistää kyseistä pääsyä, ja muistuttaa, että eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen houkuttavuuden taustalla on myös sen kyky kohdella kaikkia opiskelijoita syrjimättömästi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota seuraamaan Bolognan prosessin sosiaalista ulottuvuutta koskevien tavoitteiden sekä laaja-alaisten osallisuutta koskevien tavoitteiden edistymistä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa tänä vuonna Pariisissa järjestettävää ministerikokousta tekemään selkoa edellisessä ministerikokouksessa (Jerevan, toukokuu 2015) asetetun, eurooppalaisen korkeakoulutusalueen rakentamisen päätökseen saattamista koskevan tavoitteen täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pyytää, että seuraava, vuonna 2018 Pariisissa järjestettävä eurooppalaisen korkeakoulutusalueen ministerikokous suorittaa Bolognan prosessin kriittisen arvioinnin tavoitteenaan a) määrittää jäljellä olevat esteet ja niitä koskevat mahdolliset ratkaisut ja varmistaa sitoumusten asianmukainen täytäntöönpano, b) tukea Bolognan prosessin keskeisten sitoumusten täytäntöönpanossa jälkeen jääneitä maita parantamalla valmiuksien kehittämistä ja kehittää erityisiä mekanismeja ja menettelyitä tapausten, joissa on kyse sitoumusten noudattamatta jättämisestä, käsittelemiseksi sekä c) pohtia uusien tavoitteiden asettamista eurooppalaiselle korkeakoulutusalueelle vuoden 2020 jälkeiselle ajalle ja tiivistää hallitusten, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten välistä vuoropuhelua ja myötävaikuttaa siten aiempaa integroidumman, laadukkaamman, osallistavamman, houkuttavamman ja kilpailukykyisemmän eurooppalaisen korkeakoulutusalueen rakentamiseen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen kuuluvia maita pitämään Valko-Venäjän korkeakoulutusalueen tavoiteohjelman piirissä; kehottaa komissiota asettamaan saataville resursseja korkeakoulutusjärjestelmän uudistamista koskevan Valko-Venäjän etenemissuunnitelman täytäntöön panemiseksi toteutettavia toimia varten; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa Bolognan seurantaryhmän sihteeristöä seuraamaan raportteja, joiden mukaan samat ohjeet pantiin täytäntöön eri tavoin eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen kuuluvissa maissa ja erilaiset taustat ja resurssien eri määrät johtivat merkittäviin eroihin eurooppalaisen korkeakoulutusalueen oppilaitosten välillä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että on tärkeää luoda ja vahvistaa mahdollisuuksia käydä yhteiskunnallista keskustelua korkeakoulutusalasta sekä alan sidosryhmien kohtaamista haasteista; painottaa, että on tärkeää edistää opiskelijoiden, tutkijoiden, opettajien ja muun henkilöstön osallistumista korkeakoulujen hallintoon; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa tarvetta lisätä koulutuksen julkista rahoitusta ja pitää kiinni EU:n päätavoitteesta, jonka mukaan unionin on vuoteen 2020 mennessä osoitettava kolme prosenttia bruttokansantuotteestaan tutkimukseen ja kehittämiseen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUVL C 251 E, 31.8.2013, s. 24.

(2)  EUVL C 28, 31.1.2014, s. 2.

(3)  EUVL C 372, 20.12.2011, s. 36.

(4)  EUVL L 64, 4.3.2006, s. 60.

(5)  EUVL C 346, 21.9.2016, s. 2.

---

III Valmistavat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/158 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/158

---

P8_TA(2018)0092

EU:n ja Libanonin sopimus tieteellisestä ja teknologisesta yhteistyöstä: Libanonin osallistuminen Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Libanonin tasavallan osallistumista Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) koskevat ehdot ja edellytykset vahvistavan Euroopan unionin ja Libanonin tasavallan välistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä (11967/2017 – C8-0344/2017 – 2017/0199(NLE))

(Hyväksyntä)

(2019/C 390/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11967/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11967/2017),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Libanonin tasavallan osallistumista Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) koskevat ehdot ja edellytykset vahvistavaksi Euroopan unionin ja Libanonin tasavallan välistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevaksi sopimukseksi (11928/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Libanonin tasavallan osallistumista Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) koskevat ehdot ja edellytykset vahvistavaksi Euroopan unionin ja Libanonin tasavallan välistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevaksi sopimukseksi (11928/2017),

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2017/1324 unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2017/1324 unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA) (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 186 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0344/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 186 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0344/2017),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A8-0352/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen (A8-0352/2017),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Libanonin tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 185, 18.7.2017, s. 1.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/159 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/159

---

P8_TA(2018)0093

EU:n ja Mauritiuksen välinen kalastuskumppanuussopimus: kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (12476/2017 – C8-0445/2017 – 2017/0223(NLE))

(Hyväksyntä)

(2019/C 390/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12476/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12476/2017),

| — | ottaa huomioon pöytäkirjan Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta (12479/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pöytäkirjan Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta (12479/2017),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0445/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0445/2017),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A8-0053/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A8-0053/2018),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Mauritiuksen tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/160 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/160

---

P8_TA(2018)0094

EU:n ja Norjan välinen sopimus lisäetuuksista maataloustuotteiden kaupassa ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välillä lisäetuuksista maataloustuotteiden kaupassa kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (13357/2017 – C8-0434/2017 – 2017/0259(NLE))

(Hyväksyntä)

(2019/C 390/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13357/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13357/2017),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välillä lisäetuuksista maataloustuotteiden kaupassa kirjeenvaihtona tehdyksi sopimukseksi (13471/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välillä lisäetuuksista maataloustuotteiden kaupassa kirjeenvaihtona tehdyksi sopimukseksi (13471/2017),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0434/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0434/2017),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A8-0126/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A8-0126/2018),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Norjan kuningaskunnan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/161 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/161

---

P8_TA(2018)0096

Maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttäminen vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (COM(2016)0479 – C8-0330/2016 – 2016/0230(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 390/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0479), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0479),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0330/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0330/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 14. joulukuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 14. joulukuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 23. maaliskuuta 2017 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 23. maaliskuuta 2017 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. joulukuuta 2017 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. joulukuuta 2017 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä kehitysvaliokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A8-0262/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä kehitysvaliokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A8-0262/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 75, 10.3.2017, s. 103.

(2)  EUVL C 272, 17.8.2017, s. 36.

(3)  Tämä kanta korvaa 13. syyskuuta 2017 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0339).

---

P8_TC1-COD(2016)0230

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2018/841.)

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/163 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/163

---

P8_TA(2018)0097

Sitovat vuotuiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030 joustavaa energiaunionia varten ja Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi sekä järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja niistä raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (COM(2016)0482 – C8-0331/2016 – 2016/0231(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 390/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0482), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0482),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0331/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0331/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 14. joulukuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 14. joulukuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 23. maaliskuuta 2017 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 23. maaliskuuta 2017 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 17. tammikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 17. tammikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A8-0208/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A8-0208/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 75, 10.3.2017, s. 103.

(2)  EUVL C 272, 17.8.2017, s. 36.

(3)  Tämä kanta korvaa 14. kesäkuuta 2017 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0256).

---

P8_TC1-COD(2016)0231

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2018/842.)

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/165 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/165

---

P8_TA(2018)0098

Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussääntö ja rahoitus ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta 22 päivänä lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 muuttamisesta (COM(2017)0481 – C8-0307/2017 – 2017/0219(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 390/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0481), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0481),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 224 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0307/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 224 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0307/2017),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoituksesta 15. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden rahoituksesta 15. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 7. maaliskuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 7. maaliskuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön ja talousarvion valvontavaliokunnan kannan tarkistuksina (A8-0373/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön ja talousarvion valvontavaliokunnan kannan tarkistuksina (A8-0373/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0274.

---

P8_TC1-COD(2017)0219

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/... antamiseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU, Euratom) 2018/673.)

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/166 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/166

---

P8_TA(2018)0099

Rakennusten energiatehokkuus ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU muuttamisesta (COM(2016)0765 – C8-0499/2016 – 2016/0381(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 390/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0765), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0765),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 194 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0499/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 194 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0499/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Alankomaiden parlamentin ylä- ja alahuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Alankomaiden parlamentin ylä- ja alahuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 26. huhtikuuta 2017 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 26. huhtikuuta 2017 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 13. heinäkuuta 2017 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 13. heinäkuuta 2017 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 31. tammikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 31. tammikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A8-0314/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A8-0314/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 246, 28.7.2017, s. 48.

(2)  EUVL C 342, 12.10.2017, s. 119.

---

P8_TC1-COD(2016)0381

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU ja energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2018/844.)

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/168 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/168

---

P8_TA(2018)0106

Päätös olla vastustamatta säädöstä: Euroopan unionin tavaramerkki

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta Euroopan unionin tavaramerkistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1001 täydentämisestä ja delegoidun asetuksen (EU) 2017/1430 kumoamisesta 5. maaliskuuta 2018 annettua komission delegoitua asetusta (C(2018)01231 – 2018/2618(DEA))

(2019/C 390/30)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2018)01231) (’muutettu delegoitu asetus’), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2018)01231) (’muutettu delegoitu asetus’),

| — | ottaa huomioon komission 23. maaliskuuta 2018 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 23. maaliskuuta 2018 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan 27. maaliskuuta 2018 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan 27. maaliskuuta 2018 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon yhteisön tavaramerkistä 26. helmikuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 (1), jota on muutettu yhteisön tavaramerkistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 ja yhteisön tavaramerkistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/94 täytäntöönpanosta annetun komission asetuksen (EY) N:o 2868/95 muuttamisesta sekä maksuista sisämarkkinoilla toimivalle yhdenmukaistamisvirastolle (tavaramerkit ja mallit) annetun komission asetuksen (EY) N:o 2869/95 kumoamisesta 16. joulukuuta 2015 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/2424 (2) ja joka on sen jälkeen kodifioitu Euroopan unionin tavaramerkistä 14. kesäkuuta 2017 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/1001 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön tavaramerkistä 26. helmikuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 (1), jota on muutettu yhteisön tavaramerkistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 ja yhteisön tavaramerkistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/94 täytäntöönpanosta annetun komission asetuksen (EY) N:o 2868/95 muuttamisesta sekä maksuista sisämarkkinoilla toimivalle yhdenmukaistamisvirastolle (tavaramerkit ja mallit) annetun komission asetuksen (EY) N:o 2869/95 kumoamisesta 16. joulukuuta 2015 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/2424 (2) ja joka on sen jälkeen kodifioitu Euroopan unionin tavaramerkistä 14. kesäkuuta 2017 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/1001 (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tavaramerkistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 eräiden säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 18. toukokuuta 2017 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1431 (4), jossa viittaukset asetukseen (EU) 2017/1001 on päivitetty, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tavaramerkistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 eräiden säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 18. toukokuuta 2017 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1431 (4), jossa viittaukset asetukseen (EU) 2017/1001 on päivitetty,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 17. huhtikuuta 2018, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 105 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 17. huhtikuuta 2018, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | ottaa huomioon, että asetus (EY) N:o 207/2009 on kodifioitu asetuksella (EU) 2017/1001, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että asetus (EY) N:o 207/2009 on kodifioitu asetuksella (EU) 2017/1001,

| B. | katsoo, että delegoituun asetukseen sisältyvien viittausten olisi vastattava perussäädöksen kodifioinnilla käyttöön otettua artiklojen uutta numerointia; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että delegoituun asetukseen sisältyvien viittausten olisi vastattava perussäädöksen kodifioinnilla käyttöön otettua artiklojen uutta numerointia;

| C. | katsoo, että Euroopan unionin tavaramerkistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 täydentämisestä ja komission asetusten (EY) N:o 2868/95 ja (EY) N:o 216/96 kumoamisesta 18. toukokuuta 2017 annettu delegoitu asetus (EU) 2017/1430 (5) olisi sen vuoksi kumottava ja kyseisen delegoidun asetuksen säännökset olisi annettava muutetussa delegoidussa asetuksessa päivittämällä viittausten kohteeksi asetus (EU) 2017/1001; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Euroopan unionin tavaramerkistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 täydentämisestä ja komission asetusten (EY) N:o 2868/95 ja (EY) N:o 216/96 kumoamisesta 18. toukokuuta 2017 annettu delegoitu asetus (EU) 2017/1430 (5) olisi sen vuoksi kumottava ja kyseisen delegoidun asetuksen säännökset olisi annettava muutetussa delegoidussa asetuksessa päivittämällä viittausten kohteeksi asetus (EU) 2017/1001;

| D. | toteaa, että muutetulla delegoidulla asetuksella ei näin ollen millään tavoin muuteta delegoidun asetuksen (EU) 2017/1430 asiasisältöä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että muutetulla delegoidulla asetuksella ei näin ollen millään tavoin muuteta delegoidun asetuksen (EU) 2017/1430 asiasisältöä;

| E. | toteaa, että muutetun delegoidun asetuksen nopea julkaiseminen virallisessa lehdessä mahdollistaisi varhaisen soveltamispäivän ja varmistaisi muutetun delegoidun asetuksen loppusäännöksissä säädetyn siirtymäjärjestelyn toiminnan jatkuvuuden; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että muutetun delegoidun asetuksen nopea julkaiseminen virallisessa lehdessä mahdollistaisi varhaisen soveltamispäivän ja varmistaisi muutetun delegoidun asetuksen loppusäännöksissä säädetyn siirtymäjärjestelyn toiminnan jatkuvuuden;

| 1. | ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 78, 24.3.2009, s. 1.

(2)  EUVL L 341, 24.12.2015, s. 21.

(3)  EUVL L 154, 16.6.2017, s. 1.

(4)  EUVL L 205, 8.8.2017, s. 39.

(5)  EUVL L 205, 8.8.2017, s. 1.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/170 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/170

---

P8_TA(2018)0107

Ajankohdan vahvistaminen edustajien valitsemiseksi Euroopan parlamenttiin yhdeksännen kerran yleisillä välittömillä vaaleilla *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan parlamenttiin valittavien edustajien yhdeksänsien yleisten ja välittömien vaalien ajankohdan määräämisestä (07162/2018 – C8-0128/2018 – 2018/0805(CNS))

(Kuuleminen)

(2019/C 390/31)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston esityksen (07162/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston esityksen (07162/2018),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä, välittömillä vaaleilla annetun säädöksen (1) 11 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0128/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä, välittömillä vaaleilla annetun säädöksen (1) 11 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0128/2018),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin vaalilain uudistuksesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin vaalilain uudistuksesta (2),

| — | ottaa huomioon 7. helmikuuta 2018 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin kokoonpanosta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. helmikuuta 2018 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin kokoonpanosta (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0145/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0145/2018),

| 1. | hyväksyy neuvoston esityksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa Euroopan unionin vaalilain uudistuksesta antamaansa päätöslauselmaan liitetystä ehdotuksesta, jonka mukaan Euroopan parlamentti päättää neuvostoa kuultuaan vaalien äänestysajanjakson; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja tiedoksi komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Liitteenä 20. syyskuuta 1976 annetussa neuvoston päätöksessä 76/787/EHTY, ETY, Euratom (EYVL L 278, 8.10.1976, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 93/81/Euratom, EHTY, ETY (EYVL L 33, 9.2.1993, s. 15) ja neuvoston päätöksellä 2002/772/EY, Euratom (EYVL L 283, 21.10.2002, s. 1).

(2)  EUVL C 366, 27.10.2017, s. 7.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0029.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/171 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/171

---

P8_TA(2018)0108

EU:n ja Australian välinen puitesopimus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Australian välisen puitesopimuksen tekemisestä unionin puolesta (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE))

(Hyväksyntä)

(2019/C 390/32)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (15467/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (15467/2016),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Australian väliseksi puitesopimukseksi (09776/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Australian väliseksi puitesopimukseksi (09776/2016),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 37 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan, 212 artiklan 1 kohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan toisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0327/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 37 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan, 212 artiklan 1 kohdan, 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan toisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0327/2017),

| — | ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön, (1) esityksestä päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön, (1) esityksestä päätökseksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan suosituksen (A8-0110/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan suosituksen (A8-0110/2018),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Australian hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0109.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/172 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/172

---

P8_TA(2018)0109

EU:n ja Australian välinen puitesopimus (päätöslauselma)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. huhtikuuta 2018, joka ei liity lainsäädäntöön, esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Australian välisen puitesopimuksen tekemisestä unionin puolesta (15467/2016 – C8-0327/2017 – 2016/0367(NLE) – 2017/2227(INI))

(2019/C 390/33)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (15467/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (15467/2016),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Australian väliseksi puitesopimukseksi (09776/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Australian väliseksi puitesopimukseksi (09776/2016),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan ja 212 artiklan 1 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan toisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0327/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan ja 212 artiklan 1 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan toisen alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0327/2017),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 13. syyskuuta 2007 hyväksytyn alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 13. syyskuuta 2007 hyväksytyn alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen,

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2008 allekirjoitetut EU:n ja Australian kumppanuuspuitteet, jotka on tarkoitus korvata puitesopimuksella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2008 allekirjoitetut EU:n ja Australian kumppanuuspuitteet, jotka on tarkoitus korvata puitesopimuksella,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Australian välisistä suhteista Luxemburgissa 26. kesäkuuta 1997 annetun yhteisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Australian välisistä suhteista Luxemburgissa 26. kesäkuuta 1997 annetun yhteisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman vapaakauppasopimusneuvottelujen aloittamisesta Australian ja Uuden-Seelannin kanssa (1) ja 26. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman, johon sisältyy Euroopan parlamentin suositus neuvostolle neuvotteluvaltuutuksesta Australian kanssa käytäviin kauppaneuvotteluihin (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman vapaakauppasopimusneuvottelujen aloittamisesta Australian ja Uuden-Seelannin kanssa (1) ja 26. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman, johon sisältyy Euroopan parlamentin suositus neuvostolle neuvotteluvaltuutuksesta Australian kanssa käytäviin kauppaneuvotteluihin (2),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2015 annetun komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald Tuskin ja Australian pääministerin Malcolm Turnbullin yhteisen lausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2015 annetun komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald Tuskin ja Australian pääministerin Malcolm Turnbullin yhteisen lausuman,

| — | ottaa huomioon tiiviimmästä kumppanuudesta EU:n ja Australian välillä 22. huhtikuuta 2015 annetun komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Australian ulkoministerin yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiiviimmästä kumppanuudesta EU:n ja Australian välillä 22. huhtikuuta 2015 annetun komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Australian ulkoministerin yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 allekirjoitetun Euroopan unionin ja Australian välisen sopimuksen puitteiden luomisesta Australian osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 allekirjoitetun Euroopan unionin ja Australian välisen sopimuksen puitteiden luomisesta Australian osallistumiselle Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioihin (3),

| — | ottaa huomioon joulukuussa 2014 hyväksytyn Euroopan unionin ja Australian välisen hallinnollisen sopimuksen, jolla perustettiin diplomaattivaihto-ohjelma, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 2014 hyväksytyn Euroopan unionin ja Australian välisen hallinnollisen sopimuksen, jolla perustettiin diplomaattivaihto-ohjelma,

| — | ottaa huomioon vuonna 1998 allekirjoitetun standardinmukaisuuden toteamisen vastavuoroista tunnustamista koskevan Euroopan yhteisön ja Australian välisen sopimuksen (4) sekä vuonna 2012 tehdyn EU:n ja Australian välisen sopimuksen edellä mainitun sopimuksen muuttamisesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1998 allekirjoitetun standardinmukaisuuden toteamisen vastavuoroista tunnustamista koskevan Euroopan yhteisön ja Australian välisen sopimuksen (4) sekä vuonna 2012 tehdyn EU:n ja Australian välisen sopimuksen edellä mainitun sopimuksen muuttamisesta (5),

| — | ottaa huomioon 29. syyskuuta 2011 allekirjoitetun EU:n ja Australian välisen sopimuksen PNR- eli matkustajarekisteritiedoista (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. syyskuuta 2011 allekirjoitetun EU:n ja Australian välisen sopimuksen PNR- eli matkustajarekisteritiedoista (6),

| — | ottaa huomioon 13. tammikuuta 2010 allekirjoitetun Australian ja Euroopan unionin välisen sopimuksen turvallisuusluokiteltujen tietojen turvaamisesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. tammikuuta 2010 allekirjoitetun Australian ja Euroopan unionin välisen sopimuksen turvallisuusluokiteltujen tietojen turvaamisesta (7),

| — | ottaa huomioon vuonna 1994 allekirjoitetun Euroopan yhteisön ja Australian välisen tieteellis-teknisen yhteistyösopimuksen (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1994 allekirjoitetun Euroopan yhteisön ja Australian välisen tieteellis-teknisen yhteistyösopimuksen (8),

| — | ottaa huomioon Strasbourgissa 4.–5. lokakuuta 2017 pidetyn 38. EU:n ja Australian parlamenttien välisen kokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Strasbourgissa 4.–5. lokakuuta 2017 pidetyn 38. EU:n ja Australian parlamenttien välisen kokouksen,

| — | ottaa huomioon Sydneyssä kesäkuussa 2017 pidetyn ensimmäisen EU:n ja Australian johtotason foorumin, joka kokoaa yhteen poliittisia päättäjiä ja yritysjohtajia sekä tiedemaailman, tiedotusvälineiden ja kansalaisyhteiskunnan edustajia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Sydneyssä kesäkuussa 2017 pidetyn ensimmäisen EU:n ja Australian johtotason foorumin, joka kokoaa yhteen poliittisia päättäjiä ja yritysjohtajia sekä tiedemaailman, tiedotusvälineiden ja kansalaisyhteiskunnan edustajia,

| — | ottaa huomioon Australian hallituksen marraskuussa 2017 julkaiseman ulkopolitiikan valkoisen kirjan, jossa kuvataan Australian painopisteitä ja haasteita ulkoasioiden saralla ja korostetaan Intian ja Tyynenmeren alueen ensisijaista merkitystä Australialle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Australian hallituksen marraskuussa 2017 julkaiseman ulkopolitiikan valkoisen kirjan, jossa kuvataan Australian painopisteitä ja haasteita ulkoasioiden saralla ja korostetaan Intian ja Tyynenmeren alueen ensisijaista merkitystä Australialle,

| — | ottaa huomioon, että ulkopolitiikan valkoisessa kirjassa korostetaan Yhdysvaltojen ja Kiinan keskeistä roolia Intian ja Tyynenmeren alueella sekä Australian ulkopolitiikassa ja pidetään samalla tärkeinä Australian suhteita Euroopan unioniin ja sen jäsenvaltioihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että ulkopolitiikan valkoisessa kirjassa korostetaan Yhdysvaltojen ja Kiinan keskeistä roolia Intian ja Tyynenmeren alueella sekä Australian ulkopolitiikassa ja pidetään samalla tärkeinä Australian suhteita Euroopan unioniin ja sen jäsenvaltioihin,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutostoimia koskevan vuoden 2017 uudelleentarkastelun, jonka Australian hallitus julkaisi joulukuussa 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutostoimia koskevan vuoden 2017 uudelleentarkastelun, jonka Australian hallitus julkaisi joulukuussa 2017,

| — | ottaa huomioon Australian hallituksen vuonna 2009 julkaiseman, ilmastonmuutosta käsittelevän asiakirjan ”Australian climate change science: a national framework”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Australian hallituksen vuonna 2009 julkaiseman, ilmastonmuutosta käsittelevän asiakirjan ”Australian climate change science: a national framework”,

| — | ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2018 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä päätökseksi (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. huhtikuuta 2018 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä päätökseksi (9),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0119/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0119/2018),

| A. | ottaa huomioon, että EU ja Australia tekivät 7. elokuuta 2017 puitesopimuksen; ottaa huomioon, että Australian sekä EU:n ja sen jäsenvaltioiden tiiviillä ja vahvoilla suhteilla on pitkät historialliset juuret ja että suhteet perustuvat yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin, joita ovat esimerkiksi demokratian kunnioittaminen, ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo, oikeusvaltio, kansainvälinen oikeus sekä rauha ja turvallisuus; toteaa, että kansojen väliset yhteydet ovat tiiviitä ja pitkäaikaisia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU ja Australia tekivät 7. elokuuta 2017 puitesopimuksen; ottaa huomioon, että Australian sekä EU:n ja sen jäsenvaltioiden tiiviillä ja vahvoilla suhteilla on pitkät historialliset juuret ja että suhteet perustuvat yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin, joita ovat esimerkiksi demokratian kunnioittaminen, ihmisoikeudet, sukupuolten tasa-arvo, oikeusvaltio, kansainvälinen oikeus sekä rauha ja turvallisuus; toteaa, että kansojen väliset yhteydet ovat tiiviitä ja pitkäaikaisia;

| B. | ottaa huomioon, että EU ja Australia juhlivat 55-vuotista yhteistyötä ja 55-vuotisia diplomaattisuhteita vuonna 2017; toteaa, että EU:n ja Australian suhteet ovat saaneet uutta dynaamisuutta muutaman viime vuoden aikana; toteaa, että kaikilla jäsenvaltioilla on diplomaattisuhteet Australiaan ja 25:llä niistä on suurlähetystö Canberrassa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU ja Australia juhlivat 55-vuotista yhteistyötä ja 55-vuotisia diplomaattisuhteita vuonna 2017; toteaa, että EU:n ja Australian suhteet ovat saaneet uutta dynaamisuutta muutaman viime vuoden aikana; toteaa, että kaikilla jäsenvaltioilla on diplomaattisuhteet Australiaan ja 25:llä niistä on suurlähetystö Canberrassa;

| C. | ottaa huomioon, että Australian hallituksen julkaisemassa ulkopolitiikan valkoisessa kirjassa todetaan, että vahva Euroopan unioni on edelleen olennaisen tärkeä Australian intresseille ja että siitä tulee entistä tärkeämpi kumppani suojeltaessa ja edistettäessä sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä; ottaa huomioon, että valkoisessa kirjassa korostetaan tarvetta tehdä tiivistä yhteistyötä unionin ja sen jäsenvaltioiden kanssa terrorismin, joukkotuhoaseiden leviämisen, kestävän kehityksen ja ihmisoikeuksien kaltaisissa haasteissa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Australian hallituksen julkaisemassa ulkopolitiikan valkoisessa kirjassa todetaan, että vahva Euroopan unioni on edelleen olennaisen tärkeä Australian intresseille ja että siitä tulee entistä tärkeämpi kumppani suojeltaessa ja edistettäessä sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä; ottaa huomioon, että valkoisessa kirjassa korostetaan tarvetta tehdä tiivistä yhteistyötä unionin ja sen jäsenvaltioiden kanssa terrorismin, joukkotuhoaseiden leviämisen, kestävän kehityksen ja ihmisoikeuksien kaltaisissa haasteissa;

| D. | toteaa, että EU ja Australia ovat ryhtyneet yhteistyöhön ja vuoropuheluun Kaakkois-Aasian maiden kanssa, myös Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN), ASEANin alueellisen foorumin, Aasia–Eurooppa-kokouksen ja Itä-Aasian huippukokouksen kautta; ottaa huomioon, että Australia on Tyynenmeren saarten foorumin perustajajäsen ja että sillä on strateginen kumppanuus ASEANin kanssa; ottaa huomioon, että Australia isännöi ASEAN–Australia-erityishuippukokousta 17.–18. maaliskuuta 2018; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että EU ja Australia ovat ryhtyneet yhteistyöhön ja vuoropuheluun Kaakkois-Aasian maiden kanssa, myös Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN), ASEANin alueellisen foorumin, Aasia–Eurooppa-kokouksen ja Itä-Aasian huippukokouksen kautta; ottaa huomioon, että Australia on Tyynenmeren saarten foorumin perustajajäsen ja että sillä on strateginen kumppanuus ASEANin kanssa; ottaa huomioon, että Australia isännöi ASEAN–Australia-erityishuippukokousta 17.–18. maaliskuuta 2018;

| E. | ottaa huomioon, että EU:n olisi maailmanlaajuisena toimijana vahvistettava entisestään läsnäoloaan suurella ja dynaamisella Aasian ja Tyynenmeren alueella, jossa Australia on EU:n luonnollinen kumppani sekä itsessään tärkeä toimija; toteaa, että EU:n periaatteita ja normeja noudattava vakaa, rauhallinen ja sääntöihin perustuva Aasian ja Tyynenmeren alue edistää EU:n omaa turvallisuutta ja etua; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:n olisi maailmanlaajuisena toimijana vahvistettava entisestään läsnäoloaan suurella ja dynaamisella Aasian ja Tyynenmeren alueella, jossa Australia on EU:n luonnollinen kumppani sekä itsessään tärkeä toimija; toteaa, että EU:n periaatteita ja normeja noudattava vakaa, rauhallinen ja sääntöihin perustuva Aasian ja Tyynenmeren alue edistää EU:n omaa turvallisuutta ja etua;

| F. | ottaa huomioon, että EU ja Australia ovat lähellä toisiaan ulkopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä, kuten Ukrainaa, Venäjää, Korean demokraattista kansantasavaltaa ja Lähi-itää koskevissa kysymyksissä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU ja Australia ovat lähellä toisiaan ulkopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä, kuten Ukrainaa, Venäjää, Korean demokraattista kansantasavaltaa ja Lähi-itää koskevissa kysymyksissä;

| G. | ottaa huomioon, että Australialla on Yhdysvaltojen kanssa läheiset poliittiset sekä turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvät yhteydet, jotka sopivat yhteen sen vahvistuviin siteisiin Kiinan kanssa; ottaa huomioon, että Australialla on kattava strateginen kumppanuus Kiinan kanssa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Australialla on Yhdysvaltojen kanssa läheiset poliittiset sekä turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvät yhteydet, jotka sopivat yhteen sen vahvistuviin siteisiin Kiinan kanssa; ottaa huomioon, että Australialla on kattava strateginen kumppanuus Kiinan kanssa;

| H. | ottaa huomioon, että vuonna 2016 EU oli Australian toiseksi suurin kauppakumppani, sen toiseksi tärkein tuontialue (19,3 prosenttia) ja kolmanneksi tärkein vientikohde (10,3 prosenttia), ja toteaa, että osapuolilla on monia yhteisiä taloudellisia etuja; toteaa, että vuonna 2015 EU:lla oli Australiassa suoria ulkomaisia investointeja 117,7 miljardia euroa ja Australialla oli suoria investointeja EU:ssa 21,7 miljardia euroa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vuonna 2016 EU oli Australian toiseksi suurin kauppakumppani, sen toiseksi tärkein tuontialue (19,3 prosenttia) ja kolmanneksi tärkein vientikohde (10,3 prosenttia), ja toteaa, että osapuolilla on monia yhteisiä taloudellisia etuja; toteaa, että vuonna 2015 EU:lla oli Australiassa suoria ulkomaisia investointeja 117,7 miljardia euroa ja Australialla oli suoria investointeja EU:ssa 21,7 miljardia euroa;

| I. | ottaa huomioon, että Australia on sitoutunut vahvasti vapaakauppaan ja se on tehnyt kahdenvälisiä vapaakauppasopimuksia tärkeiden Itä-Aasian maiden – Kiina, Japani, Etelä-Korea, Singapore, Malesia ja Thaimaa – kanssa (sekä alueellisen sopimuksen ASEANin kanssa) ja kahdenvälisiä vapaakauppasopimuksia Uuden-Seelannin, Chilen, Yhdysvaltojen ja Perun kanssa sekä Tyynenmeren sopimuksen tiiviimmistä taloussuhteista Tyynenmeren saarten kanssa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Australia on sitoutunut vahvasti vapaakauppaan ja se on tehnyt kahdenvälisiä vapaakauppasopimuksia tärkeiden Itä-Aasian maiden – Kiina, Japani, Etelä-Korea, Singapore, Malesia ja Thaimaa – kanssa (sekä alueellisen sopimuksen ASEANin kanssa) ja kahdenvälisiä vapaakauppasopimuksia Uuden-Seelannin, Chilen, Yhdysvaltojen ja Perun kanssa sekä Tyynenmeren sopimuksen tiiviimmistä taloussuhteista Tyynenmeren saarten kanssa;

| J. | ottaa huomioon, että 23. tammikuuta 2018 Australia ja kymmenen muuta Tyynenmeren rantavaltiota ilmoittivat päässeensä sopimukseen Tyynenmeren kauppasopimuksesta, niin kutsutusta kattavasta ja edistyksellisestä Tyynenmeren kumppanuussopimuksesta, joka allekirjoitettiin Chilessä 8. maaliskuuta 2018; ottaa huomioon, että Australia neuvottelee parhaillaan useista kauppasopimuksista, ASEANin huippukokouksessa vuonna 2012 käynnistetty alueellinen laaja-alainen talouskumppanuus mukaan lukien; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että 23. tammikuuta 2018 Australia ja kymmenen muuta Tyynenmeren rantavaltiota ilmoittivat päässeensä sopimukseen Tyynenmeren kauppasopimuksesta, niin kutsutusta kattavasta ja edistyksellisestä Tyynenmeren kumppanuussopimuksesta, joka allekirjoitettiin Chilessä 8. maaliskuuta 2018; ottaa huomioon, että Australia neuvottelee parhaillaan useista kauppasopimuksista, ASEANin huippukokouksessa vuonna 2012 käynnistetty alueellinen laaja-alainen talouskumppanuus mukaan lukien;

| K. | ottaa huomioon, että Australia, joka on sitoutunut kansainväliseen globaalihallintaan, on ollut YK:n turvallisuusneuvoston vaihtuva jäsen viisi kertaa sekä G20:n aktiivinen jäsen sen perustamisesta lähtien ja että se toimi G20-huippukokouksen puheenjohtajana Brisbanessa vuonna 2014 erittäin hyvässä yhteistyössä EU:n kanssa; ottaa huomioon, että Australia on hiljattain valittu YK:n ihmisoikeusneuvostoon; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Australia, joka on sitoutunut kansainväliseen globaalihallintaan, on ollut YK:n turvallisuusneuvoston vaihtuva jäsen viisi kertaa sekä G20:n aktiivinen jäsen sen perustamisesta lähtien ja että se toimi G20-huippukokouksen puheenjohtajana Brisbanessa vuonna 2014 erittäin hyvässä yhteistyössä EU:n kanssa; ottaa huomioon, että Australia on hiljattain valittu YK:n ihmisoikeusneuvostoon;

| L. | ottaa huomioon, että Australia on lähettänyt joukkoja Da’eshin vastaiseen maailmanlaajuiseen liittoutumaan Irakissa ja Syyriassa; ottaa huomioon, että Afganistanissa Australian osuus Natoon kuulumattomien maiden joukoista kansainvälisessä turvallisuusjoukossa (ISAF) oli suurin; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Australia on lähettänyt joukkoja Da’eshin vastaiseen maailmanlaajuiseen liittoutumaan Irakissa ja Syyriassa; ottaa huomioon, että Afganistanissa Australian osuus Natoon kuulumattomien maiden joukoista kansainvälisessä turvallisuusjoukossa (ISAF) oli suurin;

| M. | ottaa huomioon, että Australia on osallistunut lukuisiin YK:n tukemiin rauhanturvaoperaatioihin kolmessa maanosassa sekä Papua-Uudessa-Guineassa ja Salomonsaarilla; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Australia on osallistunut lukuisiin YK:n tukemiin rauhanturvaoperaatioihin kolmessa maanosassa sekä Papua-Uudessa-Guineassa ja Salomonsaarilla;

| N. | ottaa huomioon, että vuonna 2014 Australia osallistui ensimmäistä kertaa EU:n johtamaan kriisinhallintaoperaatioon EUCAP NESTORiin Afrikan sarvessa; ottaa huomioon, että Australian merivoimat toteuttaa merirosvouksen ja terrorismin vastaisia operaatioita yhdistetyissä merivoimissa Afrikan sarvessa ja läntisellä Intian valtamerellä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vuonna 2014 Australia osallistui ensimmäistä kertaa EU:n johtamaan kriisinhallintaoperaatioon EUCAP NESTORiin Afrikan sarvessa; ottaa huomioon, että Australian merivoimat toteuttaa merirosvouksen ja terrorismin vastaisia operaatioita yhdistetyissä merivoimissa Afrikan sarvessa ja läntisellä Intian valtamerellä;

| O. | ottaa huomioon, että Australian kansalaiset ovat joutuneet maan rajojen sisä- ja ulkopuolella erinäisten radikaalia islamistista alkuperää olevien terrori-iskujen kohteiksi; ottaa huomioon, että EU ja Australia tekevät yhteistyötä terrorismin vastaisissa toimissa ja väkivaltaisten ääriliikkeiden vastustamisessa ja ne pyrkivät lopettamaan terroristijärjestöjen rahoituksen ja koordinoimaan erityisiä valmiuksien kehittämishankkeita; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Australian kansalaiset ovat joutuneet maan rajojen sisä- ja ulkopuolella erinäisten radikaalia islamistista alkuperää olevien terrori-iskujen kohteiksi; ottaa huomioon, että EU ja Australia tekevät yhteistyötä terrorismin vastaisissa toimissa ja väkivaltaisten ääriliikkeiden vastustamisessa ja ne pyrkivät lopettamaan terroristijärjestöjen rahoituksen ja koordinoimaan erityisiä valmiuksien kehittämishankkeita;

| P. | toteaa, että Australian ja Indonesian yhteisellä aloitteella, Jakartan lainvalvontayhteistyökeskuksella, pyritään lisäämään Kaakkois-Aasian lainvalvontavirastojen asiantuntemusta terrorismin ja kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa ja se on saanut myös EU:n rahoitusta; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että Australian ja Indonesian yhteisellä aloitteella, Jakartan lainvalvontayhteistyökeskuksella, pyritään lisäämään Kaakkois-Aasian lainvalvontavirastojen asiantuntemusta terrorismin ja kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa ja se on saanut myös EU:n rahoitusta;

| Q. | toteaa, että Australian hallitus käynnisti lokakuussa 2017 kansainvälisen kyberstrategiansa, jolla on tarkoitus käsitellä esimerkiksi sähköistä kaupankäyntiä, kyberrikollisuutta, kansainvälistä turvallisuutta sekä sähköistä hallintoa; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että Australian hallitus käynnisti lokakuussa 2017 kansainvälisen kyberstrategiansa, jolla on tarkoitus käsitellä esimerkiksi sähköistä kaupankäyntiä, kyberrikollisuutta, kansainvälistä turvallisuutta sekä sähköistä hallintoa;

| R. | toteaa, että Australia on tukenut Filippiinejä turvallisuuden parantamisessa ja jihadismin torjunnassa; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että Australia on tukenut Filippiinejä turvallisuuden parantamisessa ja jihadismin torjunnassa;

| S. | ottaa huomioon, että EU ja Australia keskustelevat muuttoliikekysymyksistä EU:n ja Australian johtavien virkamiesten vuotuisessa vuoropuhelussa, joka koskee muuttoliikettä, turvapaikka-asioita ja monimuotoisuutta; ottaa huomioon, että Australia toimii ihmissalakuljetusta, ihmiskauppaa ja niihin liittyvää järjestäytynyttä rikollisuutta käsittelevän Balin prosessin yhteispuheenjohtajana; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että EU ja Australia keskustelevat muuttoliikekysymyksistä EU:n ja Australian johtavien virkamiesten vuotuisessa vuoropuhelussa, joka koskee muuttoliikettä, turvapaikka-asioita ja monimuotoisuutta; ottaa huomioon, että Australia toimii ihmissalakuljetusta, ihmiskauppaa ja niihin liittyvää järjestäytynyttä rikollisuutta käsittelevän Balin prosessin yhteispuheenjohtajana;

| T. | toteaa, että Australiassa on hyvin korkea tulotaso asukasta kohden sekä avoin, demokraattinen ja monikulttuurinen yhteiskunta; toteaa, että Australian asukkaista yksi neljästä on syntynyt ulkomailla ja että maahan on vuoden 1945 jälkeen asettunut noin seitsemän miljoonaa pysyvää maahanmuuttajaa, joista monet ovat tulleet Euroopasta; toteaa, että Australian maantieteellinen sijainti on erityinen, sillä se kattaa laajan alueen Intian valtameren ja Tyynenmeren välissä; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että Australiassa on hyvin korkea tulotaso asukasta kohden sekä avoin, demokraattinen ja monikulttuurinen yhteiskunta; toteaa, että Australian asukkaista yksi neljästä on syntynyt ulkomailla ja että maahan on vuoden 1945 jälkeen asettunut noin seitsemän miljoonaa pysyvää maahanmuuttajaa, joista monet ovat tulleet Euroopasta; toteaa, että Australian maantieteellinen sijainti on erityinen, sillä se kattaa laajan alueen Intian valtameren ja Tyynenmeren välissä;

| U. | ottaa huomioon, että Australia ja EU vahvistavat puitesopimuksessa sitoumuksensa tehdä yhteistyötä ilmastonmuutoksen alalla; ottaa huomioon, että ilmastonmuutostoimia koskevassa vuoden 2017 uudelleentarkastelussa on vahvistettu Australian sitoutuminen tämän uhan torjuntaan; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Australia ja EU vahvistavat puitesopimuksessa sitoumuksensa tehdä yhteistyötä ilmastonmuutoksen alalla; ottaa huomioon, että ilmastonmuutostoimia koskevassa vuoden 2017 uudelleentarkastelussa on vahvistettu Australian sitoutuminen tämän uhan torjuntaan;

| V. | toteaa, että ilmastonmuutos aiheuttaa Australiassa monilla aloilla ympäristöä ja taloutta koskevia merkittäviä vaikutuksia, jotka liittyvät esimerkiksi vedensaannin varmistamiseen, maatalouteen, rannikoiden yhteisöihin sekä infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että ilmastonmuutos aiheuttaa Australiassa monilla aloilla ympäristöä ja taloutta koskevia merkittäviä vaikutuksia, jotka liittyvät esimerkiksi vedensaannin varmistamiseen, maatalouteen, rannikoiden yhteisöihin sekä infrastruktuuriin;

| W. | ottaa huomioon, että Australia, joka on OECD:n kehityskomitean jäsen, on erityisesti sitoutunut tukemaan hyvää hallintoa ja talouskasvua Papua-Uudessa-Guineassa, Indonesiassa, Itä-Timorissa ja muilla Tyynenmeren saarilla ja Aasian maissa, joissa EU ja sen jäsenvaltiot ovat myös keskeisiä avunantajia; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Australia, joka on OECD:n kehityskomitean jäsen, on erityisesti sitoutunut tukemaan hyvää hallintoa ja talouskasvua Papua-Uudessa-Guineassa, Indonesiassa, Itä-Timorissa ja muilla Tyynenmeren saarilla ja Aasian maissa, joissa EU ja sen jäsenvaltiot ovat myös keskeisiä avunantajia;

| X. | toteaa, että Australian hallitus investoi erilaisiin ohjelmiin, kuten ilmastonmuutosta koskeva Australian tutkimusohjelma sekä luonnonvarojen hallintaa, ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskeva tutkimusohjelma, jotta se voisi auttaa päätöksentekijöitä ymmärtämään ja hallitsemaan ilmastonmuutoksen todennäköisiä vaikutuksia; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että Australian hallitus investoi erilaisiin ohjelmiin, kuten ilmastonmuutosta koskeva Australian tutkimusohjelma sekä luonnonvarojen hallintaa, ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskeva tutkimusohjelma, jotta se voisi auttaa päätöksentekijöitä ymmärtämään ja hallitsemaan ilmastonmuutoksen todennäköisiä vaikutuksia;

| Y. | toteaa, että Australia on perustanut kansallisen kehyksen ja korkean tason koordinointiryhmän kehittääkseen suunnitelman ilmastonmuutosta koskevan tutkimuksen harjoittamiseksi ja tarjotakseen koordinoidun lähestymistavan asian käsittelyyn yhteisöissä kautta maan; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että Australia on perustanut kansallisen kehyksen ja korkean tason koordinointiryhmän kehittääkseen suunnitelman ilmastonmuutosta koskevan tutkimuksen harjoittamiseksi ja tarjotakseen koordinoidun lähestymistavan asian käsittelyyn yhteisöissä kautta maan;

| Z. | toteaa, että Australia ratifioi 10. marraskuuta 2016 Pariisin sopimuksen sekä Kioton pöytäkirjan Dohan muutoksen vahvistaen siten sitoutumistaan ilmastonmuutosta koskeviin toimiin ja että se on kehittänyt erilaisia politiikkatoimia vähentääkseen maan päästöjä ja tukeakseen maailmanlaajuisia toimia; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että Australia ratifioi 10. marraskuuta 2016 Pariisin sopimuksen sekä Kioton pöytäkirjan Dohan muutoksen vahvistaen siten sitoutumistaan ilmastonmuutosta koskeviin toimiin ja että se on kehittänyt erilaisia politiikkatoimia vähentääkseen maan päästöjä ja tukeakseen maailmanlaajuisia toimia;

| AA. | toteaa, että Australian hallituksen ilmastonmuutossuunnitelma käsittää päästöjen vähentämisen viidellä prosentilla vuoden 2000 tasosta vuoteen 2020 mennessä ja niiden vähentämisen 26–28 prosentilla vuoden 2005 tasosta vuoteen 2030 mennessä sekä uusiutuvaan energiaan liittyvän kapasiteetin kaksinkertaistamisen maassa vuoteen 2020 mennessä; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että Australian hallituksen ilmastonmuutossuunnitelma käsittää päästöjen vähentämisen viidellä prosentilla vuoden 2000 tasosta vuoteen 2020 mennessä ja niiden vähentämisen 26–28 prosentilla vuoden 2005 tasosta vuoteen 2030 mennessä sekä uusiutuvaan energiaan liittyvän kapasiteetin kaksinkertaistamisen maassa vuoteen 2020 mennessä;

| AB. | toteaa, että Australian hallitus on ollut johtavana toimijana Tyynenmeren kansallisten meteorologisten laitosten ja alueellisten järjestöjen tukemisessa luotaessa ilmastoon ja säähän liittyviä varhaisvaroitusjärjestelmiä; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että Australian hallitus on ollut johtavana toimijana Tyynenmeren kansallisten meteorologisten laitosten ja alueellisten järjestöjen tukemisessa luotaessa ilmastoon ja säähän liittyviä varhaisvaroitusjärjestelmiä;

| 1. | suhtautuu myönteisesti puitesopimuksen tekemiseen, sillä se tarjoaa oikeudellisesti sitovan välineen EU:n ja Australian kahdenvälisten suhteiden kehittämiseen ja lujittamiseen ja yhteistyön lisäämiseen eri aloilla, joita ovat esimerkiksi ulko- ja turvallisuuspoliittiset kysymykset, ihmisoikeudet ja oikeusvaltioperiaate, globaali kehitys ja humanitaarinen apu, talouden ja kaupan kysymykset, oikeus, tutkimus ja innovointi, koulutus ja kulttuuri, maatalous ja meri- ja kalastusasiat, sekä vastattaessa maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten ilmastonmuutos, muuttoliike, kansanterveys, terrorismin torjunta ja joukkotuhoaseiden leviäminen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että EU ja Australia ovat vahvoja ja samanmielisiä kumppaneita, joilla on syvät kahdenväliset suhteet ja jotka jakavat yhteiset arvot sekä demokratian, ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja oikeusvaltion periaatteet ja joilla on yhä vahvemmat poliittiset ja taloudelliset siteet ja jotka ylläpitävät tiiviitä ja aktiivisia kulttuurisia, akateemisia ja ihmisten välisiä yhteyksiä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että kahden- ja monenvälisellä yhteistyöllä alueellisissa ja maailmanlaajuisissa kysymyksissä on erityistä arvoa EU:lle ja Australialle kumppaneina, joilla on sama visio maailmasta; korostaa etua, jota saadaan EU:n ja Australian yhteistyöstä YK:ssa ja WTO:ssa sekä G20:n kaltaisissa elimissä ja joka auttaa säilyttämään yhteistyöhön ja sääntöihin perustuvan globaalin järjestyksen monimutkaisessa, muuttuvassa ja hyvin epävarmassa maailmassa ja vahvistamaan sitä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | suhtautuu myönteisesti sekakomitean perustamiseen puitesopimuksen nojalla sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon edistämiseksi ja yleisen johdonmukaisuuden säilyttämiseksi EU:n ja Australian suhteissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tukee EU:n ja Australian vapaakauppasopimusneuvottelujen lähestyvää käynnistämistä; toteaa, että neuvottelut on toteutettava vastavuoroisuuden, avoimuuden, vastuuvelvollisuuden ja yhteisen edun hengessä ottaen huomioon tiettyjen tuotteiden, kuten maataloustuotteiden, arkaluonteisuus, sillä Australia on merkittävä maataloustuotteiden viejämaa; kehottaa molempia osapuolia olemaan erittäin kunniahimoisia palveluiden alalla; korostaa, että EU:n olisi otettava neuvotteluissa huomioon pk-yritysten tarpeet ja pyynnöt heikentämättä ympäristö-, sosiaali- tai työnormeja; korostaa, että neuvottelut on käynnistettävä ajoissa, koska Australia on jo tehnyt useita vapaakauppasopimuksia tärkeiden maiden kanssa Itä-Aasiassa ja Tyynenmeren alueella ja on tekemässä tällaisia sopimuksia muiden merkittävien maiden kanssa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa Australian aktiivista roolia EU:n korkea-asteen koulutuksen yhteistyöohjelmissa EU:n ja Australian kahdenvälisen koulutusohjelman kautta ja panee tyytyväisenä merkille, että vuodesta 2015 lähtien australialaiset yliopistot ovat voineet tehdä Erasmus+ -ohjelman liikkuvuutta edistäviä sopimuksia; toteaa, että tätä yhteistyötä olisi vahvistettava edelleen molemminpuolisen hyödyn saamiseksi opiskelijoille ja tutkijoille niin, että he voivat saada monikulttuurisia ja innovatiivisia taitoja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että EU ja Australia ovat merkittäviä kumppaneita tutkimus- ja innovointiyhteistyössä, joka edistää kestävää talouskehitystä ja auttaa rakentamaan edelleen tietoon perustuvaa yhteiskuntaa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee tyytyväisenä merkille Australian tuen ja sen pakotejärjestelmän yhdenmukaistamisen EU:n kanssa Krimin laittoman Venäjään liittämisen ja Itä-Ukrainassa tapahtuneen Venäjän sotilaallisen väliintulon jälkeen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää myönteisenä, että Australia tukee kohdennettujen kansainvälisten pakotteiden asettamista sellaisille henkilöille ja yhteisöille, jotka ovat vastuussa sotilaallisista hyökkäyksistä, terrorismista ja ihmisoikeusloukkauksista, sekä vastauksena Venäjän voimatoimiin Ukrainassa ja miehitetyllä Krimin niemimaalla; |
| --- | --- |

9.

| 10. | antaa kiitosta Australian kansalliselle arviointikeskukselle sen tuesta kansainvälisen, poliittisen, strategisen ja taloudellisen analyysin tekemisessä ja sen yhteydenpidosta kansainvälisiin kumppaneihin, jotta voidaan varmistaa reagointi yhteiseen etuun liittyvissä asioissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee merkille Australian tärkeän aseman ”Five Eyes”-tiedusteluyhteisössä samoin kuin sen tuen sekä EU:n jäsenvaltioiden että transatlanttisten kumppaneiden turvallisuudelle; antaa tunnustuksen Australian Europolin kanssa tekemälle operatiiviselle sopimukselle ja korostaa mahdollisuuksia laajentaa tiedustelutiedon jakamista ja operatiivista yhteistyötä Australian hallituksen kanssa entisestään; |
| --- | --- |

11.

| 12. | antaa tunnustusta Australian roolille, kun se tuki vuonna 2014 YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmia lennon MH17 alasampumisen tuomitsemisesta ja Syyrian kemiallisten aseiden tuhoamisesta; panee tyytyväisenä merkille sen keskeisen panoksen YK:n turvallisuusneuvostossa pyrittäessä parantamaan Syyrian humanitaarista tilannetta, hallinnoitaessa turvallisuuteen liittyvää siirtymävaihetta Afganistanissa ja käsiteltäessä Korean demokraattisen kansantasavallan ihmisoikeustilannetta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti siihen, että molemmat osapuolet ovat sitoutuneet vahvasti yhteistyöhön terrorismin torjunnassa, kuten puitesopimuksessa vahvistetaan; korostaa, että on tärkeää tehdä yhä tiiviimpää kahdenvälistä yhteistyötä ulkomaisia taistelijoita ja heidän paluutaan koskevassa tiedonvaihdossa; kannustaa molempia osapuolia varmistamaan jatkossakin YK:n terrorisminvastaisen strategian neljän pilarin tehokkaan täytäntöönpanon; panee tyytyväisenä merkille Australian roolin Da’eshin vastaisessa maailmanlaajuisessa liittoutumassa ja sen merkittävän työn kansainvälisen terrorismin torjunnassa Kaakkois-Aasiassa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää merkittävinä Australian kansainvälisiä kybertoimintaympäristöä koskevia aloitteita ja panee tyytyväisenä merkille, että puitesopimuksen mukaan molemmat osapuolet tekevät yhteistyötä kyberturvallisuusasioissa, myös kyberrikollisuuden torjunnassa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa tehostamaan terrorismin vastaista yhteistyötä järjestämällä yhteisiä harjoituksia, joihin osallistuvat jäsenvaltioiden kriisiryhmät ja EU:n virastot, kuten Europol ja sen Euroopan terrorismintorjuntakeskus, sekä Australian kansallisen turvallisuusjärjestelmän keskeiset osat, kuten Australian turvallisuustiedustelujärjestö, Australian puolustusvoimat ja Australian liittovaltion poliisi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | suhtautuu myönteisesti puitesopimuksessa luonnosteltuun EU:n ja Australian sitoumukseen tehostaa vuoropuhelua ja yhteistyötä muuttoliike- ja turvapaikka-asioissa; korostaa, että laaja maailmanlaajuinen liikkuvuus edellyttää kokonaisvaltaista ja monenvälistä lähestymistapaa, joka perustuu kansainväliseen yhteistyöhön ja vastuun jakamiseen; pitää myönteisenä, että molemmat osapuolet vaikuttavat proaktiivisesti käynnissä oleviin neuvotteluihin turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevasta YK:n Global Compact -aloitteesta ja pakolaisia koskevasta YK:n Global Compact -aloitteesta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa alueellisten yhteistyöpuitteiden – esimerkiksi Balin prosessin – merkitystä lähtö-, kauttakulku- ja kohdemaissa, jotta voidaan pelastaa ihmishenkiä, murtaa ihmissalakuljettajien verkostoja ja hallinnoida muuttoliikettä ja pakolaisvirtoja; pitää myönteisenä Australian vahvaa sitoutumista YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun virastoon pakolaisten uudelleensijoittamiseksi ja sen maailmanlaajuisen humanitaarisen rahoituksen lisäämiseksi; kannustaa Australiaa myötävaikuttamaan jatkossakin myönteisen ratkaisun löytämiseen Papua-Uudessa-Guineassa ja Naurulla säilytettävien turvapaikanhakijoiden ja maahanmuuttajien tilanteeseen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää myönteisenä kummankin osapuolen sitoutumista ihmisoikeuksien, demokraattisten periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen suojeluun ja edistämiseen, myös monenvälisillä foorumeilla ja kolmansien osapuolten kanssa, puitesopimuksen mukaisesti; pitää myönteisenä Australian valintaa YK:n ihmisoikeusneuvostoon vuosiksi 2018–2020; panee merkille Australiassa vuonna 2008 käynnistetyn ”Closing the Gap”-strategian alkuperäiskansojen asemassa olevien puutteiden, kuten elinajanodotteen eron ja muiden eriarvoisuuksien, korjaamiseksi; korostaa, että strategiaa tukevat kummatkin osapuolet ja että pääministeri esittää Australian parlamentille vuotuisen kertomuksen saavutetusta kehityksestä; korostaa, että Australian hallitus tekee yhteistyötä osavaltioiden ja territorioiden sekä alkuperäiskansojen ja Torresinsalmen saarten asukkaiden kanssa ”Closing the Gap”-strategian uudistamiseksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että ilmastonmuutoksen torjunta edellyttää tukea koko kansainväliseltä yhteisöltä; suhtautuu myönteisesti siihen, että Australia ratifioi Pariisin sopimuksen ja että puitesopimuksessa määrätään sitoumuksesta tehostaa yhteistyötä ja ulkopoliittisia toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi; panee merkille Australian tavoitteen vähentää päästöjä 26–28 prosentilla vuoden 2005 tasosta vuoteen 2030 mennessä, mikä vahvistettiin ilmastonmuutostoimia koskevassa vuoden 2017 uudelleentarkastelussa; korostaa, että kyseisessä uudelleentarkastelussa sitoudutaan edelleen auttamaan muita maita kahden- ja monenvälisten aloitteiden avulla; suhtautuu myönteisesti Australian meneillään oleviin toimiin taloudellisen tuen antamiseksi avustusohjelmien välityksellä Tyynenmeren alueelle ja heikossa asemassa oleville kehitysmaille, jotta ne voisivat kasvattaa talouttaan kestävällä tavalla ja vähentää päästöjä ja jotta niitä voidaan auttaa sopeutumaan ilmastonmuutokseen; korostaa, että Australia toimii yhteispuheenjohtajana ja rahoittajana vihreässä ilmastorahastossa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa, että Australia sekä EU ja sen jäsenvaltiot ovat tärkeitä toimijoita kehitysyhteistyön ja humanitaarisen avun alalla Tyynenmeren alueella; korostaa, että molemmat osapuolet keskittävät yhteistyönsä talouskasvun, hyvän hallintotavan ja ympäristön sietokyvyn kaltaisille aloille; |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa olevansa huolestunut jännitteistä Etelä-Kiinan merellä; kannustaa molempia osapuolia edistämään jatkossakin merenkulun vakautta ja vapautta tällä tärkeällä kansainvälisellä vesiväylällä; panee tyytyväisenä merkille, että Australia kannattaa riitojen rauhanomaista ratkaisua kansainvälisen oikeuden pohjalta; |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Australian hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUVL C 35, 31.1.2018, s. 136.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0419.

(3)  EUVL L 149, 16.6.2015, s. 3.

(4)  EYVL L 229, 17.8.1998, s. 1.

(5)  EUVL L 359, 29.12.2012, s. 2.

(6)  EUVL L 186, 14.7.2012, s. 4.

(7)  EUVL L 26, 30.1.2010, s. 31.

(8)  EYVL L 188, 22.7.1994, s. 18.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0108.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/178 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/178

---

P8_TA(2018)0110

Terrorismin ennaltaehkäisyä koskeva Euroopan neuvoston yleissopimus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (14494/2017 – C8-0450/2017 – 2017/0265(NLE))

(Hyväksyntä)

(2019/C 390/34)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (14494/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (14494/2017),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0450/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0450/2017),

| — | ottaa huomioon terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen (14445/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen (14445/2017),

| — | ottaa huomioon terrorismin torjumisesta sekä neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS korvaamisesta sekä neuvoston päätöksen 2005/671/YOS muuttamisesta 15. maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/541 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terrorismin torjumisesta sekä neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS korvaamisesta sekä neuvoston päätöksen 2005/671/YOS muuttamisesta 15. maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/541 (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisen tietojen ja tiedustelutietojen vaihdon yksinkertaistamisesta 18. joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2006/960/YOS (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisen tietojen ja tiedustelutietojen vaihdon yksinkertaistamisesta 18. joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2006/960/YOS (2),

| — | ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23. kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23. kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (3),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä 13. kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/584/YOS (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä 13. kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/584/YOS (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen (A8-0131/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen (A8-0131/2018),

| 1. | antaa hyväksyntänsä yleissopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Euroopan neuvostolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 88, 31.3.2017, s. 6.

(2)  EUVL L 386, 29.12.2006, s. 89.

(3)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

(4)  EYVL L 190, 18.7.2002, s. 1.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/179 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/179

---

P8_TA(2018)0111

Terrorismin ennaltaehkäisyä koskeva Euroopan neuvoston yleissopimus (lisäpöytäkirja) ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 esityksestä neuvoston päätökseksi terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen lisäpöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (14498/2017 – C8-0451/2017 – 2017/0266(NLE))

(Hyväksyntä)

(2019/C 390/35)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (14498/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (14498/2017),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0451/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0451/2017),

| — | ottaa huomioon terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen lisäpöytäkirjan (14447/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen lisäpöytäkirjan (14447/2017),

| — | ottaa huomioon terrorismin torjumisesta sekä neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS korvaamisesta sekä neuvoston päätöksen 2005/671/YOS muuttamisesta 15. maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/541 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terrorismin torjumisesta sekä neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS korvaamisesta sekä neuvoston päätöksen 2005/671/YOS muuttamisesta 15. maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/541 (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisen tietojen ja tiedustelutietojen vaihdon yksinkertaistamisesta 18. joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2006/960/YOS (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisen tietojen ja tiedustelutietojen vaihdon yksinkertaistamisesta 18. joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2006/960/YOS (2),

| — | ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23. kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23. kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (3),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä 13. kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/584/YOS (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä 13. kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/584/YOS (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen (A8-0132/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen (A8-0132/2018),

| 1. | antaa hyväksyntänsä lisäpöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja Euroopan neuvostolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 88, 31.3.2017, s. 6.

(2)  EUVL L 386, 29.12.2006, s. 89.

(3)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

(4)  EYVL L 190, 18.7.2002, s. 1.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/180 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/180

---

P8_TA(2018)0112

Pakkaukset ja pakkausjätteet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 390/36)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0596), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0596),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0385/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0385/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Ranskan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 15. kesäkuuta 2016 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 15. kesäkuuta 2016 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 23. helmikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 23. helmikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A8-0029/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A8-0029/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 264, 20.7.2016, s. 98.

(2)  EUVL C 17, 18.1.2017, s. 46.

(3)  Tämä kanta korvaa 14. maaliskuuta 2017 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0072).

---

P8_TC1-COD(2015)0276

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2018/852.)

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/181 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/181

---

P8_TA(2018)0113

Romuajoneuvot, käytetyt paristot ja akut sekä sähkö- ja elektroniikkalaiteromu ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 390/37)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0593), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0593),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0383/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0383/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Ranskan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 15. kesäkuuta 2016 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 15. kesäkuuta 2016 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 23. helmikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 23. helmikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A8-0013/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A8-0013/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 264, 20.7.2016, s. 98.

(2)  EUVL C 17, 18.1.2017, s. 46.

(3)  Tämä kanta korvaa 14. maaliskuuta 2017 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0069).

---

P8_TC1-COD(2015)0272

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2018/849.)

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/183 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/183

---

P8_TA(2018)0114

Jätteet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 390/38)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0595), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0595),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0382/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0382/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Ranskan senaatin ja Itävallan liittoneuvoston toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan senaatin ja Itävallan liittoneuvoston toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 15. kesäkuuta 2016 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 15. kesäkuuta 2016 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 23. helmikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 23. helmikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A8-0034/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A8-0034/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksen toisella ehdotuksella, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL C 264, 20.7.2016, s. 98.

(2)  EUVL C 17, 18.1.2017, s. 46.

(3)  Tämä kanta korvaa 14. maaliskuuta 2017 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0070).

---

P8_TC1-COD(2015)0275

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2018/851.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

KOMISSION LAUSUMAT

KOMISSION LAUSUMA KIERTOTALOUDEN TOIMINTAPOLIITTISESTA KEHYKSESTÄ

Komissio on sitoutunut varmistamaan kiertotaloutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman (1) täysimääräisen täytäntöönpanon. Seuratakseen edistymistä kohti kiertotaloutta komissio on hyväksynyt seurantakehyksen (2), joka perustuu olemassa oleviin resurssitehokkuuden ja raaka-aineiden tulostauluihin. Komissio kiinnittää huomiota myös tuotteiden ja organisaatioiden jalanjälki-indikaattoria koskevaan jatkuvaan työhönsä.

Kiertotaloutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman yhteydessä toteutettavat toimet edistävät myös kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevien unionin tavoitteiden saavuttamista kestävän kehityksen tavoitteen nro 12 yhteydessä. Tästä ovat esimerkkeinä muoveja koskeva strategia (3) ja äskettäin tarkistettu ehdotus kulutustavaroiden lakisääteisestä takuusta (4).

Unionin sääntelykehysten johdonmukaisuuden varmistamiseksi komissio on hyväksynyt äskettäin tiedonannon, jossa vahvistetaan vaihtoehtoja kemikaali-, tuote- ja jätelainsäädännön rajapinnalla yksilöityjen ongelmien ratkaisemiseksi (5). Vuonna 2018 komissio tarkastelee vaihtoehtoja ja toimia EU:n tuotepolitiikan eri osa-alueiden yhdenmukaisempia politiikan kehyksiä varten sen perusteella, miten ne vaikuttavat kiertotalouteen. Näiden aloitteiden ja niiden jatkotoimien yhteydessä tarkastellaan myös sivutuotteiden käyttöä ja uudelleenkäyttöön valmistelua ja jätteen kierrätystä koskevan lainsäädännön vuorovaikutusta ja teollisuuden yhteistyötä.

Ekologista suunnittelua koskevan vuosien 2016–2019 työsuunnitelman (6) mukaisesti komissio vahvistaa lujan sitoumuksensa sen varmistamiseen, että ekologinen suunnittelu antaa aikaisempaa voimakkaamman panoksen kiertotalouteen esimerkiksi siten, että puututaan aikaisempaa järjestelmällisemmin materiaalitehokkuutta koskeviin aiheisiin, kuten kestävyyteen ja kierrätettävyyteen.

KOMISSION LAUSUMA YHTEISTYÖTALOUTTA KOSKEVISTA ALOITTEISTA

Kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman (7) mukaisesti komissio on käynnistänyt useita yhteistyötaloutta koskevia aloitteita. Kuten komissio ilmoitti tiedonannossaan ”Yhteistyötaloutta koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma” (8) kesäkuussa 2016, komissio seuraa jatkossakin yhteistyötaloutta koskevia talouden ja sääntelyn kehityksiä, jotta voidaan kannustaa uusien ja innovatiivisten liiketoimintamallien kehittämiseen varmistaen samalla asianmukainen kuluttajasuoja ja sosiaalinen suojelu.

KOMISSION LAUSUMA MIKROMUOVEISTA

Komissio on äskettäin hyväksytyn muoveja kiertotaloudessa koskevan EU:n strategian (9) yhteydessä esitellyt yhdennetyn toimintatavan mikromuoveja, myös mikrohiukkasaineosia, koskevien huolenaiheiden käsittelemiseksi. Strategiassa keskitytään ennaltaehkäiseviin toimiin ja pyritään vähentämään mikromuovien irtoamista kaikista tärkeimmistä lähteistä – niin tuotteista, joihin niitä on lisätty tarkoituksella (kuten henkilökohtaisen hygienian tuotteista ja maaleista), kuin muiden tuotteiden (kuten oxo-hajoavien muovien, renkaiden, muovipellettien ja tekstiilien) tuotannosta tai käytöstä.

KOMISSION LAUSUMA JÄTTEITÄ KOSKEVIEN TIETOJEN RAPORTOINNISTA VUONNA 2020

Seuratakseen edistymistä kohti yhdyskuntajätteelle ja pakkausjätteelle asetettuja uusia tavoitteita ja asiaa koskevien uudelleentarkastelulausekkeiden vuoksi, jotta voidaan erityisesti asettaa tavoitteita elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemiselle ja jäteöljyjen kierrätykselle, komissio korostaa lainsäätäjien saavuttaman yhteisymmärryksen merkitystä. Tämän mukaisesti jäsenvaltiot varmistavat, että jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY, pakkauksista ja pakkausjätteestä annetun direktiivin 94/62/EY ja kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisten tietojen raportointi kattaa vuoden 2020.

---

(1)  COM(2015)0614.

(2)  COM(2018)0029.

(3)  COM(2018)0028.

(4)  COM(2017)0637.

(5)  COM(2018)0032.

(6)  COM(2016)0773.

(7)  COM(2015)0614.

(8)  COM(2016)0356.

(9)  COM(2018)0028.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/186 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/186

---

P8_TA(2018)0115

Kaatopaikat ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 390/39)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0594), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0594),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0384/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0384/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Ranskan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 15. kesäkuuta 2016 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 15. kesäkuuta 2016 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 23. helmikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 23. helmikuuta 2018 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A8-0031/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A8-0031/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 264, 20.7.2016, s. 98.

(2)  EUVL C 17, 18.1.2017, s. 46.

(3)  Tämä kanta korvaa 14. maaliskuuta 2017 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0071).

---

P8_TC1-COD(2015)0274

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2018/850.)

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/188 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/188

---

P8_TA(2018)0116

Ympäristöalan seurantaa koskevat menettelysäännöt ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston direktiivin 87/217/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/31/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1257/2013, neuvoston direktiivin 86/278/ETY ja neuvoston direktiivin 94/63/EY muuttamisesta ympäristöalan seurantaa koskevien menettelysääntöjen osalta sekä neuvoston direktiivin 91/692/ETY kumoamisesta (COM(2016)0789 – C8-0526/2016 – 2016/0394(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 390/40)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0789), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0789),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0526/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0526/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. helmikuuta 2017 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 22. helmikuuta 2017 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 13. joulukuuta 2017 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 13. joulukuuta 2017 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A8-0253/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A8-0253/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 173, 31.5.2017, s. 82.

---

P8_TC1-COD(2016)0394

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2018/... antamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1257/2013 ja direktiivien 94/63/EY ja 2009/31/EY sekä neuvoston direktiivien 86/278/ETY ja 87/217/ETY muuttamisesta ympäristöraportointia koskevien menettelysääntöjen osalta sekä neuvoston direktiivin 91/692/ETY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2018/853.)

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/189 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/189

---

P8_TA(2018)0177

Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä yleisen verokannan vähimmäistason noudattamista koskevan velvoitteen osalta *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta yleisen verokannan vähimmäistason noudattamista koskevan velvoitteen osalta (COM(2017)0783 – C8-0007/2018 – 2017/0349(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2019/C 390/41)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2017)0783), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2017)0783),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0007/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0007/2018),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0124/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0124/2018),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/190 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/190

---

P8_TA(2018)0178

Rahoitusjärjestelmän käytön estäminen rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivin 2009/101/EY muuttamisesta (COM(2016)0450 – C8-0265/2016 – 2016/0208(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 390/42)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0450), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0450),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 50 ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0265/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 50 ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0265/2016),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 114 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 114 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 12. lokakuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin 12. lokakuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. lokakuuta 2016 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. lokakuuta 2016 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. joulukuuta 2017 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. joulukuuta 2017 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 39 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 39 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan työjärjestyksen 55 artiklan mukaisesti järjestämät yhteiskokoukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan työjärjestyksen 55 artiklan mukaisesti järjestämät yhteiskokoukset,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä kehitysvaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A8-0056/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä kehitysvaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A8-0056/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 459, 9.12.2016, s. 3.

(2)  EUVL C 34, 2.2.2017, s. 121.

---

P8_TC1-COD(2016)0208

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/... antamiseksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivien 2009/138/EY ja 2013/36/EU muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2018/843.)

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/192 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/192

---

P8_TA(2018)0179

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksyntä ja markkinavalvonta ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta (COM(2016)0031 – C8-0015/2016 – 2016/0014(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 390/43)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0031), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0031),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0015/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0015/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. toukokuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 25. toukokuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. joulukuuta 2017 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. joulukuuta 2017 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A8-0048/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot (A8-0048/2017),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 303, 19.8.2016, s. 86.

(2)  Tämä kanta korvaa 4. huhtikuuta 2017 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0097).

---

P8_TC1-COD(2016)0014

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2018/858.)

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/193 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/193

---

P8_TA(2018)0180

Luonnonmukainen tuotanto ja luonnonmukaisten tuotteiden merkinnät ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi luonnonmukaisesta tuotannosta, luonnonmukaisten tuotteiden merkinnöistä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o XXX/XXX (virallista valvontaa koskeva asetus) muuttamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 kumoamisesta (COM(2014)0180 – C7-0109/2014 – 2014/0100(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2019/C 390/44)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0180), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0180),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 42 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0109/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan, 42 artiklan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0109/2014),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Luxemburgin edustajainhuoneen ja Itävallan liittoneuvoston toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Luxemburgin edustajainhuoneen ja Itävallan liittoneuvoston toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. lokakuuta 2014 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. lokakuuta 2014 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 4. joulukuuta 2014 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 4. joulukuuta 2014 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. marraskuuta 2017 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. marraskuuta 2017 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 39 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 39 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A8-0311/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A8-0311/2015),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL C 12, 15.1.2015, s. 75.

(2)  EUVL C 19, 21.1.2015, s. 84.

---

P8_TC1-COD(2014)0100

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. huhtikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/... antamiseksi luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2018/848.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Komission lausuma luonnonmukaisten lajikkeiden määräaikaisista kokeista

Komissio toteaa, että on tarpeen vahvistaa, millä edellytyksillä luonnonmukaiseen tuotantoon soveltuvia luonnonmukaisia lajikkeita voidaan kehittää.

Jotta voitaisiin vahvistaa kriteerit luonnonmukaiseen tuotantoon soveltuvia luonnonmukaisia lajikkeita koskevalle kuvaukselle ja määritellä, millä edellytyksillä näitä lajikkeita voidaan tuottaa kaupan pitämistä varten, komissio järjestää määräaikaisen kokeen viimeistään 6 kuukauden kuluttua tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä.

Määräaikaisessa kokeessa vahvistetaan kriteerit luonnonmukaiseen tuotantoon soveltuvien luonnonmukaisten lajikkeiden erotettavuuden, yhtenäisyyden ja vakauden sekä tarvittaessa viljely- tai käyttöarvon kuvaamiselle. Lisäksi siinä määritellään merkintöjen ja pakkaamisen kaltaisia muita kaupan pitämistä koskevia edellytyksiä. Näissä edellytyksissä ja kriteereissä otetaan huomioon luonnonmukaisen maatalouden erityiset tarpeet ja tavoitteet, kuten geneettisen monimuotoisuuden lisääminen, taudinvastustuskyky sekä maaperä- ja ilmasto-olosuhteisiin sopeutuminen. Raportteja laaditaan vuosittain, jotta määräaikaisen kokeen edistymistä voidaan seurata.

Tämä riittävillä määrillä tehtävä koe kestää seitsemän vuotta. Sen aikana jäsenvaltiot voidaan vapauttaa tietyistä direktiiveissä 66/401/ETY, 66/402/ETY, 68/193/ETY, 2002/53/EY, 2002/54/EY, 2002/55/EY, 2002/56/EY, 2002/57/EY, 2008/72/EY ja 2008/90/EY säädetyistä velvoitteista.

Komissio arvioi kokeen tulokset ehdottaakseen muutoksia siementen ja muun kasvien lisäysaineiston kaupan pitämistä koskevassa horisontaalisessa lainsäädännössä vahvistettuihin vaatimuksiin, jotka koskevat luonnonmukaiseen tuotantoon soveltuvien luonnonmukaisten lajikkeiden ominaispiirteitä.

Komission lausuma 55 artiklasta

Komissio korostaa, että on asetuksen (EU) N:o 182/2011 (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13) hengen ja kirjaimen vastaista vedota järjestelmällisesti kyseisen asetuksen 5 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan b alakohtaan. Kyseistä säännöstä olisi käytettävä ainoastaan, jos ilmenee erityinen tarve poiketa periaatteesta, jonka mukaan komissio voi hyväksyä luonnoksen täytäntöönpanosäädökseksi, jos lausuntoa ei ole annettu. Koska kyseessä on poikkeus 5 artiklan 4 kohdassa vahvistettuun periaatteeseen, toisen alakohdan b alakohtaan vetoamista ei voida pitää puhtaasti lainsäätäjän harkintavallan käyttämisenä, vaan se on tulkittava rajoittavasti ja sen vuoksi perusteltava.

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/196 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/196

---

P8_TA(2018)0181

Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (COM(2017)0677 – C8-0424/2017 – 2017/0305(NLE))

(Kuuleminen)

(2019/C 390/45)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2017)0677), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2017)0677),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0424/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0424/2017),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2016 vahvistamansa kannan ehdotukseen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2016 vahvistamansa kannan ehdotukseen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (1),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2015 vahvistamansa kannan ehdotukseen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2015 vahvistamansa kannan ehdotukseen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0140/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0140/2018),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 293 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

Tarkistus 1

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (1) | Jäsenvaltioiden ja unionin on
  määrä pyrkiä kehittämään yhteensovitettua työllisyysstrategiaa ja
  erityisesti
  edistämään
  ammattitaitoisen, koulutetun ja mukautumiskykyisen työvoiman
  sekä talouden muutoksiin reagoivien työmarkkinoiden kehittymistä
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa määriteltyjen täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Jäsenvaltiot pitävät – työnantajien ja työntekijöiden velvollisuuksiin liittyvät kansalliset käytännöt huomioon ottaen – työllisyyden edistämistä yhteistä etua koskevana asiana ja sovittavat sitä koskevan toimintansa yhteen neuvostossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Jäsenvaltioiden ja unionin on
  määrä pyrkiä kehittämään yhteensovitettua työllisyysstrategiaa ja
  erityisesti
  edistämään
  ammattitaitoisen, koulutetun ja mukautumiskykyisen työvoiman
  sekä talouden muutoksiin reagoivien työmarkkinoiden kehittymistä
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa määriteltyjen täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Jäsenvaltiot pitävät – työnantajien ja työntekijöiden velvollisuuksiin liittyvät kansalliset käytännöt huomioon ottaen – työllisyyden edistämistä yhteistä etua koskevana asiana ja sovittavat sitä koskevan toimintansa yhteen neuvostossa.

| (1) | Jäsenvaltioiden ja unionin on
  kehitettävä ja toteutettava tehokas ja yhteensovitettu työllisyysstrategia, jolla tuetaan
  erityisesti
  osallistavia työmarkkinoita, jotka pystyvät vastaamaan taloudellisiin, sosiaalisiin, teknologisiin ja ympäristöön liittyviin olosuhteisiin ja muutoksiin
  ammattitaitoisen, koulutetun ja mukautumiskykyisen työvoiman
  avulla, ja turvataan kaikkien työntekijöiden hyvinvointi
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa määriteltyjen
  sosiaalista markkinataloutta
  , täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Jäsenvaltiot pitävät – työnantajien ja työntekijöiden velvollisuuksiin liittyvät kansalliset käytännöt huomioon ottaen – työllisyyden edistämistä yhteistä etua koskevana asiana ja sovittavat sitä koskevan toimintansa yhteen neuvostossa. |
| --- | --- |

(1)

Jäsenvaltioiden ja unionin on
  kehitettävä ja toteutettava tehokas ja yhteensovitettu työllisyysstrategia, jolla tuetaan
  erityisesti
  osallistavia työmarkkinoita, jotka pystyvät vastaamaan taloudellisiin, sosiaalisiin, teknologisiin ja ympäristöön liittyviin olosuhteisiin ja muutoksiin
  ammattitaitoisen, koulutetun ja mukautumiskykyisen työvoiman
  avulla, ja turvataan kaikkien työntekijöiden hyvinvointi
  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa määriteltyjen
  sosiaalista markkinataloutta
  , täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Jäsenvaltiot pitävät – työnantajien ja työntekijöiden velvollisuuksiin liittyvät kansalliset käytännöt huomioon ottaen – työllisyyden edistämistä yhteistä etua koskevana asiana ja sovittavat sitä koskevan toimintansa yhteen neuvostossa.

Tarkistus 2

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (2) | Unioni torjuu sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää ja edistää sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja suojelua sekä naisten ja miesten tasa-arvoa. Politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa unioni ottaa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen liittyvät vaatimukset. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Unioni torjuu sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää ja edistää sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja suojelua sekä naisten ja miesten tasa-arvoa. Politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa unioni ottaa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen liittyvät vaatimukset.

| (2) | Unioni torjuu
  köyhyyden kaikkia muotoja sekä
  sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää
  kaikilla elämänaloilla
  ja edistää sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja suojelua sekä naisten ja miesten tasa-arvoa.
  Tähän yleiseen tavoitteeseen olisi pyrittävä myös unionin säädöksillä ja muiden alojen politiikalla.
  Politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa unioni ottaa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen liittyvät vaatimukset.
  Unioni edistää kaikkien kansalaisten osallistumista taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja kulttuurielämään. |
| --- | --- |

(2)

Unioni torjuu
  köyhyyden kaikkia muotoja sekä
  sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää
  kaikilla elämänaloilla
  ja edistää sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja suojelua sekä naisten ja miesten tasa-arvoa.
  Tähän yleiseen tavoitteeseen olisi pyrittävä myös unionin säädöksillä ja muiden alojen politiikalla.
  Politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa unioni ottaa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen liittyvät vaatimukset.
  Unioni edistää kaikkien kansalaisten osallistumista taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja kulttuurielämään.

Tarkistus 3

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (3) | Unioni on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti kehittänyt ja pannut täytäntöön politiikan yhteensovittamisvälineitä finanssi-, makrotalous- ja rakennepolitiikkaa varten. Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan nykyiset suuntaviivat yhdessä neuvoston suosituksessa (EU) 2015/1184 vahvistettujen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa ovat osa näitä välineitä ja muodostavat yhdennetyt suuntaviivat Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa varten. Niiden tarkoituksena on ohjata jäsenvaltioita ja unionia politiikan täytäntöönpanossa ottaen huomioon jäsenvaltioiden keskinäinen riippuvuus. Tämän tuloksena saatavilla yhteensovitetuilla eurooppalaisilla ja kansallisilla politiikoilla ja uudistuksilla pyritään muodostamaan yleinen talous- ja sosiaalipoliittinen yhdistelmä, jonka avulla saadaan aikaan myönteisiä heijastusvaikutuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Unioni on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti kehittänyt ja pannut täytäntöön politiikan yhteensovittamisvälineitä finanssi-, makrotalous- ja rakennepolitiikkaa varten. Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan nykyiset suuntaviivat yhdessä neuvoston suosituksessa (EU) 2015/1184 vahvistettujen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa ovat osa näitä välineitä ja muodostavat yhdennetyt suuntaviivat Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa varten. Niiden tarkoituksena on ohjata jäsenvaltioita ja unionia politiikan täytäntöönpanossa ottaen huomioon jäsenvaltioiden keskinäinen riippuvuus. Tämän tuloksena saatavilla yhteensovitetuilla eurooppalaisilla ja kansallisilla politiikoilla ja uudistuksilla pyritään muodostamaan yleinen talous- ja sosiaalipoliittinen yhdistelmä, jonka avulla saadaan aikaan myönteisiä heijastusvaikutuksia.

| (3) | Unioni on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti kehittänyt ja pannut täytäntöön politiikan yhteensovittamisvälineitä finanssi-, makrotalous- ja rakennepolitiikkaa varten,
  millä on merkittävä vaikutus sosiaaliseen ja työllisyystilanteeseen unionissa ja mahdollisesti sellaisia vaikutuksia kuin epävarmuus, köyhyys ja eriarvoisuus
  . Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan nykyiset suuntaviivat yhdessä neuvoston suosituksessa (EU) 2015/1184 vahvistettujen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa ovat osa näitä välineitä ja muodostavat yhdennetyt suuntaviivat Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa varten. Niiden tarkoituksena on ohjata jäsenvaltioita ja unionia politiikan täytäntöönpanossa ottaen huomioon jäsenvaltioiden keskinäinen riippuvuus. Tämän tuloksena saatavilla yhteensovitetuilla eurooppalaisilla ja kansallisilla politiikoilla ja uudistuksilla pyritään muodostamaan yleinen talous- ja sosiaalipoliittinen yhdistelmä, jonka avulla saadaan aikaan myönteisiä heijastusvaikutuksia
  kaikissa jäsenvaltioissa
  . |
| --- | --- |

(3)

Unioni on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti kehittänyt ja pannut täytäntöön politiikan yhteensovittamisvälineitä finanssi-, makrotalous- ja rakennepolitiikkaa varten,
  millä on merkittävä vaikutus sosiaaliseen ja työllisyystilanteeseen unionissa ja mahdollisesti sellaisia vaikutuksia kuin epävarmuus, köyhyys ja eriarvoisuus
  . Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan nykyiset suuntaviivat yhdessä neuvoston suosituksessa (EU) 2015/1184 vahvistettujen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa ovat osa näitä välineitä ja muodostavat yhdennetyt suuntaviivat Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa varten. Niiden tarkoituksena on ohjata jäsenvaltioita ja unionia politiikan täytäntöönpanossa ottaen huomioon jäsenvaltioiden keskinäinen riippuvuus. Tämän tuloksena saatavilla yhteensovitetuilla eurooppalaisilla ja kansallisilla politiikoilla ja uudistuksilla pyritään muodostamaan yleinen talous- ja sosiaalipoliittinen yhdistelmä, jonka avulla saadaan aikaan myönteisiä heijastusvaikutuksia
  kaikissa jäsenvaltioissa
  .

Tarkistus 4

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (3 a) | Jotta varmistetaan demokraattisempi päätöksentekoprosessi sellaisten yhdennettyjen suuntaviivojen osalta, jotka vaikuttavat ihmisiin ja työmarkkinoihin kaikkialla unionissa, on tärkeää, että neuvosto ottaa huomioon Euroopan parlamentin kannan. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 a)

Jotta varmistetaan demokraattisempi päätöksentekoprosessi sellaisten yhdennettyjen suuntaviivojen osalta, jotka vaikuttavat ihmisiin ja työmarkkinoihin kaikkialla unionissa, on tärkeää, että neuvosto ottaa huomioon Euroopan parlamentin kannan.

Tarkistus 5

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (4) | Työllisyyspolitiikan suuntaviivat ovat johdonmukaisia vakaus- ja kasvusopimuksen, voimassa olevan Euroopan unionin lainsäädännön ja unionin eri aloitteiden kanssa, mukaan lukien neuvoston suositus nuorisotakuun perustamisesta (3), neuvoston suositus pitkäaikaistyöttömien työllistämisestä (4), neuvoston suositus taitojen parantamisesta (5) ja ehdotus neuvoston suositukseksi laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (6). |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Työllisyyspolitiikan suuntaviivat ovat johdonmukaisia vakaus- ja kasvusopimuksen, voimassa olevan Euroopan unionin lainsäädännön ja unionin eri aloitteiden kanssa, mukaan lukien neuvoston suositus nuorisotakuun perustamisesta (3), neuvoston suositus pitkäaikaistyöttömien työllistämisestä (4), neuvoston suositus taitojen parantamisesta (5) ja ehdotus neuvoston suositukseksi laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (6).

| (4) | Työllisyyspolitiikan suuntaviivat ovat johdonmukaisia vakaus- ja kasvusopimuksen, voimassa olevan Euroopan unionin lainsäädännön ja unionin eri aloitteiden kanssa, mukaan lukien
  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari
  , neuvoston suositus nuorisotakuun (7) perustamisesta, neuvoston suositus pitkäaikaistyöttömien työllistämisestä (8), neuvoston suositus taitojen parantamisesta (9) ja ehdotus neuvoston suositukseksi laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (10). |
| --- | --- |

(4)

Työllisyyspolitiikan suuntaviivat ovat johdonmukaisia vakaus- ja kasvusopimuksen, voimassa olevan Euroopan unionin lainsäädännön ja unionin eri aloitteiden kanssa, mukaan lukien
  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari
  , neuvoston suositus nuorisotakuun (7) perustamisesta, neuvoston suositus pitkäaikaistyöttömien työllistämisestä (8), neuvoston suositus taitojen parantamisesta (9) ja ehdotus neuvoston suositukseksi laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (10).

Tarkistus 6

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (5) | Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso yhdistää nämä eri välineet talouden, julkisen talouden ja työllisyys- ja sosiaalipolitiikan monenvälisen yhdennetyn valvonnan kehykseen, ja sillä pyritään toteuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteista myös ne, jotka koskevat työllisyyttä, koulutusta ja köyhyyden vähentämistä, sellaisina kuin ne on esitetty neuvoston päätöksessä 2010/707/EU (11). Vuodesta 2015 lähtien eurooppalaista ohjausjaksoa on jatkuvasti vahvistettu ja tehostettu etenkin sen työllisyys- ja sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi ja jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien välisen vuoropuhelun lisäämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso yhdistää nämä eri välineet talouden, julkisen talouden ja työllisyys- ja sosiaalipolitiikan monenvälisen yhdennetyn valvonnan kehykseen, ja sillä pyritään toteuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteista myös ne, jotka koskevat työllisyyttä, koulutusta ja köyhyyden vähentämistä, sellaisina kuin ne on esitetty neuvoston päätöksessä 2010/707/EU (11). Vuodesta 2015 lähtien eurooppalaista ohjausjaksoa on jatkuvasti vahvistettu ja tehostettu etenkin sen työllisyys- ja sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi ja jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien välisen vuoropuhelun lisäämiseksi.

| (5) | Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso yhdistää nämä eri välineet talouden, julkisen talouden ja työllisyys- ja sosiaalipolitiikan monenvälisen yhdennetyn valvonnan kehykseen, ja sillä pyritään toteuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteista myös ne, jotka koskevat työllisyyttä, koulutusta ja köyhyyden vähentämistä, sellaisina kuin ne on esitetty neuvoston päätöksessä 2010/707/EU (12). Vuodesta 2015 lähtien eurooppalaista ohjausjaksoa on jatkuvasti vahvistettu ja tehostettu etenkin sen työllisyys- ja sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi ja jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien välisen vuoropuhelun lisäämiseksi
  ja samalla on korostettu voimakkaasti rakenneuudistuksia ja kilpailukykyä
  . |
| --- | --- |

(5)

Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso yhdistää nämä eri välineet talouden, julkisen talouden ja työllisyys- ja sosiaalipolitiikan monenvälisen yhdennetyn valvonnan kehykseen, ja sillä pyritään toteuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteista myös ne, jotka koskevat työllisyyttä, koulutusta ja köyhyyden vähentämistä, sellaisina kuin ne on esitetty neuvoston päätöksessä 2010/707/EU (12). Vuodesta 2015 lähtien eurooppalaista ohjausjaksoa on jatkuvasti vahvistettu ja tehostettu etenkin sen työllisyys- ja sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi ja jäsenvaltioiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien välisen vuoropuhelun lisäämiseksi
  ja samalla on korostettu voimakkaasti rakenneuudistuksia ja kilpailukykyä
  .

Tarkistus 7

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (6) | Euroopan unionin toipuminen talouskriisistä vahvistaa positiivisia työmarkkinasuuntauksia, mutta jäsenvaltioiden taloudelliseen ja sosiaaliseen suorituskykyyn kohdistuu edelleen merkittäviä haasteita ja jäsenvaltioiden välillä on eroja. Kriisi korosti jäsenvaltioiden talouksien ja työmarkkinoiden tiivistä keskinäistä riippuvuutta. Keskeisenä haasteena on varmistaa, että unioni siirtyy tilaan, jossa kasvu on älykästä, kestävää ja osallisuutta edistävää ja jossa luodaan työpaikkoja. Tämä edellyttää yhteensovitettuja, kunnianhimoisia ja tehokkaita toimia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja unionin talouden ohjausjärjestelmää koskevien säännösten mukaisesti. Näissä politiikan toimissa yhdistetään tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteitä, ja niillä on määrä edistää investointeja, saada aikaan entistä vahvempi sitoutuminen rakenneuudistuksiin, joilla parannetaan tuottavuutta, kasvua, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja talouden sietokykyä stressitilanteissa, sekä harjoittaa vastuullista finanssipolitiikkaa, samalla kun
  otetaan huomioon niiden
  työllisyys- ja
  sosiaalipoliittiset vaikutukset
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Euroopan unionin toipuminen talouskriisistä vahvistaa positiivisia työmarkkinasuuntauksia, mutta jäsenvaltioiden taloudelliseen ja sosiaaliseen suorituskykyyn kohdistuu edelleen merkittäviä haasteita ja jäsenvaltioiden välillä on eroja. Kriisi korosti jäsenvaltioiden talouksien ja työmarkkinoiden tiivistä keskinäistä riippuvuutta. Keskeisenä haasteena on varmistaa, että unioni siirtyy tilaan, jossa kasvu on älykästä, kestävää ja osallisuutta edistävää ja jossa luodaan työpaikkoja. Tämä edellyttää yhteensovitettuja, kunnianhimoisia ja tehokkaita toimia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja unionin talouden ohjausjärjestelmää koskevien säännösten mukaisesti. Näissä politiikan toimissa yhdistetään tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteitä, ja niillä on määrä edistää investointeja, saada aikaan entistä vahvempi sitoutuminen rakenneuudistuksiin, joilla parannetaan tuottavuutta, kasvua, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja talouden sietokykyä stressitilanteissa, sekä harjoittaa vastuullista finanssipolitiikkaa, samalla kun
  otetaan huomioon niiden
  työllisyys- ja
  sosiaalipoliittiset vaikutukset
  .

| (6) | Euroopan unionin toipuminen talouskriisistä vahvistaa positiivisia työmarkkinasuuntauksia, mutta jäsenvaltioiden taloudelliseen ja sosiaaliseen suorituskykyyn kohdistuu edelleen merkittäviä haasteita ja jäsenvaltioiden välillä on eroja,
  koska talouskasvu ei johda automaattisesti korkeampaan työllisyyteen
  . Kriisi korosti jäsenvaltioiden talouksien ja työmarkkinoiden tiivistä keskinäistä riippuvuutta. Keskeisenä haasteena on varmistaa, että unioni siirtyy tilaan, jossa kasvu on älykästä, kestävää ja osallisuutta edistävää ja jossa luodaan
  kestäviä ja laadukkaita
  työpaikkoja. Tämä edellyttää yhteensovitettuja, kunnianhimoisia ja tehokkaita toimia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja unionin talouden ohjausjärjestelmää koskevien säännösten mukaisesti. Näissä politiikan toimissa yhdistetään tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteitä, ja niillä on määrä edistää investointeja,
  mukaan luettuina investoinnit kiertotalouteen ja vihreään talouteen ja sosiaaliset investoinnit
  , saada aikaan entistä vahvempi sitoutuminen
  asianmukaisesti jaksotettuihin sosiaalisesti ja taloudellisesti tasapainoisiin
  rakenneuudistuksiin, joilla parannetaan tuottavuutta, kasvua, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja talouden sietokykyä stressitilanteissa, sekä harjoittaa vastuullista finanssipolitiikkaa, samalla kun
  varmistetaan, että näillä rakenneuudistuksilla on myönteinen
  työllisyys- ja
  sosiaalipoliittinen vaikutus
  . |
| --- | --- |

(6)

Euroopan unionin toipuminen talouskriisistä vahvistaa positiivisia työmarkkinasuuntauksia, mutta jäsenvaltioiden taloudelliseen ja sosiaaliseen suorituskykyyn kohdistuu edelleen merkittäviä haasteita ja jäsenvaltioiden välillä on eroja,
  koska talouskasvu ei johda automaattisesti korkeampaan työllisyyteen
  . Kriisi korosti jäsenvaltioiden talouksien ja työmarkkinoiden tiivistä keskinäistä riippuvuutta. Keskeisenä haasteena on varmistaa, että unioni siirtyy tilaan, jossa kasvu on älykästä, kestävää ja osallisuutta edistävää ja jossa luodaan
  kestäviä ja laadukkaita
  työpaikkoja. Tämä edellyttää yhteensovitettuja, kunnianhimoisia ja tehokkaita toimia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja unionin talouden ohjausjärjestelmää koskevien säännösten mukaisesti. Näissä politiikan toimissa yhdistetään tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteitä, ja niillä on määrä edistää investointeja,
  mukaan luettuina investoinnit kiertotalouteen ja vihreään talouteen ja sosiaaliset investoinnit
  , saada aikaan entistä vahvempi sitoutuminen
  asianmukaisesti jaksotettuihin sosiaalisesti ja taloudellisesti tasapainoisiin
  rakenneuudistuksiin, joilla parannetaan tuottavuutta, kasvua, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja talouden sietokykyä stressitilanteissa, sekä harjoittaa vastuullista finanssipolitiikkaa, samalla kun
  varmistetaan, että näillä rakenneuudistuksilla on myönteinen
  työllisyys- ja
  sosiaalipoliittinen vaikutus
  .

Tarkistus 8

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (7) | Työmarkkinoiden uudistuksissa, kansalliset palkanmuodostusmekanismit mukaan lukien, olisi noudatettava työmarkkinavuoropuhelun kansallisia käytäntöjä sekä annettava tarvittava määrä poliittista liikkumavaraa sosioekonomisten kysymysten, kuten kilpailukyvyn parantamisen, työpaikkojen luomisen, elinikäisen oppimisen ja koulutuspolitiikan sekä reaalitulojen, laajaa pohdintaa varten. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Työmarkkinoiden uudistuksissa, kansalliset palkanmuodostusmekanismit mukaan lukien, olisi noudatettava työmarkkinavuoropuhelun kansallisia käytäntöjä sekä annettava tarvittava määrä poliittista liikkumavaraa sosioekonomisten kysymysten, kuten kilpailukyvyn parantamisen, työpaikkojen luomisen, elinikäisen oppimisen ja koulutuspolitiikan sekä reaalitulojen, laajaa pohdintaa varten.

| (7) | Työmarkkinoiden uudistuksissa, kansalliset palkanmuodostusmekanismit mukaan lukien, olisi noudatettava työmarkkinavuoropuhelun kansallisia käytäntöjä sekä annettava tarvittava määrä poliittista liikkumavaraa sosioekonomisten kysymysten, kuten elintason, tasa-arvon, kilpailukyvyn
  ja tuottavuuden
  parantamisen,
  kestävien ja laadukkaiden
  työpaikkojen luomisen, elinikäisen oppimisen ja koulutuspolitiikan sekä reaalitulojen, laajaa pohdintaa varten. |
| --- | --- |

(7)

Työmarkkinoiden uudistuksissa, kansalliset palkanmuodostusmekanismit mukaan lukien, olisi noudatettava työmarkkinavuoropuhelun kansallisia käytäntöjä sekä annettava tarvittava määrä poliittista liikkumavaraa sosioekonomisten kysymysten, kuten elintason, tasa-arvon, kilpailukyvyn
  ja tuottavuuden
  parantamisen,
  kestävien ja laadukkaiden
  työpaikkojen luomisen, elinikäisen oppimisen ja koulutuspolitiikan sekä reaalitulojen, laajaa pohdintaa varten.

Tarkistus 9

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (8) | Jäsenvaltioiden ja unionin olisi puututtava myös talous- ja finanssikriisin sosiaalisiin vaikutuksiin ja pyrittävä rakentamaan osallisuutta lisäävä yhteiskunta, jossa ihmiset pystyvät ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskuntaan ja talouteen, kuten komission suosituksessa työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (13) todetaan. Olisi puututtava epätasa-arvoon, varmistettava yhtäläiset mahdollisuudet ja
  vähennettävä
  (myös lasten)
  köyhyyttä
  ja
  sosiaalista syrjäytymistä
  varmistamalla työmarkkinoiden ja sosiaalisen suojelun
  järjestelmien tehokas toiminta
  ja poistamalla tekijöitä, jotka estävät koulutukseen ja työmarkkinoille osallistumista. Uudet taloudelliset ja liiketoimintamallit saavat jalansijaa työpaikoilla, ja myös työsuhteet muuttuvat. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että uusissa työsuhteissa säilytetään Euroopan sosiaalinen malli ja vahvistetaan sitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Jäsenvaltioiden ja unionin olisi puututtava myös talous- ja finanssikriisin sosiaalisiin vaikutuksiin ja pyrittävä rakentamaan osallisuutta lisäävä yhteiskunta, jossa ihmiset pystyvät ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskuntaan ja talouteen, kuten komission suosituksessa työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (13) todetaan. Olisi puututtava epätasa-arvoon, varmistettava yhtäläiset mahdollisuudet ja
  vähennettävä
  (myös lasten)
  köyhyyttä
  ja
  sosiaalista syrjäytymistä
  varmistamalla työmarkkinoiden ja sosiaalisen suojelun
  järjestelmien tehokas toiminta
  ja poistamalla tekijöitä, jotka estävät koulutukseen ja työmarkkinoille osallistumista. Uudet taloudelliset ja liiketoimintamallit saavat jalansijaa työpaikoilla, ja myös työsuhteet muuttuvat. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että uusissa työsuhteissa säilytetään Euroopan sosiaalinen malli ja vahvistetaan sitä.

| (8) | Jäsenvaltioiden ja unionin olisi puututtava myös talous- ja finanssikriisin sosiaalisiin vaikutuksiin ja pyrittävä rakentamaan osallisuutta lisäävä
  ja sosiaalisesti oikeudenmukainen
  yhteiskunta, jossa ihmiset pystyvät ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskuntaan ja talouteen, kuten komission suosituksessa työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (14) todetaan. Olisi puututtava epätasa-arvoon
  ja syrjintään
  , varmistettava yhtäläiset mahdollisuudet ja
  poistettava
  (etenkin lasten)
  köyhyys
  ja
  sosiaalinen syrjäytyminen
  erityisesti varmistamalla työmarkkinoiden
  tehokas toiminta
  ja
  riittävät ja tehokkaat
  sosiaalisen suojelun
  järjestelmät
  ja poistamalla tekijöitä, jotka estävät koulutukseen ja työmarkkinoille osallistumista. Uudet taloudelliset ja liiketoimintamallit saavat jalansijaa työpaikoilla, ja myös työsuhteet muuttuvat. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että uusissa työsuhteissa säilytetään Euroopan sosiaalinen malli ja vahvistetaan sitä
  varmistamalla, että uudenlaisissa työsuhteissa työntekijöihin sovelletaan työlainsäädäntöä ja että heitä suojellaan sen nojalla
  .
  Jäsenvaltioiden olisi tuettava vammaisten henkilöiden potentiaalia talouskasvun ja sosiaalisen kehityksen edistämisessä. |
| --- | --- |

(8)

Jäsenvaltioiden ja unionin olisi puututtava myös talous- ja finanssikriisin sosiaalisiin vaikutuksiin ja pyrittävä rakentamaan osallisuutta lisäävä
  ja sosiaalisesti oikeudenmukainen
  yhteiskunta, jossa ihmiset pystyvät ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskuntaan ja talouteen, kuten komission suosituksessa työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (14) todetaan. Olisi puututtava epätasa-arvoon
  ja syrjintään
  , varmistettava yhtäläiset mahdollisuudet ja
  poistettava
  (etenkin lasten)
  köyhyys
  ja
  sosiaalinen syrjäytyminen
  erityisesti varmistamalla työmarkkinoiden
  tehokas toiminta
  ja
  riittävät ja tehokkaat
  sosiaalisen suojelun
  järjestelmät
  ja poistamalla tekijöitä, jotka estävät koulutukseen ja työmarkkinoille osallistumista. Uudet taloudelliset ja liiketoimintamallit saavat jalansijaa työpaikoilla, ja myös työsuhteet muuttuvat. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että uusissa työsuhteissa säilytetään Euroopan sosiaalinen malli ja vahvistetaan sitä
  varmistamalla, että uudenlaisissa työsuhteissa työntekijöihin sovelletaan työlainsäädäntöä ja että heitä suojellaan sen nojalla
  .
  Jäsenvaltioiden olisi tuettava vammaisten henkilöiden potentiaalia talouskasvun ja sosiaalisen kehityksen edistämisessä.

Tarkistus 10

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | (8 a) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi luotava ajatus- ja keskustelufoorumeita erikoistuneiden kansalaisjärjestöjen ja köyhyydessä elävien ihmisten järjestöjen tuella, jotta taataan näiden ihmisten mahdollisuus osallistua heitä koskevan politiikan arvioimiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi luotava ajatus- ja keskustelufoorumeita erikoistuneiden kansalaisjärjestöjen ja köyhyydessä elävien ihmisten järjestöjen tuella, jotta taataan näiden ihmisten mahdollisuus osallistua heitä koskevan politiikan arvioimiseen.

Tarkistus 11

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (11) | Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi muodostettava perusta maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto
  voi
  antaa jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti Euroopan sosiaalirahastoa ja unionin muita rahastoja työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden, elinikäisen oppimisen ja koulutuksen edistämiseksi sekä julkishallinnon parantamiseksi. Vaikka yhdennetyt suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille ja unionille, ne olisi pantava täytäntöön yhdessä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa kumppanuudessa, jossa parlamentit, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat ovat tiiviisti mukana. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi muodostettava perusta maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto
  voi
  antaa jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti Euroopan sosiaalirahastoa ja unionin muita rahastoja työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden, elinikäisen oppimisen ja koulutuksen edistämiseksi sekä julkishallinnon parantamiseksi. Vaikka yhdennetyt suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille ja unionille, ne olisi pantava täytäntöön yhdessä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa kumppanuudessa, jossa parlamentit, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat ovat tiiviisti mukana.

| (11) | Yhdennettyjen suuntaviivojen
  ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin
  olisi muodostettava perusta
  hyvin kohdennetuille
  maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto antaa jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti Euroopan sosiaalirahastoa ja unionin muita rahastoja työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden, elinikäisen oppimisen ja koulutuksen edistämiseksi sekä julkishallinnon parantamiseksi. Vaikka yhdennetyt suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille ja unionille, ne olisi pantava täytäntöön yhdessä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa kumppanuudessa, jossa parlamentit, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat ovat tiiviisti mukana. |
| --- | --- |

(11)

Yhdennettyjen suuntaviivojen
  ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin
  olisi muodostettava perusta
  hyvin kohdennetuille
  maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto antaa jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti Euroopan sosiaalirahastoa ja unionin muita rahastoja työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden, elinikäisen oppimisen ja koulutuksen edistämiseksi sekä julkishallinnon parantamiseksi. Vaikka yhdennetyt suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille ja unionille, ne olisi pantava täytäntöön yhdessä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa kumppanuudessa, jossa parlamentit, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat ovat tiiviisti mukana.

Tarkistus 12

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| (12) | Työllisyyskomitean ja sosiaalisen suojelun komitean olisi perussopimuksessa määritettyjen toimeksiantojensa mukaisesti seurattava, miten työllisyyspolitiikan suuntaviivat toteutuvat asianomaisten politiikkojen täytäntöönpanossa. Näiden komiteoiden ja muiden talous- ja sosiaalipolitiikkojen yhteensovittamiseen osallistuvien neuvoston valmisteluelinten olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä, |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Työllisyyskomitean ja sosiaalisen suojelun komitean olisi perussopimuksessa määritettyjen toimeksiantojensa mukaisesti seurattava, miten työllisyyspolitiikan suuntaviivat toteutuvat asianomaisten politiikkojen täytäntöönpanossa. Näiden komiteoiden ja muiden talous- ja sosiaalipolitiikkojen yhteensovittamiseen osallistuvien neuvoston valmisteluelinten olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä,

| (12) | Työllisyyskomitean ja sosiaalisen suojelun komitean olisi perussopimuksessa määritettyjen toimeksiantojensa mukaisesti seurattava, miten työllisyyspolitiikan suuntaviivat toteutuvat asianomaisten politiikkojen täytäntöönpanossa. Näiden komiteoiden ja muiden talous- ja sosiaalipolitiikkojen yhteensovittamiseen osallistuvien neuvoston valmisteluelinten olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä
  Euroopan parlamentin ja erityisesti työllisyys- ja sosiaaliasioiden valiokunnan kanssa demokraattisen vastuun varmistamiseksi
  , |
| --- | --- |

(12)

Työllisyyskomitean ja sosiaalisen suojelun komitean olisi perussopimuksessa määritettyjen toimeksiantojensa mukaisesti seurattava, miten työllisyyspolitiikan suuntaviivat toteutuvat asianomaisten politiikkojen täytäntöönpanossa. Näiden komiteoiden ja muiden talous- ja sosiaalipolitiikkojen yhteensovittamiseen osallistuvien neuvoston valmisteluelinten olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä
  Euroopan parlamentin ja erityisesti työllisyys- ja sosiaaliasioiden valiokunnan kanssa demokraattisen vastuun varmistamiseksi
  ,

Tarkistus 13

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 5 – 1 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi helpotettava laadukkaiden työpaikkojen luomista muun muassa
  vähentämällä esteitä
  ,
  joita yritykset kohtaavat palkatessaan työntekijöitä
  ,
  edistämällä yrittäjyyttä
  ja
  itsenäistä ammatinharjoittamista sekä
  tukemalla mikroyritysten ja pienten yritysten perustamista ja kasvua. Jäsenvaltioiden olisi edistettävä aktiivisesti yhteisötaloutta ja kannustettava sosiaalisiin innovaatioihin. | | Jäsenvaltioiden olisi helpotettava
  kestävien, saatavilla olevien ja
  laadukkaiden työpaikkojen luomista
  ja investoitava niihin kaikilla taitotasoilla, työmarkkinoiden osilla ja alueilla
  , muun muassa
  kehittämällä täysin tulevaisuuteen suuntautuneiden alojen, kuten vihreän talouden
  ,
  kiertotalouden, hoitoalan ja digitaalialan, potentiaalia. Jäsenvaltioiden olisi annettava ihmisille mahdollisuus työ- ja yksityiselämän yhteensovittamiseen
  ,
  varmistettava, että työpaikat mukautetaan vammaisia
  ja
  ikääntyneitä henkilöitä varten, autettava yrityksiä työntekijöiden palkkaamisessa ja edistettävä vastuullista yrittäjyyttä ja itsenäistä ammatinharjoittamista erityisesti
  tukemalla mikroyritysten ja pienten yritysten perustamista ja kasvua. Jäsenvaltioiden olisi edistettävä aktiivisesti yhteisötaloutta ja kannustettava sosiaalisiin innovaatioihin. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi helpotettava laadukkaiden työpaikkojen luomista muun muassa
  vähentämällä esteitä
  ,
  joita yritykset kohtaavat palkatessaan työntekijöitä
  ,
  edistämällä yrittäjyyttä
  ja
  itsenäistä ammatinharjoittamista sekä
  tukemalla mikroyritysten ja pienten yritysten perustamista ja kasvua. Jäsenvaltioiden olisi edistettävä aktiivisesti yhteisötaloutta ja kannustettava sosiaalisiin innovaatioihin.

Jäsenvaltioiden olisi helpotettava
  kestävien, saatavilla olevien ja
  laadukkaiden työpaikkojen luomista
  ja investoitava niihin kaikilla taitotasoilla, työmarkkinoiden osilla ja alueilla
  , muun muassa
  kehittämällä täysin tulevaisuuteen suuntautuneiden alojen, kuten vihreän talouden
  ,
  kiertotalouden, hoitoalan ja digitaalialan, potentiaalia. Jäsenvaltioiden olisi annettava ihmisille mahdollisuus työ- ja yksityiselämän yhteensovittamiseen
  ,
  varmistettava, että työpaikat mukautetaan vammaisia
  ja
  ikääntyneitä henkilöitä varten, autettava yrityksiä työntekijöiden palkkaamisessa ja edistettävä vastuullista yrittäjyyttä ja itsenäistä ammatinharjoittamista erityisesti
  tukemalla mikroyritysten ja pienten yritysten perustamista ja kasvua. Jäsenvaltioiden olisi edistettävä aktiivisesti yhteisötaloutta ja kannustettava sosiaalisiin innovaatioihin.

Tarkistus 14

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 5 – 2 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi edistettävä innovatiivisia työnteon muotoja, joilla luodaan vastuullisella tavalla uusia työpaikkoja kaikille. | | Jäsenvaltioiden olisi edistettävä innovatiivisia työnteon muotoja, joilla luodaan vastuullisella tavalla uusia
  laadukkaita
  työpaikkoja kaikille
  ottaen huomioon uuden tieto- ja viestintäteknologian kehitys ja varmistaen, että samalla noudatetaan täysimääräisesti unionin oikeutta, kansallista lainsäädäntöä ja työllistämiskäytäntöjä sekä työmarkkinasuhteiden järjestelmiä
  .
  Jäsenvaltioiden ja komission olisi edistettävä hyviä käytäntöjä tällä alalla. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä innovatiivisia työnteon muotoja, joilla luodaan vastuullisella tavalla uusia työpaikkoja kaikille.

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä innovatiivisia työnteon muotoja, joilla luodaan vastuullisella tavalla uusia
  laadukkaita
  työpaikkoja kaikille
  ottaen huomioon uuden tieto- ja viestintäteknologian kehitys ja varmistaen, että samalla noudatetaan täysimääräisesti unionin oikeutta, kansallista lainsäädäntöä ja työllistämiskäytäntöjä sekä työmarkkinasuhteiden järjestelmiä
  .
  Jäsenvaltioiden ja komission olisi edistettävä hyviä käytäntöjä tällä alalla.

Tarkistus 15

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 5 – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | Jäsenvaltioiden olisi vähennettävä byrokratiaa pienten ja keskisuurten yritysten tarpeettomien rasitteiden keventämiseksi, sillä ne edistävät huomattavasti työpaikkojen luomista. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi vähennettävä byrokratiaa pienten ja keskisuurten yritysten tarpeettomien rasitteiden keventämiseksi, sillä ne edistävät huomattavasti työpaikkojen luomista.

Tarkistus 16

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 5 – 3 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Verotusta
  olisi
  siirrettävä
  työn verottamisesta muihin verotuslähteisiin, jotka ovat työllisyyden ja kasvun kannalta vähemmän haitallisia. Tältä osin olisi otettava huomioon verotusjärjestelmän uudelleenjakovaikutukset ja varmistettava, että verotuloja kerätään riittävästi sosiaaliseen suojeluun ja kasvua edistäviin julkisiin menoihin. | | Jäsenvaltioiden
  olisi
  pyrittävä vähitellen vähentämään työn verotusta ja siirtämään verotusta
  työn verottamisesta muihin verotuslähteisiin, jotka ovat työllisyyden ja kasvun kannalta vähemmän haitallisia. Tältä osin olisi otettava huomioon verotusjärjestelmän uudelleenjakovaikutukset ja varmistettava, että verotuloja kerätään riittävästi sosiaaliseen suojeluun ja kasvua edistäviin julkisiin menoihin,
  mukaan luettuna investoiminen yleishyödyllisiin julkisiin palveluihin
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Verotusta
  olisi
  siirrettävä
  työn verottamisesta muihin verotuslähteisiin, jotka ovat työllisyyden ja kasvun kannalta vähemmän haitallisia. Tältä osin olisi otettava huomioon verotusjärjestelmän uudelleenjakovaikutukset ja varmistettava, että verotuloja kerätään riittävästi sosiaaliseen suojeluun ja kasvua edistäviin julkisiin menoihin.

Jäsenvaltioiden
  olisi
  pyrittävä vähitellen vähentämään työn verotusta ja siirtämään verotusta
  työn verottamisesta muihin verotuslähteisiin, jotka ovat työllisyyden ja kasvun kannalta vähemmän haitallisia. Tältä osin olisi otettava huomioon verotusjärjestelmän uudelleenjakovaikutukset ja varmistettava, että verotuloja kerätään riittävästi sosiaaliseen suojeluun ja kasvua edistäviin julkisiin menoihin,
  mukaan luettuna investoiminen yleishyödyllisiin julkisiin palveluihin
  .

Tarkistus 17

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 5 – 4 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi kansallisten käytäntöjensä mukaisesti ja työmarkkinaosapuolten autonominen asema huomioon ottaen rohkaistava käyttämään läpinäkyviä ja ennakoitavia palkanmuodostusmekanismeja, joissa palkat voivat reagoida tuottavuuden kehitykseen mutta joilla samalla varmistetaan kohtuullisen elintason takaavat oikeudenmukaiset palkat. Mekanismeissa olisi otettava huomioon erot ammattitaidossa ja talouden suorituskyvyssä eri alueilla ja toimialoilla sekä eri yrityksissä. Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi varmistettava riittävät vähimmäispalkat kansallisten käytäntöjensä mukaisesti ja otettava huomioon niiden vaikutuksen kilpailukykyyn, työpaikkojen syntymiseen ja työssäkäyvien köyhyyteen. | | Jäsenvaltioiden olisi kansallisten käytäntöjensä mukaisesti ja työmarkkinaosapuolten autonominen asema huomioon ottaen rohkaistava käyttämään läpinäkyviä ja ennakoitavia palkanmuodostusmekanismeja, joissa palkat voivat reagoida tuottavuuden kehitykseen mutta joilla samalla varmistetaan
  kestävällä ja vastuullisella tavalla
  kohtuullisen elintason takaavat oikeudenmukaiset palkat. Mekanismeissa olisi otettava huomioon erot ammattitaidossa ja talouden suorituskyvyssä eri alueilla ja toimialoilla sekä eri yrityksissä. Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi varmistettava riittävät vähimmäispalkat kansallisten käytäntöjensä mukaisesti ja otettava huomioon niiden vaikutuksen kilpailukykyyn, työpaikkojen syntymiseen ja työssäkäyvien köyhyyteen. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi kansallisten käytäntöjensä mukaisesti ja työmarkkinaosapuolten autonominen asema huomioon ottaen rohkaistava käyttämään läpinäkyviä ja ennakoitavia palkanmuodostusmekanismeja, joissa palkat voivat reagoida tuottavuuden kehitykseen mutta joilla samalla varmistetaan kohtuullisen elintason takaavat oikeudenmukaiset palkat. Mekanismeissa olisi otettava huomioon erot ammattitaidossa ja talouden suorituskyvyssä eri alueilla ja toimialoilla sekä eri yrityksissä. Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi varmistettava riittävät vähimmäispalkat kansallisten käytäntöjensä mukaisesti ja otettava huomioon niiden vaikutuksen kilpailukykyyn, työpaikkojen syntymiseen ja työssäkäyvien köyhyyteen.

Jäsenvaltioiden olisi kansallisten käytäntöjensä mukaisesti ja työmarkkinaosapuolten autonominen asema huomioon ottaen rohkaistava käyttämään läpinäkyviä ja ennakoitavia palkanmuodostusmekanismeja, joissa palkat voivat reagoida tuottavuuden kehitykseen mutta joilla samalla varmistetaan
  kestävällä ja vastuullisella tavalla
  kohtuullisen elintason takaavat oikeudenmukaiset palkat. Mekanismeissa olisi otettava huomioon erot ammattitaidossa ja talouden suorituskyvyssä eri alueilla ja toimialoilla sekä eri yrityksissä. Jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi varmistettava riittävät vähimmäispalkat kansallisten käytäntöjensä mukaisesti ja otettava huomioon niiden vaikutuksen kilpailukykyyn, työpaikkojen syntymiseen ja työssäkäyvien köyhyyteen.

Tarkistus 18

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 6 – otsikko

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Suuntaviiva 6: Työvoiman tarjonnan
  parantaminen:
  työhön
  pääsy
  ,
  taidot
  ja
  osaaminen | | Suuntaviiva 6: Työvoiman tarjonnan, työhön
  pääsyn
  ,
  taitojen
  ja
  osaamisen parantaminen |

Komission teksti

Tarkistus

Suuntaviiva 6: Työvoiman tarjonnan
  parantaminen:
  työhön
  pääsy
  ,
  taidot
  ja
  osaaminen

Suuntaviiva 6: Työvoiman tarjonnan, työhön
  pääsyn
  ,
  taitojen
  ja
  osaamisen parantaminen

Tarkistus 19

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 6 – 1 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Teknologiaan, ympäristöön ja väestöön liittyvien muutosten huomioon ottamiseksi jäsenvaltioiden olisi yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa edistettävä tuottavuutta ja työllistyvyyttä läpi työelämän ja vastattava siten työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin
  tarpeisiin
  . Jäsenvaltioiden olisi tehtävä tarvittavat investoinnit
  sekä perus- että jatkokoulutukseen
  . Niiden olisi tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten, koulutuksen järjestäjien ja muiden sidosryhmien kanssa, jotta voidaan
  puuttua
  koulutusjärjestelmien rakenteellisiin ongelmiin ja tarjota laadukasta ja osallistavaa koulutusta ja elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava koulutusta koskevien
  etuuksien säilyminen
  työelämän muutostilanteissa. Näin kaikki voisivat ennakoida työmarkkinoiden tarpeita, mukautua niihin
  helpommin
  ja hallita
  muutostilanteet paremmin
  , mikä vahvistaa talouden yleistä häiriönsietokykyä. | | Teknologiaan, ympäristöön ja väestöön liittyvien muutosten huomioon ottamiseksi jäsenvaltioiden olisi yhdessä työmarkkinaosapuolten
  ja kansalaisyhteiskunnan
  kanssa edistettävä
  kestävyyttä
  , tuottavuutta ja työllistyvyyttä läpi työelämän ja vastattava siten työmarkkinoiden nykyisiin ja
  ennakoituihin
  tuleviin
  mahdollisuuksiin, myös edistämällä kohdistetusti luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan alojen koulutusta
  . Jäsenvaltioiden olisi tehtävä
  sekä perus- että jatkokoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen
  tarvittavat investoinnit,
  joiden kohteena pitäisi olla muodollisen koulutuksen lisäksi myös epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen, ja niiden olisi varmistettava kaikille yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy
  . Niiden olisi tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten, koulutuksen järjestäjien,
  kansalaisyhteiskunnan järjestöjen
  ja muiden sidosryhmien kanssa, jotta voidaan
  parantaa
  koulutusjärjestelmien
  laatua ja puuttua niiden
  rakenteellisiin ongelmiin ja tarjota laadukasta ja osallistavaa koulutusta ja elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia,
  ottaen huomioon vammaisten henkilöiden, etnisten ja kansallisten vähemmistöjen, maahanmuuttajien ja pakolaisten erityistarpeet
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava koulutusta koskevien
  oikeuksien siirtyminen
  työelämän muutostilanteissa
  käyttämällä pistejärjestelmää ja koulutukseen liittyvien oikeuksien keräämistä
  . Näin kaikki voisivat ennakoida työmarkkinoiden tarpeita
  ja
  mukautua niihin
  paremmin ja voitaisiin välttää osaamisen kohtaanto-ongelmia
  ja hallita
  muutostilanteita
  , mikä vahvistaa talouden yleistä häiriönsietokykyä. |

Komission teksti

Tarkistus

Teknologiaan, ympäristöön ja väestöön liittyvien muutosten huomioon ottamiseksi jäsenvaltioiden olisi yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa edistettävä tuottavuutta ja työllistyvyyttä läpi työelämän ja vastattava siten työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin
  tarpeisiin
  . Jäsenvaltioiden olisi tehtävä tarvittavat investoinnit
  sekä perus- että jatkokoulutukseen
  . Niiden olisi tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten, koulutuksen järjestäjien ja muiden sidosryhmien kanssa, jotta voidaan
  puuttua
  koulutusjärjestelmien rakenteellisiin ongelmiin ja tarjota laadukasta ja osallistavaa koulutusta ja elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava koulutusta koskevien
  etuuksien säilyminen
  työelämän muutostilanteissa. Näin kaikki voisivat ennakoida työmarkkinoiden tarpeita, mukautua niihin
  helpommin
  ja hallita
  muutostilanteet paremmin
  , mikä vahvistaa talouden yleistä häiriönsietokykyä.

Teknologiaan, ympäristöön ja väestöön liittyvien muutosten huomioon ottamiseksi jäsenvaltioiden olisi yhdessä työmarkkinaosapuolten
  ja kansalaisyhteiskunnan
  kanssa edistettävä
  kestävyyttä
  , tuottavuutta ja työllistyvyyttä läpi työelämän ja vastattava siten työmarkkinoiden nykyisiin ja
  ennakoituihin
  tuleviin
  mahdollisuuksiin, myös edistämällä kohdistetusti luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan alojen koulutusta
  . Jäsenvaltioiden olisi tehtävä
  sekä perus- että jatkokoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen
  tarvittavat investoinnit,
  joiden kohteena pitäisi olla muodollisen koulutuksen lisäksi myös epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen, ja niiden olisi varmistettava kaikille yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy
  . Niiden olisi tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten, koulutuksen järjestäjien,
  kansalaisyhteiskunnan järjestöjen
  ja muiden sidosryhmien kanssa, jotta voidaan
  parantaa
  koulutusjärjestelmien
  laatua ja puuttua niiden
  rakenteellisiin ongelmiin ja tarjota laadukasta ja osallistavaa koulutusta ja elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia,
  ottaen huomioon vammaisten henkilöiden, etnisten ja kansallisten vähemmistöjen, maahanmuuttajien ja pakolaisten erityistarpeet
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava koulutusta koskevien
  oikeuksien siirtyminen
  työelämän muutostilanteissa
  käyttämällä pistejärjestelmää ja koulutukseen liittyvien oikeuksien keräämistä
  . Näin kaikki voisivat ennakoida työmarkkinoiden tarpeita
  ja
  mukautua niihin
  paremmin ja voitaisiin välttää osaamisen kohtaanto-ongelmia
  ja hallita
  muutostilanteita
  , mikä vahvistaa talouden yleistä häiriönsietokykyä.

Tarkistus 20

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 6 – 2 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi edistettävä yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutuksessa ja nostettava ylipäätään koulutuksen tasoa erityisesti vähiten koulutettujen parissa. Niiden olisi varmistettava hyvät oppimistulokset, vahvistettava perustaitoja, vähennettävä koulunkäynnin keskeyttävien nuorten määrää, lisättävä korkea-asteen tutkintojen työmarkkinarelevanssia, parannettava osaamisen seurantaa ja ennakointia sekä lisättävä aikuisten osallistumista täydennyskoulutukseen. Jäsenvaltioiden olisi tehostettava työssä oppimista ammatillisen koulutuksen järjestelmissä muun muassa laadukkailla ja tehokkailla oppisopimuksilla, lisättävä taitojen näkyvyyttä ja vertailtavuutta sekä parannettava mahdollisuuksia saada tunnustus ja validointi virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella hankituille taidoille ja osaamiselle. Niiden olisi parannettava ja lisättävä joustavan ammatillisen täydennyskoulutuksen tarjontaa ja siihen osallistumista. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi
  rohkaistava
  vähän koulutettuja aikuisia ylläpitämään ja parantamaan työllistettävyyttään pitkällä aikavälillä parantamalla korkealaatuisten oppimismahdollisuuksien tarjontaa ja niihin osallistumista, antamalla mahdollisuuksia osaamisen päivittämiseen ja arvioimiseen, tarjoamalla
  sopivaa
  koulutusta ja validoimalla ja tunnustamalla jo hankitut taidot. | | Jäsenvaltioiden olisi edistettävä yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutuksessa,
  mukaan luettuna varhaiskasvatus
  , ja nostettava ylipäätään koulutuksen tasoa erityisesti vähiten koulutettujen
  ja lähtökohdiltaan heikompien oppilaiden
  parissa. Niiden olisi varmistettava hyvät oppimistulokset,
  kehitettävä ja vahvistettava perustaitoja, edistettävä yrittäjyystaitojen kehittämistä
  , vähennettävä koulunkäynnin keskeyttävien nuorten määrää, lisättävä korkea-asteen tutkintojen työmarkkinarelevanssia, parannettava osaamisen seurantaa ja ennakointia sekä lisättävä aikuisten osallistumista täydennyskoulutukseen,
  muun muassa ottamalla käyttöön koulutusvapaata sekä työpaikalla annettavaa ammatillista koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevia toimintapolitiikkoja
  . Jäsenvaltioiden olisi tehostettava työssä oppimista ammatillisen koulutuksen järjestelmissä muun muassa laadukkailla ja tehokkailla oppisopimuksilla, lisättävä taitojen näkyvyyttä ja vertailtavuutta sekä parannettava mahdollisuuksia saada tunnustus ja validointi virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella hankituille taidoille ja osaamiselle. Niiden olisi parannettava ja lisättävä joustavan ammatillisen täydennyskoulutuksen tarjontaa ja siihen osallistumista. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi
  tuettava
  vähän koulutettuja aikuisia ylläpitämään ja parantamaan työllistettävyyttään pitkällä aikavälillä parantamalla korkealaatuisten oppimismahdollisuuksien tarjontaa ja niihin osallistumista, antamalla mahdollisuuksia osaamisen päivittämiseen ja arvioimiseen, tarjoamalla koulutusta,
  joka sopii mahdollisuuksiin työmarkkinoilla
  , ja validoimalla ja tunnustamalla jo hankitut taidot. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutuksessa ja nostettava ylipäätään koulutuksen tasoa erityisesti vähiten koulutettujen parissa. Niiden olisi varmistettava hyvät oppimistulokset, vahvistettava perustaitoja, vähennettävä koulunkäynnin keskeyttävien nuorten määrää, lisättävä korkea-asteen tutkintojen työmarkkinarelevanssia, parannettava osaamisen seurantaa ja ennakointia sekä lisättävä aikuisten osallistumista täydennyskoulutukseen. Jäsenvaltioiden olisi tehostettava työssä oppimista ammatillisen koulutuksen järjestelmissä muun muassa laadukkailla ja tehokkailla oppisopimuksilla, lisättävä taitojen näkyvyyttä ja vertailtavuutta sekä parannettava mahdollisuuksia saada tunnustus ja validointi virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella hankituille taidoille ja osaamiselle. Niiden olisi parannettava ja lisättävä joustavan ammatillisen täydennyskoulutuksen tarjontaa ja siihen osallistumista. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi
  rohkaistava
  vähän koulutettuja aikuisia ylläpitämään ja parantamaan työllistettävyyttään pitkällä aikavälillä parantamalla korkealaatuisten oppimismahdollisuuksien tarjontaa ja niihin osallistumista, antamalla mahdollisuuksia osaamisen päivittämiseen ja arvioimiseen, tarjoamalla
  sopivaa
  koulutusta ja validoimalla ja tunnustamalla jo hankitut taidot.

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutuksessa,
  mukaan luettuna varhaiskasvatus
  , ja nostettava ylipäätään koulutuksen tasoa erityisesti vähiten koulutettujen
  ja lähtökohdiltaan heikompien oppilaiden
  parissa. Niiden olisi varmistettava hyvät oppimistulokset,
  kehitettävä ja vahvistettava perustaitoja, edistettävä yrittäjyystaitojen kehittämistä
  , vähennettävä koulunkäynnin keskeyttävien nuorten määrää, lisättävä korkea-asteen tutkintojen työmarkkinarelevanssia, parannettava osaamisen seurantaa ja ennakointia sekä lisättävä aikuisten osallistumista täydennyskoulutukseen,
  muun muassa ottamalla käyttöön koulutusvapaata sekä työpaikalla annettavaa ammatillista koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevia toimintapolitiikkoja
  . Jäsenvaltioiden olisi tehostettava työssä oppimista ammatillisen koulutuksen järjestelmissä muun muassa laadukkailla ja tehokkailla oppisopimuksilla, lisättävä taitojen näkyvyyttä ja vertailtavuutta sekä parannettava mahdollisuuksia saada tunnustus ja validointi virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella hankituille taidoille ja osaamiselle. Niiden olisi parannettava ja lisättävä joustavan ammatillisen täydennyskoulutuksen tarjontaa ja siihen osallistumista. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi
  tuettava
  vähän koulutettuja aikuisia ylläpitämään ja parantamaan työllistettävyyttään pitkällä aikavälillä parantamalla korkealaatuisten oppimismahdollisuuksien tarjontaa ja niihin osallistumista, antamalla mahdollisuuksia osaamisen päivittämiseen ja arvioimiseen, tarjoamalla koulutusta,
  joka sopii mahdollisuuksiin työmarkkinoilla
  , ja validoimalla ja tunnustamalla jo hankitut taidot.

Tarkistus 21

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 6 – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | Työvoimansa pitkäaikaisen hyvinvoinnin ja tuottavuuden edistämiseksi jäsenvaltioiden pitäisi varmistaa, että työmarkkinoiden tarpeiden täyttämisen lisäksi niiden koulutusjärjestelmien tavoitteena on edistää henkilökohtaista kehitystä, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, kulttuurienvälistä ymmärrystä ja aktiivista kansalaisuutta. |

Komission teksti

Tarkistus

Työvoimansa pitkäaikaisen hyvinvoinnin ja tuottavuuden edistämiseksi jäsenvaltioiden pitäisi varmistaa, että työmarkkinoiden tarpeiden täyttämisen lisäksi niiden koulutusjärjestelmien tavoitteena on edistää henkilökohtaista kehitystä, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, kulttuurienvälistä ymmärrystä ja aktiivista kansalaisuutta.

Tarkistus 22

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 6 – 3 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Korkeaan työttömyyteen ja työvoiman ulkopuolelle jäämiseen olisi puututtava myös oikea-aikaisilla ja räätälöidyillä tukitoimilla, jotka perustuvat työnhaun, koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen tukemiseen. Olisi sovellettava kattavia toimintatapoja, joihin sisältyy yksilöllinen arviointi
  viimeistään 18 kuukauden kuluttua työttömyyden alkamisesta
  , ja pyrittävä siten merkittävästi vähentämään ja estämään rakennetyöttömyyttä. Nuorisotyöttömyyteen sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (not in education, employment or training, NEET) korkeaan määrään olisi kiinnitettävä edelleen huomiota parantamalla rakenteellisesti koulusta työelämään siirtymistä sekä panemalla nuorisotakuu kokonaisuudessaan täytäntöön (15). | | Korkeaan työttömyyteen,
  pitkäaikaistyöttämyyteen
  ja
  pitkäaikaiseen
  työvoiman ulkopuolelle jäämiseen olisi puututtava myös oikea-aikaisilla,
  integroiduilla
  ja räätälöidyillä tukitoimilla, jotka perustuvat työnhaun, koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen tukemiseen
  sekä asianmukaiseen seurantaan
  .
  Sitä varten tarvitaan koordinoitu lähestymistapa sosiaali- ja työvoimapalveluihin, mikä tarkoittaa tiivistä yhteistyötä työvoimapalveluiden, sosiaalipalveluiden, työmarkkinaosapuolten ja paikallisviranomaisten välillä.
  Olisi sovellettava kattavia toimintatapoja, joihin sisältyy yksilöllinen arviointi
  mahdollisimman pian
  , ja pyrittävä siten merkittävästi vähentämään ja estämään
  pitkäaikais- ja
  rakennetyöttömyyttä. Nuorisotyöttömyyteen sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (not in education, employment or training, NEET) korkeaan määrään olisi kiinnitettävä edelleen huomiota parantamalla rakenteellisesti koulusta työelämään siirtymistä sekä panemalla nuorisotakuu kokonaisuudessaan täytäntöön (16). |
| |

Komission teksti

Tarkistus

Korkeaan työttömyyteen ja työvoiman ulkopuolelle jäämiseen olisi puututtava myös oikea-aikaisilla ja räätälöidyillä tukitoimilla, jotka perustuvat työnhaun, koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen tukemiseen. Olisi sovellettava kattavia toimintatapoja, joihin sisältyy yksilöllinen arviointi
  viimeistään 18 kuukauden kuluttua työttömyyden alkamisesta
  , ja pyrittävä siten merkittävästi vähentämään ja estämään rakennetyöttömyyttä. Nuorisotyöttömyyteen sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (not in education, employment or training, NEET) korkeaan määrään olisi kiinnitettävä edelleen huomiota parantamalla rakenteellisesti koulusta työelämään siirtymistä sekä panemalla nuorisotakuu kokonaisuudessaan täytäntöön (15).

Korkeaan työttömyyteen,
  pitkäaikaistyöttämyyteen
  ja
  pitkäaikaiseen
  työvoiman ulkopuolelle jäämiseen olisi puututtava myös oikea-aikaisilla,
  integroiduilla
  ja räätälöidyillä tukitoimilla, jotka perustuvat työnhaun, koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen tukemiseen
  sekä asianmukaiseen seurantaan
  .
  Sitä varten tarvitaan koordinoitu lähestymistapa sosiaali- ja työvoimapalveluihin, mikä tarkoittaa tiivistä yhteistyötä työvoimapalveluiden, sosiaalipalveluiden, työmarkkinaosapuolten ja paikallisviranomaisten välillä.
  Olisi sovellettava kattavia toimintatapoja, joihin sisältyy yksilöllinen arviointi
  mahdollisimman pian
  , ja pyrittävä siten merkittävästi vähentämään ja estämään
  pitkäaikais- ja
  rakennetyöttömyyttä. Nuorisotyöttömyyteen sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (not in education, employment or training, NEET) korkeaan määrään olisi kiinnitettävä edelleen huomiota parantamalla rakenteellisesti koulusta työelämään siirtymistä sekä panemalla nuorisotakuu kokonaisuudessaan täytäntöön (16).

Tarkistus 23

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 6 – 4 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Verouudistuksilla, joilla siirretään verotusta työn verottamisesta muihin verotuslähteisiin, olisi pyrittävä poistamaan
  tekijöitä, jotka kannustamisen sijaan estävät osallistumista työmarkkinoille
  , etenkin niiden henkilöiden osalta, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista. Jäsenvaltioiden olisi tuettava asianmukaisia työympäristöjä vammaisille. Tämä sisältää kohdennetun rahoitustuen toimille ja palveluille, joiden avulla vammaiset voivat osallistua työmarkkinoille ja yhteiskuntaan. | | Verouudistuksilla, joilla siirretään verotusta
  asteittain
  työn verottamisesta muihin verotuslähteisiin, olisi pyrittävä poistamaan
  työmarkkinoille osallistumisen perusteettomia esteitä ja liiallista byrokratiaa ja tarjoamaan kannustimia työmarkkinoille osallistumiseen
  , etenkin niille henkilöille, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista,
  varmistaen samalla, että verotuksen painopisteen siirtäminen ei vaaranna hyvinvointivaltion kestävyyttä
  . Jäsenvaltioiden olisi tuettava asianmukaisia työympäristöjä vammaisille
  ja ikääntyneille työntekijöille
  . Tämä sisältää kohdennetun rahoitustuen toimille ja palveluille, joiden avulla vammaiset voivat osallistua työmarkkinoille ja koko yhteiskuntaan.
  Jäsenvaltioiden ja komission olisi edistettävä tuettua työllistymistä avoimilla ja osallistavilla työmarkkinoilla. |

Komission teksti

Tarkistus

Verouudistuksilla, joilla siirretään verotusta työn verottamisesta muihin verotuslähteisiin, olisi pyrittävä poistamaan
  tekijöitä, jotka kannustamisen sijaan estävät osallistumista työmarkkinoille
  , etenkin niiden henkilöiden osalta, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista. Jäsenvaltioiden olisi tuettava asianmukaisia työympäristöjä vammaisille. Tämä sisältää kohdennetun rahoitustuen toimille ja palveluille, joiden avulla vammaiset voivat osallistua työmarkkinoille ja yhteiskuntaan.

Verouudistuksilla, joilla siirretään verotusta
  asteittain
  työn verottamisesta muihin verotuslähteisiin, olisi pyrittävä poistamaan
  työmarkkinoille osallistumisen perusteettomia esteitä ja liiallista byrokratiaa ja tarjoamaan kannustimia työmarkkinoille osallistumiseen
  , etenkin niille henkilöille, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista,
  varmistaen samalla, että verotuksen painopisteen siirtäminen ei vaaranna hyvinvointivaltion kestävyyttä
  . Jäsenvaltioiden olisi tuettava asianmukaisia työympäristöjä vammaisille
  ja ikääntyneille työntekijöille
  . Tämä sisältää kohdennetun rahoitustuen toimille ja palveluille, joiden avulla vammaiset voivat osallistua työmarkkinoille ja koko yhteiskuntaan.
  Jäsenvaltioiden ja komission olisi edistettävä tuettua työllistymistä avoimilla ja osallistavilla työmarkkinoilla.

Tarkistus 24

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 6 – 5 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Osallistumisen ja urakehityksen esteitä olisi poistettava esimerkiksi maksamalla samasta työstä sama palkka, jotta varmistetaan sukupuolten tasa-arvo ja jotta naiset osallistuvat työmarkkinoille entistä enemmän.
  Työ
  - ja
  perhe-elämän yhteensovittamista
  olisi
  edistettävä muun muassa parantamalla pitkäaikaishoitoa
  ja
  takaamalla kohtuuhintainen
  ja
  laadukas varhaiskasvatus
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että vanhemmilla ja muilla hoitovelvollisuuksia omaavilla on mahdollisuus asianmukaisiin
  perhevapaisiin
  ja joustaviin työaikajärjestelyihin työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi. Niiden olisi myös edistettävä näiden oikeuksien jakamista tasapuolisesti naisten ja miesten välillä. | | Osallistumisen ja urakehityksen esteitä olisi poistettava esimerkiksi maksamalla samasta työstä sama palkka, jotta varmistetaan sukupuolten tasa-arvo ja jotta naiset osallistuvat työmarkkinoille entistä enemmän
  kaikilla aloilla ja kaikissa ammateissa
  .
  Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä ja pantava täytäntöön palkkojen avoimuutta koskevia toimia ja palkkatarkastuksia sukupuolten välisten palkkaerojen poistamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi pantava täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY

   (17)

  ja määritettävä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia työnantajille, jotka maksavat eri palkkaa samasta työstä sen mukaan, tekeekö työn mies vai nainen
  .
  Olisi taattava kaikkien ihmisten työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittaminen
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että vanhemmilla ja muilla hoitovelvollisuuksia omaavilla on mahdollisuus asianmukaisiin
  perhe- ja hoitovapaisiin, kohtuuhintaiseen laadukkaaseen pitkäaikaishoitoon sekä varhaiskasvatukseen
  ja
  työntekijän kannalta
  joustaviin työaikajärjestelyihin, kuten etätyöhön ja älykkääseen työntekoon, työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi. Niiden olisi myös edistettävä näiden oikeuksien jakamista tasapuolisesti naisten ja miesten välillä.
  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava tuki hoitajille, jotka joutuvat rajoittamaan ammattitoimintaansa tai lopettamaan sen voidakseen hoitaa jotakuta asianmukaisesti. |
| | |

Komission teksti

Tarkistus

Osallistumisen ja urakehityksen esteitä olisi poistettava esimerkiksi maksamalla samasta työstä sama palkka, jotta varmistetaan sukupuolten tasa-arvo ja jotta naiset osallistuvat työmarkkinoille entistä enemmän.
  Työ
  - ja
  perhe-elämän yhteensovittamista
  olisi
  edistettävä muun muassa parantamalla pitkäaikaishoitoa
  ja
  takaamalla kohtuuhintainen
  ja
  laadukas varhaiskasvatus
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että vanhemmilla ja muilla hoitovelvollisuuksia omaavilla on mahdollisuus asianmukaisiin
  perhevapaisiin
  ja joustaviin työaikajärjestelyihin työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi. Niiden olisi myös edistettävä näiden oikeuksien jakamista tasapuolisesti naisten ja miesten välillä.

Osallistumisen ja urakehityksen esteitä olisi poistettava esimerkiksi maksamalla samasta työstä sama palkka, jotta varmistetaan sukupuolten tasa-arvo ja jotta naiset osallistuvat työmarkkinoille entistä enemmän
  kaikilla aloilla ja kaikissa ammateissa
  .
  Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä ja pantava täytäntöön palkkojen avoimuutta koskevia toimia ja palkkatarkastuksia sukupuolten välisten palkkaerojen poistamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi pantava täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY

   (17)

  ja määritettävä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia työnantajille, jotka maksavat eri palkkaa samasta työstä sen mukaan, tekeekö työn mies vai nainen
  .
  Olisi taattava kaikkien ihmisten työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittaminen
  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että vanhemmilla ja muilla hoitovelvollisuuksia omaavilla on mahdollisuus asianmukaisiin
  perhe- ja hoitovapaisiin, kohtuuhintaiseen laadukkaaseen pitkäaikaishoitoon sekä varhaiskasvatukseen
  ja
  työntekijän kannalta
  joustaviin työaikajärjestelyihin, kuten etätyöhön ja älykkääseen työntekoon, työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi. Niiden olisi myös edistettävä näiden oikeuksien jakamista tasapuolisesti naisten ja miesten välillä.
  Jäsenvaltioiden olisi varmistettava tuki hoitajille, jotka joutuvat rajoittamaan ammattitoimintaansa tai lopettamaan sen voidakseen hoitaa jotakuta asianmukaisesti.

Tarkistus 25

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 7 – 2 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Politiikalla olisi pyrittävä parantamaan kysynnän ja tarjonnan kohtaamista työmarkkinoilla ja tukemaan siirtymiä. Jäsenvaltioiden olisi tehokkaasti aktivoitava henkilöitä, jotka voivat osallistua työmarkkinoille, ja annettava heille mahdollisuuksia. Jäsenvaltioiden olisi tehostettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa parantamalla sen kohdentamista, saavuttavuutta ja kattavuutta ja
  yhdistämällä se paremmin toimeentulotukeen ottaen huomioon aktiivisesti työtä hakevien
  työttömien oikeudet ja
  vastuut
  . Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tehostamaan julkisia työnvälityspalveluja
  varmistamalla
  työnhakijoille oikea-aikainen ja räätälöity apu, tukemalla työmarkkinoiden kysyntää ja ottamalla käyttöön suoritusperusteinen hallinnointi. | | Politiikalla olisi pyrittävä parantamaan kysynnän ja tarjonnan kohtaamista työmarkkinoilla ja tukemaan siirtymiä,
  jotta työntekijät voivat edetä urallaan
  . Jäsenvaltioiden olisi tehokkaasti aktivoitava henkilöitä, jotka voivat osallistua työmarkkinoille, ja annettava heille mahdollisuuksia
  tarjoamalla yksilöllistä tukea ja integroituja palveluja aktiivista osallistumista koskevan laajemman lähestymistavan puitteissa
  . Jäsenvaltioiden olisi tehostettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa parantamalla sen
  rahoitusta
  , kohdentamista, saavuttavuutta ja kattavuutta ja
  varmistamalla riittävä toimeentulotuki työtä hakeville työttömille ja ottamalla huomioon
  työttömien oikeudet ja
  velvollisuudet. Tähän kuuluu työskentely työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, mukaan luettuina kansalaisyhteiskunnan järjestöt, jotta lisätään näiden politiikkojen tehokkuutta ja vastuuvelvollisuutta
  . Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tehostamaan
  toisiinsa yhteydessä olevia laadukkaita
  julkisia työnvälityspalveluja varmistamalla työnhakijoille oikea-aikainen ja räätälöity apu
  sekä antamalla heille mahdollisuus etsiä töitä koko unionin alueelta
  , tukemalla työmarkkinoiden kysyntää ja ottamalla käyttöön suoritusperusteinen hallinnointi. |

Komission teksti

Tarkistus

Politiikalla olisi pyrittävä parantamaan kysynnän ja tarjonnan kohtaamista työmarkkinoilla ja tukemaan siirtymiä. Jäsenvaltioiden olisi tehokkaasti aktivoitava henkilöitä, jotka voivat osallistua työmarkkinoille, ja annettava heille mahdollisuuksia. Jäsenvaltioiden olisi tehostettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa parantamalla sen kohdentamista, saavuttavuutta ja kattavuutta ja
  yhdistämällä se paremmin toimeentulotukeen ottaen huomioon aktiivisesti työtä hakevien
  työttömien oikeudet ja
  vastuut
  . Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tehostamaan julkisia työnvälityspalveluja
  varmistamalla
  työnhakijoille oikea-aikainen ja räätälöity apu, tukemalla työmarkkinoiden kysyntää ja ottamalla käyttöön suoritusperusteinen hallinnointi.

Politiikalla olisi pyrittävä parantamaan kysynnän ja tarjonnan kohtaamista työmarkkinoilla ja tukemaan siirtymiä,
  jotta työntekijät voivat edetä urallaan
  . Jäsenvaltioiden olisi tehokkaasti aktivoitava henkilöitä, jotka voivat osallistua työmarkkinoille, ja annettava heille mahdollisuuksia
  tarjoamalla yksilöllistä tukea ja integroituja palveluja aktiivista osallistumista koskevan laajemman lähestymistavan puitteissa
  . Jäsenvaltioiden olisi tehostettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa parantamalla sen
  rahoitusta
  , kohdentamista, saavuttavuutta ja kattavuutta ja
  varmistamalla riittävä toimeentulotuki työtä hakeville työttömille ja ottamalla huomioon
  työttömien oikeudet ja
  velvollisuudet. Tähän kuuluu työskentely työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, mukaan luettuina kansalaisyhteiskunnan järjestöt, jotta lisätään näiden politiikkojen tehokkuutta ja vastuuvelvollisuutta
  . Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tehostamaan
  toisiinsa yhteydessä olevia laadukkaita
  julkisia työnvälityspalveluja varmistamalla työnhakijoille oikea-aikainen ja räätälöity apu
  sekä antamalla heille mahdollisuus etsiä töitä koko unionin alueelta
  , tukemalla työmarkkinoiden kysyntää ja ottamalla käyttöön suoritusperusteinen hallinnointi.

Tarkistus 26

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 7 – 3 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi tarjottava työttömille kohtuulliseksi ajaksi riittävät työttömyysetuudet sosiaalivakuutusmaksujensa ja kansallisten kelpoisuussääntöjen mukaisesti.
  Tällaiset etuudet eivät saisi estää työttömien nopeaa paluuta työmarkkinoille
  . | | Jäsenvaltioiden olisi tarjottava työttömille kohtuulliseksi ajaksi,
  joka riittää laadukkaan työn löytämiseen
  , riittävät työttömyysetuudet sosiaalivakuutusmaksujensa ja kansallisten kelpoisuussääntöjen mukaisesti.
  Tällaisten etuuksien ohella olisi harjoitettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ja toteutettava toimenpiteitä, joilla kannustetaan nopeaan paluuseen laadukkaaseen työhön
  . |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi tarjottava työttömille kohtuulliseksi ajaksi riittävät työttömyysetuudet sosiaalivakuutusmaksujensa ja kansallisten kelpoisuussääntöjen mukaisesti.
  Tällaiset etuudet eivät saisi estää työttömien nopeaa paluuta työmarkkinoille
  .

Jäsenvaltioiden olisi tarjottava työttömille kohtuulliseksi ajaksi,
  joka riittää laadukkaan työn löytämiseen
  , riittävät työttömyysetuudet sosiaalivakuutusmaksujensa ja kansallisten kelpoisuussääntöjen mukaisesti.
  Tällaisten etuuksien ohella olisi harjoitettava aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ja toteutettava toimenpiteitä, joilla kannustetaan nopeaan paluuseen laadukkaaseen työhön
  .

Tarkistus 27

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 7 – 4 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Oppijoiden ja työvoiman
  liikkuvuutta
  olisi
  edistettävä parantamalla työllistyvyyttä edistäviä
  taitoja ja
  hyödyntämällä
  täysimääräisesti eurooppalaisten työmarkkinoiden mahdollisuudet. Olisi poistettava
  koulutuksen liikkuvuuteen
  , työ- ja yksilöllisiin eläkkeisiin
  ja
  pätevyyden tunnustamiseen
  liittyviä esteitä
  . Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia sen varmistamiseksi, että hallinnolliset menettelyt eivät estä tai vaikeuta työntekijöiden työskentelyä toisessa jäsenvaltiossa. Jäsenvaltioiden olisi myös estettävä voimassa olevien sääntöjen väärinkäytökset ja puututtava mahdolliseen tietyiltä alueilta tapahtuvaan ”aivovuotoon”. | | Oppijoiden ja työvoiman
  liikkuvuus
  olisi
  varmistettava perusvapautena, jotta voidaan parantaa
  taitoja ja
  hyödyntää
  täysimääräisesti eurooppalaisten työmarkkinoiden mahdollisuudet.
  Sisäistä liikkuvuutta olisi myös edistettävä.
  Olisi poistettava
  liikkuvuutta koskevia esteitä, jotka liittyvät koulutukseen
  , työ- ja yksilöllisiin eläkkeisiin,
  sosiaalisen suojelun saatavuuteen sekä
  pätevyyden
  ja taitojen
  tunnustamiseen,
  ja olisi poistettava myös kohtuuttomia kielivaatimuksia. Liikkuvia työntekijöitä olisi tuettava muun muassa parantamalla heidän työhön pääsyään ja tietouttaan työhön liittyvistä oikeuksista
  . Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia sen varmistamiseksi, että hallinnolliset menettelyt eivät estä tai vaikeuta työntekijöiden työskentelyä toisessa jäsenvaltiossa. Jäsenvaltioiden olisi myös estettävä voimassa olevien sääntöjen väärinkäytökset ja puututtava mahdolliseen tietyiltä alueilta tapahtuvaan ”aivovuotoon”.
  Se olisi toteutettava lisäämällä ja tukemalla investoimista aloihin, joilla on todellista potentiaalia laadukkaiden työpaikkojen luomiseen, kuten vihreään talouteen ja kiertotalouteen, hoitoalaan ja digitaalialaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Oppijoiden ja työvoiman
  liikkuvuutta
  olisi
  edistettävä parantamalla työllistyvyyttä edistäviä
  taitoja ja
  hyödyntämällä
  täysimääräisesti eurooppalaisten työmarkkinoiden mahdollisuudet. Olisi poistettava
  koulutuksen liikkuvuuteen
  , työ- ja yksilöllisiin eläkkeisiin
  ja
  pätevyyden tunnustamiseen
  liittyviä esteitä
  . Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia sen varmistamiseksi, että hallinnolliset menettelyt eivät estä tai vaikeuta työntekijöiden työskentelyä toisessa jäsenvaltiossa. Jäsenvaltioiden olisi myös estettävä voimassa olevien sääntöjen väärinkäytökset ja puututtava mahdolliseen tietyiltä alueilta tapahtuvaan ”aivovuotoon”.

Oppijoiden ja työvoiman
  liikkuvuus
  olisi
  varmistettava perusvapautena, jotta voidaan parantaa
  taitoja ja
  hyödyntää
  täysimääräisesti eurooppalaisten työmarkkinoiden mahdollisuudet.
  Sisäistä liikkuvuutta olisi myös edistettävä.
  Olisi poistettava
  liikkuvuutta koskevia esteitä, jotka liittyvät koulutukseen
  , työ- ja yksilöllisiin eläkkeisiin,
  sosiaalisen suojelun saatavuuteen sekä
  pätevyyden
  ja taitojen
  tunnustamiseen,
  ja olisi poistettava myös kohtuuttomia kielivaatimuksia. Liikkuvia työntekijöitä olisi tuettava muun muassa parantamalla heidän työhön pääsyään ja tietouttaan työhön liittyvistä oikeuksista
  . Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia sen varmistamiseksi, että hallinnolliset menettelyt eivät estä tai vaikeuta työntekijöiden työskentelyä toisessa jäsenvaltiossa. Jäsenvaltioiden olisi myös estettävä voimassa olevien sääntöjen väärinkäytökset ja puututtava mahdolliseen tietyiltä alueilta tapahtuvaan ”aivovuotoon”.
  Se olisi toteutettava lisäämällä ja tukemalla investoimista aloihin, joilla on todellista potentiaalia laadukkaiden työpaikkojen luomiseen, kuten vihreään talouteen ja kiertotalouteen, hoitoalaan ja digitaalialaan.

Tarkistus 28

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 7 – 5 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tehostamiseksi ja sosioekonomisten vaikutusten parantamiseksi varmistettava kansallisten käytäntöjensä puitteissa, että työmarkkinaosapuolet otetaan tarkoituksenmukaisella tavalla ja riittävän ajoissa mukaan taloudellisten, työllisyyspoliittisten ja sosiaalisten uudistusten ja politiikkojen suunnitteluun ja
  toteutukseen
  sekä tuettava työmarkkinaosapuolten valmiuksien lisäämistä. Työmarkkinaosapuolia olisi kannustettava neuvottelemaan ja laatimaan työehtosopimuksia niiden kannalta merkityksellisissä asioissa. Tällöin on kunnioitettava niiden itsenäisyyttä ja työtaisteluoikeutta. | | Jäsenvaltioiden olisi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansalaisvuoropuhelun tehostamiseksi ja sosioekonomisten vaikutusten parantamiseksi varmistettava kansallisten käytäntöjensä
  ja kumppanuusperiaatteiden
  puitteissa, että työmarkkinaosapuolet
  ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt
  otetaan tarkoituksenmukaisella tavalla,
  aidosti
  ja riittävän ajoissa mukaan taloudellisten, työllisyyspoliittisten ja sosiaalisten uudistusten ja politiikkojen suunnitteluun,
  toteutukseen
  ja
  arviointiin prosessin kaikissa vaiheissa
  sekä tuettava työmarkkinaosapuolten
  ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen
  valmiuksien lisäämistä.
  Tällaisen osallistamisen olisi oltava laajempaa kuin pelkkä sidosryhmien kuuleminen.
  Työmarkkinaosapuolia olisi kannustettava neuvottelemaan ja laatimaan työehtosopimuksia niiden kannalta merkityksellisissä asioissa. Tällöin on kunnioitettava niiden itsenäisyyttä ja työtaisteluoikeutta.
  Epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien olisi myös voitava käyttää oikeuttaan järjestäytymiseen ja kollektiivista neuvotteluoikeuttaan. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä työmarkkinaosapuolten roolin vahvistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tehostamiseksi ja sosioekonomisten vaikutusten parantamiseksi varmistettava kansallisten käytäntöjensä puitteissa, että työmarkkinaosapuolet otetaan tarkoituksenmukaisella tavalla ja riittävän ajoissa mukaan taloudellisten, työllisyyspoliittisten ja sosiaalisten uudistusten ja politiikkojen suunnitteluun ja
  toteutukseen
  sekä tuettava työmarkkinaosapuolten valmiuksien lisäämistä. Työmarkkinaosapuolia olisi kannustettava neuvottelemaan ja laatimaan työehtosopimuksia niiden kannalta merkityksellisissä asioissa. Tällöin on kunnioitettava niiden itsenäisyyttä ja työtaisteluoikeutta.

Jäsenvaltioiden olisi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansalaisvuoropuhelun tehostamiseksi ja sosioekonomisten vaikutusten parantamiseksi varmistettava kansallisten käytäntöjensä
  ja kumppanuusperiaatteiden
  puitteissa, että työmarkkinaosapuolet
  ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt
  otetaan tarkoituksenmukaisella tavalla,
  aidosti
  ja riittävän ajoissa mukaan taloudellisten, työllisyyspoliittisten ja sosiaalisten uudistusten ja politiikkojen suunnitteluun,
  toteutukseen
  ja
  arviointiin prosessin kaikissa vaiheissa
  sekä tuettava työmarkkinaosapuolten
  ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen
  valmiuksien lisäämistä.
  Tällaisen osallistamisen olisi oltava laajempaa kuin pelkkä sidosryhmien kuuleminen.
  Työmarkkinaosapuolia olisi kannustettava neuvottelemaan ja laatimaan työehtosopimuksia niiden kannalta merkityksellisissä asioissa. Tällöin on kunnioitettava niiden itsenäisyyttä ja työtaisteluoikeutta.
  Epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien olisi myös voitava käyttää oikeuttaan järjestäytymiseen ja kollektiivista neuvotteluoikeuttaan. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä työmarkkinaosapuolten roolin vahvistamiseksi.

Tarkistus 29

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 8 – 1 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Suuntaviiva 8: Yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden torjuminen | | Suuntaviiva 8:
  Tasa-arvon
  , yhtäläisten mahdollisuuksien ja
  syrjimättömyyden edistäminen kaikille
  , sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden torjuminen |

Komission teksti

Tarkistus

Suuntaviiva 8: Yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden torjuminen

Suuntaviiva 8:
  Tasa-arvon
  , yhtäläisten mahdollisuuksien ja
  syrjimättömyyden edistäminen kaikille
  , sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden torjuminen

Tarkistus 30

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 8 – 1 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi
  edistettävä
  kaikille avoimia osallistavia työmarkkinoita
  toteuttamalla tehokkaita toimenpiteitä
  , joilla
  edistetään
  työmarkkinoilla aliedustettujen
  ryhmien yhtäläisiä mahdollisuuksia
  .
  Niiden
  olisi varmistettava yhdenvertainen kohtelu työllisyyden, sosiaalisen suojelun, koulutuksen ja tavaroiden tai palvelujen saatavuuden suhteen sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai
  sukupuolisesta suuntautumisesta
  riippumatta. | | Jäsenvaltioiden olisi
  yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa toteutettava tehokkaita toimenpiteitä, jotta kaikenlainen syrjintä voidaan torjua ja jotta kaikille ihmisille voidaan tarjota yhtäläiset mahdollisuudet osallistua yhteiskuntaan. Tällaisten toimenpiteiden pitäisi sisältää toimenpiteitä, joilla edistetään
  kaikille avoimia osallistavia työmarkkinoita,
  muun muassa toimenpiteillä
  , joilla
  torjutaan syrjintää työmarkkinoille pääsyn osalta ja
  työmarkkinoilla
  syrjittyjen
  , aliedustettujen
  tai haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tukemiseksi
  .
  Jäsenvaltioiden
  olisi varmistettava yhdenvertainen kohtelu
  ja kaikenlaisen syrjinnän torjunta
  työllisyyden, sosiaalisen suojelun, koulutuksen ja tavaroiden tai palvelujen saatavuuden suhteen sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä,
  sukupuolisesta suuntautumisesta
  tai
  sosioekonomisesta taustasta
  riippumatta.
  Sitä varten tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, joilla tuetaan heikossa asemassa olevia ihmisiä. Kyseisiä toimenpiteitä on tuettava riittävällä rahoituksella, jotta estetään mahdollinen asianomaisten edunsaajien välinen kilpailu resursseista. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi
  edistettävä
  kaikille avoimia osallistavia työmarkkinoita
  toteuttamalla tehokkaita toimenpiteitä
  , joilla
  edistetään
  työmarkkinoilla aliedustettujen
  ryhmien yhtäläisiä mahdollisuuksia
  .
  Niiden
  olisi varmistettava yhdenvertainen kohtelu työllisyyden, sosiaalisen suojelun, koulutuksen ja tavaroiden tai palvelujen saatavuuden suhteen sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai
  sukupuolisesta suuntautumisesta
  riippumatta.

Jäsenvaltioiden olisi
  yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa toteutettava tehokkaita toimenpiteitä, jotta kaikenlainen syrjintä voidaan torjua ja jotta kaikille ihmisille voidaan tarjota yhtäläiset mahdollisuudet osallistua yhteiskuntaan. Tällaisten toimenpiteiden pitäisi sisältää toimenpiteitä, joilla edistetään
  kaikille avoimia osallistavia työmarkkinoita,
  muun muassa toimenpiteillä
  , joilla
  torjutaan syrjintää työmarkkinoille pääsyn osalta ja
  työmarkkinoilla
  syrjittyjen
  , aliedustettujen
  tai haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tukemiseksi
  .
  Jäsenvaltioiden
  olisi varmistettava yhdenvertainen kohtelu
  ja kaikenlaisen syrjinnän torjunta
  työllisyyden, sosiaalisen suojelun, koulutuksen ja tavaroiden tai palvelujen saatavuuden suhteen sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä,
  sukupuolisesta suuntautumisesta
  tai
  sosioekonomisesta taustasta
  riippumatta.
  Sitä varten tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, joilla tuetaan heikossa asemassa olevia ihmisiä. Kyseisiä toimenpiteitä on tuettava riittävällä rahoituksella, jotta estetään mahdollinen asianomaisten edunsaajien välinen kilpailu resursseista.

Tarkistus 31

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 8 – 2 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi
  nykyaikaistettava
  sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotta ne voivat tarjota tehokkaan, toimivan ja riittävän sosiaalisen suojelun kaikissa elämänvaiheissa, edistettävä sosiaalista osallisuutta ja sosiaalisen aseman kohentamista, tehtävä työmarkkinoille osallistuminen houkuttelevaksi sekä puututtava eriarvoisuuteen myös verotus- ja etuusjärjestelmien rakenteen kautta. Sosiaalisen suojelun järjestelmien
  nykyaikaistamisella
  olisi parannettava saatavuutta, kestävyyttä, riittävyyttä ja laatua. | | Jäsenvaltioiden olisi
  parannettava
  sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotta ne voivat tarjota tehokkaan, toimivan ja riittävän sosiaalisen suojelun kaikissa elämänvaiheissa,
  myös itsenäisille ammatinharjoittajille
  , edistettävä sosiaalista osallisuutta ja sosiaalisen aseman kohentamista, tehtävä työmarkkinoille osallistuminen houkuttelevaksi sekä puututtava eriarvoisuuteen myös verotus- ja etuusjärjestelmien rakenteen kautta. Sosiaalisen suojelun järjestelmien
  parannuksilla ja järjestelmiin liittyvillä innovoinneilla
  olisi parannettava
  pääsyä
  , saatavuutta, kestävyyttä, riittävyyttä ja laatua. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi
  nykyaikaistettava
  sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotta ne voivat tarjota tehokkaan, toimivan ja riittävän sosiaalisen suojelun kaikissa elämänvaiheissa, edistettävä sosiaalista osallisuutta ja sosiaalisen aseman kohentamista, tehtävä työmarkkinoille osallistuminen houkuttelevaksi sekä puututtava eriarvoisuuteen myös verotus- ja etuusjärjestelmien rakenteen kautta. Sosiaalisen suojelun järjestelmien
  nykyaikaistamisella
  olisi parannettava saatavuutta, kestävyyttä, riittävyyttä ja laatua.

Jäsenvaltioiden olisi
  parannettava
  sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotta ne voivat tarjota tehokkaan, toimivan ja riittävän sosiaalisen suojelun kaikissa elämänvaiheissa,
  myös itsenäisille ammatinharjoittajille
  , edistettävä sosiaalista osallisuutta ja sosiaalisen aseman kohentamista, tehtävä työmarkkinoille osallistuminen houkuttelevaksi sekä puututtava eriarvoisuuteen myös verotus- ja etuusjärjestelmien rakenteen kautta. Sosiaalisen suojelun järjestelmien
  parannuksilla ja järjestelmiin liittyvillä innovoinneilla
  olisi parannettava
  pääsyä
  , saatavuutta, kestävyyttä, riittävyyttä ja laatua.

Tarkistus 32

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 8 – 3 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä ja toteutettava ehkäiseviä ja yhdennettyjä strategioita yhdistämällä aktiivisen osallisuuden kolme osa-aluetta eli riittävä toimeentulotuki, osallistavat työmarkkinat ja laadukkaiden palvelujen saatavuus. Nykyaikaisilla sosiaalisen suojelun järjestelmillä olisi varmistettava varattomille
  oikeus riittävään vähimmäistoimeentulotukeen
  ja edistettävä sosiaalista osallisuutta rohkaisemalla ihmisiä osallistumaan aktiivisesti työmarkkinoille ja yhteiskuntaan. | | Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä ja toteutettava ehkäiseviä ja yhdennettyjä strategioita yhdistämällä aktiivisen osallisuuden kolme osa-aluetta eli riittävä toimeentulotuki, osallistavat työmarkkinat ja laadukkaiden
  ja yksilöllisten tarpeiden mukaan suunniteltujen
  palvelujen saatavuus. Nykyaikaisilla sosiaalisen suojelun järjestelmillä olisi varmistettava varattomille
  riittävä vähimmäistoimeentulotuki
  ja edistettävä sosiaalista osallisuutta rohkaisemalla ihmisiä osallistumaan aktiivisesti työmarkkinoille ja yhteiskuntaan. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä ja toteutettava ehkäiseviä ja yhdennettyjä strategioita yhdistämällä aktiivisen osallisuuden kolme osa-aluetta eli riittävä toimeentulotuki, osallistavat työmarkkinat ja laadukkaiden palvelujen saatavuus. Nykyaikaisilla sosiaalisen suojelun järjestelmillä olisi varmistettava varattomille
  oikeus riittävään vähimmäistoimeentulotukeen
  ja edistettävä sosiaalista osallisuutta rohkaisemalla ihmisiä osallistumaan aktiivisesti työmarkkinoille ja yhteiskuntaan.

Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä ja toteutettava ehkäiseviä ja yhdennettyjä strategioita yhdistämällä aktiivisen osallisuuden kolme osa-aluetta eli riittävä toimeentulotuki, osallistavat työmarkkinat ja laadukkaiden
  ja yksilöllisten tarpeiden mukaan suunniteltujen
  palvelujen saatavuus. Nykyaikaisilla sosiaalisen suojelun järjestelmillä olisi varmistettava varattomille
  riittävä vähimmäistoimeentulotuki
  ja edistettävä sosiaalista osallisuutta rohkaisemalla ihmisiä osallistumaan aktiivisesti työmarkkinoille ja yhteiskuntaan.

Tarkistus 33

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 8 – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | Vastaavasti jäsenvaltioiden olisi edistettävä komission tuella köyhyyden torjuntaan erikoistuneiden kansalaisjärjestöjen ja köyhyydessä elävien ihmisten järjestöjen aktiivista osallistumista köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan kohdistettujen politiikkojen laatimiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

Vastaavasti jäsenvaltioiden olisi edistettävä komission tuella köyhyyden torjuntaan erikoistuneiden kansalaisjärjestöjen ja köyhyydessä elävien ihmisten järjestöjen aktiivista osallistumista köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan kohdistettujen politiikkojen laatimiseen.

Tarkistus 34

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 8 – 4 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Kohtuuhintaiset, käytettävissä olevat ja laadukkaat palvelut, kuten lastenhoito, iltapäivähoito, koulutus, asuminen, terveyspalvelut ja pitkäaikaishoito, ovat välttämättömiä yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi myös lasten
  ja
  nuorten kannalta. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan. Tähän kuuluu myös työssäkäyvien köyhyyden vähentäminen. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että peruspalvelut
  (vesihuolto
  -,
  puhtaanapito
  -,
  energia
  -,
  liikenne
  - ja rahoituspalvelut sekä digitaalinen tietoliikenne) ovat kaikkien saatavilla. Heikommassa asemassa oleville jäsenvaltioiden olisi varmistettava riittävä sosiaalinen asuntotuotanto sekä oikeus asianmukaiseen apuun ja suojaan pakkohäätöä vastaan. Asunnottomuuteen olisi puututtava,
  ja
  vammaisten erityistarpeet olisi otettava huomioon. | | Kohtuuhintaisten, käytettävissä olevien ja laadukkaiden palvelujen, kuten lastenhoito, iltapäivähoito, koulutus, asuminen, terveyspalvelut,
  kuntoutus
  ja pitkäaikaishoito, saanti ja saatavuus ovat välttämättömiä yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi myös lasten, nuorten,
  etnisten vähemmistöjen ja maahanmuuttajien
  kannalta.
  Köyhyydessä elävillä lapsilla olisi oltava oikeus maksuttomaan terveydenhuoltoon, koulutukseen ja lastenhoitoon sekä kohtuulliseen asumiseen ja oikeaan ravintoon.
  Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan. Tähän kuuluu myös työssäkäyvien köyhyyden
  ja syrjinnän
  vähentäminen. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että
  kohtuuhintaiset
  peruspalvelut,
  kuten koulutus
  ,
  terveyspalvelut
  ,
  asuminen
  ,
  puhdas vesi, vesihuolto, energia, liikenne
  ja rahoituspalvelut sekä digitaalinen tietoliikenne, ovat kaikkien saatavilla.
  Apua tarvitseville tai
  heikommassa asemassa oleville jäsenvaltioiden olisi varmistettava riittävä sosiaalinen asuntotuotanto sekä oikeus asianmukaiseen apuun ja suojaan pakkohäätöä vastaan. Asunnottomuuteen olisi puututtava
  erityisesti.
  Vammaisten
  henkilöiden
  erityistarpeet
  ja potentiaali
  olisi otettava huomioon.
  Siksi jäsenvaltioiden olisi muun muassa tarkistettava vammaisuutta koskevia arviointijärjestelmiään, jotta vältetään luomasta työmarkkinoille pääsyn esteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

Kohtuuhintaiset, käytettävissä olevat ja laadukkaat palvelut, kuten lastenhoito, iltapäivähoito, koulutus, asuminen, terveyspalvelut ja pitkäaikaishoito, ovat välttämättömiä yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi myös lasten
  ja
  nuorten kannalta. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan. Tähän kuuluu myös työssäkäyvien köyhyyden vähentäminen. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että peruspalvelut
  (vesihuolto
  -,
  puhtaanapito
  -,
  energia
  -,
  liikenne
  - ja rahoituspalvelut sekä digitaalinen tietoliikenne) ovat kaikkien saatavilla. Heikommassa asemassa oleville jäsenvaltioiden olisi varmistettava riittävä sosiaalinen asuntotuotanto sekä oikeus asianmukaiseen apuun ja suojaan pakkohäätöä vastaan. Asunnottomuuteen olisi puututtava,
  ja
  vammaisten erityistarpeet olisi otettava huomioon.

Kohtuuhintaisten, käytettävissä olevien ja laadukkaiden palvelujen, kuten lastenhoito, iltapäivähoito, koulutus, asuminen, terveyspalvelut,
  kuntoutus
  ja pitkäaikaishoito, saanti ja saatavuus ovat välttämättömiä yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi myös lasten, nuorten,
  etnisten vähemmistöjen ja maahanmuuttajien
  kannalta.
  Köyhyydessä elävillä lapsilla olisi oltava oikeus maksuttomaan terveydenhuoltoon, koulutukseen ja lastenhoitoon sekä kohtuulliseen asumiseen ja oikeaan ravintoon.
  Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan. Tähän kuuluu myös työssäkäyvien köyhyyden
  ja syrjinnän
  vähentäminen. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että
  kohtuuhintaiset
  peruspalvelut,
  kuten koulutus
  ,
  terveyspalvelut
  ,
  asuminen
  ,
  puhdas vesi, vesihuolto, energia, liikenne
  ja rahoituspalvelut sekä digitaalinen tietoliikenne, ovat kaikkien saatavilla.
  Apua tarvitseville tai
  heikommassa asemassa oleville jäsenvaltioiden olisi varmistettava riittävä sosiaalinen asuntotuotanto sekä oikeus asianmukaiseen apuun ja suojaan pakkohäätöä vastaan. Asunnottomuuteen olisi puututtava
  erityisesti.
  Vammaisten
  henkilöiden
  erityistarpeet
  ja potentiaali
  olisi otettava huomioon.
  Siksi jäsenvaltioiden olisi muun muassa tarkistettava vammaisuutta koskevia arviointijärjestelmiään, jotta vältetään luomasta työmarkkinoille pääsyn esteitä.

Tarkistus 35

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 8 – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| | | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että vammaisia henkilöitä palkkaaville työnantajille annetaan asianmukaista tukea ja neuvontaa. Olisi edistettävä ja tuettava vammaisille henkilöille annettavaa henkilökohtaista avustamista koulutus- ja työnvälityspalvelujen yhteydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että vammaisia henkilöitä palkkaaville työnantajille annetaan asianmukaista tukea ja neuvontaa. Olisi edistettävä ja tuettava vammaisille henkilöille annettavaa henkilökohtaista avustamista koulutus- ja työnvälityspalvelujen yhteydessä.

Tarkistus 36

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 8 – 5 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito ovat saatavilla ajoissa
  ja
  kohtuuhintaan ja että tämä toteutetaan kestävällä tavalla. | | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito ovat saatavilla ajoissa, kohtuuhintaan
  ja vaivattomasti
  ja että tämä toteutetaan kestävällä tavalla. |

Komission teksti

Tarkistus

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito ovat saatavilla ajoissa
  ja
  kohtuuhintaan ja että tämä toteutetaan kestävällä tavalla.

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito ovat saatavilla ajoissa, kohtuuhintaan
  ja vaivattomasti
  ja että tämä toteutetaan kestävällä tavalla.

Tarkistus 37

Ehdotus päätökseksi

Liite – suuntaviiva 8 – 6 kohta

| Komission teksti | | Tarkistus |
| --- | --- | --- |
| Eliniän pidentyessä ja väestörakenteen muuttuessa
  jäsenvaltioiden olisi varmistettava miesten ja naisten eläkejärjestelmien kestävyys ja riittävyys ja tarjottava työntekijöille ja yrittäjille
  sukupuolesta riippumatta yhtäläiset mahdollisuudet
  eläkeoikeuksien hankkimiseen
  myös täydentävillä järjestelyillä
  , jotta taataan ihmisarvoinen elämä.
  Eläkeuudistuksia
  olisi tuettava toimenpiteillä, joilla pidennetään työelämän kestoa
  ja nostetaan eläkeikää, kuten rajoittamalla varhaista työmarkkinoilta poistumista ja nostamalla lakisääteistä eläkeikää vastaamaan kohonnutta elinajanodotetta
  . Jäsenvaltioiden olisi käytävä rakentavaa vuoropuhelua
  asianomaisten sidosryhmien kanssa
  ja annettavaa riittävästi aikaa uudistusten toteuttamiselle. | | Jäsenvaltioiden olisi
  nopeasti
  varmistettava miesten ja naisten eläkejärjestelmien kestävyys ja riittävyys ja tarjottava
  kaikille
  työntekijöille ja yrittäjille
  yhtäläiset mahdollisuudet riittävien lakisääteisten
  eläkeoikeuksien hankkimiseen, jotta taataan ihmisarvoinen elämä
  sekä pyrittävä varmistamaan ikääntyneille riittävät tulot, jotka ovat vähintään köyhyysrajan yläpuolella
  .
  Olisi tarjottava sellaisten täydentävien järjestelyjen syrjimätön saatavuus, jotka voivat toimia kiinteiden lakisääteisten eläkkeiden lisänä. Jäsenvaltioiden institutionaalisista järjestelyistä ja kansallisesta lainsäädännöstä riippuen pelkästään ensimmäiseen pilariin perustuvien eläkkeiden tai eläkkeiden yhdessä toisen pilarin kanssa olisi taattava riittävät korvaavat tulot, jotka perustuvat työntekijän aikaisempiin palkkoihin. Jäsenvaltioiden olisi tarjottava riittävä eläkekertymä henkilöille, jotka ovat olleet työmarkkinoiden ulkopuolella, koska he ovat hoitaneet perheenjäseniä epävirallisesti. Eläkeuudistuksista ja mahdollisesta todellisen eläkeiän nostosta olisi laadittava aktiivista ja tervettä ikääntymistä koskevat strategiat ja niitä olisi
  tuettava toimenpiteillä, joilla pidennetään
  sellaisten ihmisten
  työelämän kestoa,
  jotka haluavat työskennellä pidempään. Lähellä eläkkeelle siirtymistä oleville työntekijöille olisi annettava mahdollisuus vähentää työtuntejaan vapaaehtoisesti.
  Jäsenvaltioiden olisi käytävä rakentavaa vuoropuhelua
  työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa
  ja annettava riittävästi aikaa
  kaikkien
  uudistusten toteuttamiselle. |

Komission teksti

Tarkistus

Eliniän pidentyessä ja väestörakenteen muuttuessa
  jäsenvaltioiden olisi varmistettava miesten ja naisten eläkejärjestelmien kestävyys ja riittävyys ja tarjottava työntekijöille ja yrittäjille
  sukupuolesta riippumatta yhtäläiset mahdollisuudet
  eläkeoikeuksien hankkimiseen
  myös täydentävillä järjestelyillä
  , jotta taataan ihmisarvoinen elämä.
  Eläkeuudistuksia
  olisi tuettava toimenpiteillä, joilla pidennetään työelämän kestoa
  ja nostetaan eläkeikää, kuten rajoittamalla varhaista työmarkkinoilta poistumista ja nostamalla lakisääteistä eläkeikää vastaamaan kohonnutta elinajanodotetta
  . Jäsenvaltioiden olisi käytävä rakentavaa vuoropuhelua
  asianomaisten sidosryhmien kanssa
  ja annettavaa riittävästi aikaa uudistusten toteuttamiselle.

Jäsenvaltioiden olisi
  nopeasti
  varmistettava miesten ja naisten eläkejärjestelmien kestävyys ja riittävyys ja tarjottava
  kaikille
  työntekijöille ja yrittäjille
  yhtäläiset mahdollisuudet riittävien lakisääteisten
  eläkeoikeuksien hankkimiseen, jotta taataan ihmisarvoinen elämä
  sekä pyrittävä varmistamaan ikääntyneille riittävät tulot, jotka ovat vähintään köyhyysrajan yläpuolella
  .
  Olisi tarjottava sellaisten täydentävien järjestelyjen syrjimätön saatavuus, jotka voivat toimia kiinteiden lakisääteisten eläkkeiden lisänä. Jäsenvaltioiden institutionaalisista järjestelyistä ja kansallisesta lainsäädännöstä riippuen pelkästään ensimmäiseen pilariin perustuvien eläkkeiden tai eläkkeiden yhdessä toisen pilarin kanssa olisi taattava riittävät korvaavat tulot, jotka perustuvat työntekijän aikaisempiin palkkoihin. Jäsenvaltioiden olisi tarjottava riittävä eläkekertymä henkilöille, jotka ovat olleet työmarkkinoiden ulkopuolella, koska he ovat hoitaneet perheenjäseniä epävirallisesti. Eläkeuudistuksista ja mahdollisesta todellisen eläkeiän nostosta olisi laadittava aktiivista ja tervettä ikääntymistä koskevat strategiat ja niitä olisi
  tuettava toimenpiteillä, joilla pidennetään
  sellaisten ihmisten
  työelämän kestoa,
  jotka haluavat työskennellä pidempään. Lähellä eläkkeelle siirtymistä oleville työntekijöille olisi annettava mahdollisuus vähentää työtuntejaan vapaaehtoisesti.
  Jäsenvaltioiden olisi käytävä rakentavaa vuoropuhelua
  työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa
  ja annettava riittävästi aikaa
  kaikkien
  uudistusten toteuttamiselle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0355.

(2)  EUVL C 265, 11.8.2017, s. 201.

(3)  EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1–6.

(4)  EUVL C 67, 20.2.2016, s. 1–5.

(5)  EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1–6.

(6)  COM(2017)0563 final – 2017/0244 (NLE).

(7)  EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1.

(8)  EUVL C 67, 20.2.2016, s. 1.

(9)  EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1.

(10)  COM(2017)0563 final – 2017/0244 (NLE).

(11)  EUVL L 308, 24.11.2010, s. 46–50.

(12)  EUVL L 308, 24.11.2010, s. 46–50.

(13)  COM(2008)0639 final.

(14)  COM(2008)0639 final.

(15)  EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1–6.

(16)  EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1–6.

(17)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23).

---

| 18.11.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 390/215 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 390/215

---

P8_TA(2018)0182

Ennakkoarvio tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2019 – Pääluokka I – Euroopan parlamentti

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. huhtikuuta 2018 Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2019 (2018/2001(BUD))

(2019/C 390/46)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (2),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta 22. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1023/2013 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta 22. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1023/2013 (4),

| — | ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2018 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2018 (5),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2018 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2018 (6),

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2017 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman sovittelukomitean talousarviomenettelyssä hyväksymästä esitystä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2018 koskevasta yhteisestä tekstistä (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2017 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman sovittelukomitean talousarviomenettelyssä hyväksymästä esitystä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2018 koskevasta yhteisestä tekstistä (7),

| — | ottaa huomioon pääsihteerin raportin puhemiehistölle parlamentin alustavasta ennakkoarvioesityksestä varainhoitovuodeksi 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pääsihteerin raportin puhemiehistölle parlamentin alustavasta ennakkoarvioesityksestä varainhoitovuodeksi 2019,

| — | ottaa huomioon puhemiehistön 16. huhtikuuta 2018 työjärjestyksen 25 artiklan 7 kohdan ja 96 artiklan 1 kohdan mukaisesti laatiman alustavan ennakkoarvioesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puhemiehistön 16. huhtikuuta 2018 työjärjestyksen 25 artiklan 7 kohdan ja 96 artiklan 1 kohdan mukaisesti laatiman alustavan ennakkoarvioesityksen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan työjärjestyksen 96 artiklan 2 kohdan mukaisesti laatiman ennakkoarvioesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan työjärjestyksen 96 artiklan 2 kohdan mukaisesti laatiman ennakkoarvioesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 96 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 96 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0146/2018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0146/2018),

| A. | ottaa huomioon, että tämä menettely on uuden vaalikauden neljäs ja vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloajan kuudes kokonainen talousarviomenettely; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että tämä menettely on uuden vaalikauden neljäs ja vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloajan kuudes kokonainen talousarviomenettely;

| B. | ottaa huomioon, että pääsihteerin raporttiin sisältyvässä ehdotuksessa vuoden 2019 talousarvioksi otetaan huomioon, että otsakkeen 5 määrärahojen enimmäismäärä kasvaa vuositasolla sekä inflaatioon nähden tarkasteltuna että reaalisesti, mikä tarkoittaa, että kasvunvaraa on enemmän ja investointeja voidaan lisätä, samalla kun jatketaan säästötoimia, parannetaan edelleen tehokkuutta ja suuntaudutaan kohti tulosbudjetointia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että pääsihteerin raporttiin sisältyvässä ehdotuksessa vuoden 2019 talousarvioksi otetaan huomioon, että otsakkeen 5 määrärahojen enimmäismäärä kasvaa vuositasolla sekä inflaatioon nähden tarkasteltuna että reaalisesti, mikä tarkoittaa, että kasvunvaraa on enemmän ja investointeja voidaan lisätä, samalla kun jatketaan säästötoimia, parannetaan edelleen tehokkuutta ja suuntaudutaan kohti tulosbudjetointia;

| C. | ottaa huomioon, että pääsihteeri ehdotti vuoden 2019 talousarviolle muun muassa seuraavia ensisijaisia tavoitteita: vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaalikampanja, turvallisuushankkeet, monivuotiset kiinteistöhankkeet, tietotekniikan kehittäminen, jäsenten palvelujen parantaminen ja ympäristön huomioon ottavan lähestymistavan edistäminen kuljetuksissa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että pääsihteeri ehdotti vuoden 2019 talousarviolle muun muassa seuraavia ensisijaisia tavoitteita: vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaalikampanja, turvallisuushankkeet, monivuotiset kiinteistöhankkeet, tietotekniikan kehittäminen, jäsenten palvelujen parantaminen ja ympäristön huomioon ottavan lähestymistavan edistäminen kuljetuksissa;

| D. | ottaa huomioon, että pääsihteeri ehdotti parlamentin alustavassa ennakkoarvioesityksessä vuoden 2019 talousarvioksi 2 016 644 000:ta euroa, mikä tarkoittaa 3,38 prosentin kokonaislisäystä vuoden 2018 talousarvioon nähden (mukaan lukien 37,3 miljoonaa euroa vaalikauden vaihtumiseen liittyviin menoihin ja 34,3 miljoonaa euroa muihin poikkeuksellisiin menoihin) ja 18,79 prosentin osuutta vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 5; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että pääsihteeri ehdotti parlamentin alustavassa ennakkoarvioesityksessä vuoden 2019 talousarvioksi 2 016 644 000:ta euroa, mikä tarkoittaa 3,38 prosentin kokonaislisäystä vuoden 2018 talousarvioon nähden (mukaan lukien 37,3 miljoonaa euroa vaalikauden vaihtumiseen liittyviin menoihin ja 34,3 miljoonaa euroa muihin poikkeuksellisiin menoihin) ja 18,79 prosentin osuutta vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 5;

| E. | ottaa huomioon, että lähes kaksi kolmasosaa talousarviosta on pääasiassa nykyisten tai eläkkeellä olevien parlamentin jäsenten (23 prosenttia) ja henkilöstön jäsenten (34 prosenttia) palkkioihin tai palkkoihin, eläkkeisiin, sairauskuluihin ja korvauksiin sekä rakennuksiin (13 prosenttia) liittyviä indeksisidonnaisia menoja, joita mukautetaan henkilöstösääntöjen ja jäsenten asemaa koskevien sääntöjen, alakohtaisen indeksoinnin tai inflaatioasteen perusteella; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että lähes kaksi kolmasosaa talousarviosta on pääasiassa nykyisten tai eläkkeellä olevien parlamentin jäsenten (23 prosenttia) ja henkilöstön jäsenten (34 prosenttia) palkkioihin tai palkkoihin, eläkkeisiin, sairauskuluihin ja korvauksiin sekä rakennuksiin (13 prosenttia) liittyviä indeksisidonnaisia menoja, joita mukautetaan henkilöstösääntöjen ja jäsenten asemaa koskevien sääntöjen, alakohtaisen indeksoinnin tai inflaatioasteen perusteella;

| F. | toteaa parlamentin painottaneen jo 29. huhtikuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2016 (8), että vuoden 2016 talousarviolla olisi oltava realistinen perusta ja että siinä olisi noudatettava talousarvion kurinalaisuuden ja moitteettoman varainhoidon periaatteita; |
| --- | --- |

F.

toteaa parlamentin painottaneen jo 29. huhtikuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2016 (8), että vuoden 2016 talousarviolla olisi oltava realistinen perusta ja että siinä olisi noudatettava talousarvion kurinalaisuuden ja moitteettoman varainhoidon periaatteita;

| G. | katsoo, että parlamentin uskottavuus budjettivallan käyttäjänä on osin riippuvainen sen kyvystä hallinnoida omia menojaan ja sen kyvystä kehittää demokratiaa unionin tasolla; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että parlamentin uskottavuus budjettivallan käyttäjänä on osin riippuvainen sen kyvystä hallinnoida omia menojaan ja sen kyvystä kehittää demokratiaa unionin tasolla;

| H. | ottaa huomioon, että vapaaehtoinen eläkerahasto perustettiin vuonna 1990 puhemiehistön antamilla (vapaaehtoista) lisäeläkerahastoa koskevilla säännöillä (9); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vapaaehtoinen eläkerahasto perustettiin vuonna 1990 puhemiehistön antamilla (vapaaehtoista) lisäeläkerahastoa koskevilla säännöillä (9);

Yleiset puitteet

| 1. | korostaa, että parlamentin talousarvion osuuden otsakkeesta 5 olisi pysyttävä alle 20 prosentissa vuonna 2019; panee merkille, että vuoden 2019 ennakkoarviossa osuus on 18,53 prosenttia eli pienempi kuin vuonna 2018 (18,85 prosenttia) ja pienin osuus otsakkeesta 5 yli viiteentoista vuoteen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tähdentää, että suurin osa parlamentin talousarviosta määräytyy lakisääteisten velvoitteiden tai sopimusvelvoitteiden perusteella ja että siihen sovelletaan vuotuista indeksointia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaalien vuoksi menot kasvavat huomattavasti joillakin aloilla, etenkin sellaisten jäsenten osalta, joita ei valita uudelleen, sekä heidän avustajiensa osalta, kun taas muilla aloilla saadaan aikaan säästöjä, joskin pienempiä, kun parlamentin toiminta vähenee vaalivuonna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hyväksyy puhemiehistön ja budjettivaliokunnan välisessä sovittelussa 26. maaliskuuta 2018 ja 10. huhtikuuta 2018 saavutetun yhteisymmärryksen siitä, että määrärahoja lisätään vuoden 2018 talousarvioon nähden 2,48 prosenttia, eli vuoden 2019 ennakkoarvio on kokonaisuudessaan 1 999 144 000 euroa, ja puhemiehistön 12. maaliskuuta 2018 hyväksymän alustavan ennakkoarvioesityksen menoja vähennetään 17,5 miljoonalla eurolla ja seuraaviin budjettikohtiin ehdotettuja määrärahoja vähennetään vastaavasti: 1004 – tavanomaiset matkakulut; 105 – jäsenten kieli- ja atk-kurssit; 1404 – harjoittelujaksot, avustukset ja virkamiesvaihto; 1612 – ammatillinen täydennyskoulutus; 1631 – liikkuvuus; 2000 – vuokrat; 2007 – kiinteistöjen rakennuttaminen ja tilojen kunnostus; 2022 – kiinteistöjen huolto, kunnossapito, hoito ja siivous; 2024 – energiankulutus; 2100 – tietojenkäsittely ja televiestintä; 2101 – tietojenkäsittely ja televiestintä: yleiset toimet – infrastruktuuri; 2105 – tietojenkäsittely ja televiestintä: hankeinvestoinnit; 212 – irtain omaisuus; 214 – tekniset tarvikkeet ja laitteistot; 230 – paperi- ja toimistotarvikkeet ja erilaiset kulutustavarat; 238 – muut hallinnosta johtuvat menot; 300 – kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen työskentelypaikkakunnan välillä; 302 – vastaanotto- ja edustuskulut; 3040 – sisäisistä kokouksista aiheutuvat sekalaiset kulut; 3042 – kokoukset, kongressit, konferenssit ja valtuuskunnat; 3049 – matkatoimistopalveluita koskevat menot; 3243 – Euroopan parlamentin vierailukeskukset; 3248 – audiovisuaalisesta tiedottamisesta aiheutuvat menot; 325 – yhteystoimistoja koskevat menot; 101 – varaus ennakoimattomia menoja varten; myöntää alamomentille 1400 – muu henkilöstö: pääsihteeristö ja poliittiset ryhmät 50 000 euron, momentille 320 – asiantuntemuksen hankinta 50 000 euron sekä alamomentille 3211 – Euroopan tiedemediakeskuksesta aiheutuvat menot 800 000 euron määrärahat; panee tyytyväisenä merkille, että puhemiehistö hyväksyi nämä muutokset 16. huhtikuuta 2018; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tähdentää, että parlamentin keskeisiä tehtäviä ovat toimiminen lainsäätäjänä neuvoston kanssa ja unionin talousarviosta päättäminen, kansalaisten edustaminen ja muiden toimielinten työn valvominen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa parlamentin roolia eurooppalaisen poliittisen tietoisuuden muodostamisessa ja unionin arvojen edistämisessä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | panee merkille, että alustava ennakkoarvioesitys liiteasiakirjoineen saatiin myöhään eli vasta sen jälkeen, kun ne oli hyväksytty puhemiehistössä 12. maaliskuuta 2018; pyytää saada tulevina vuosina pääsihteerin raportin puhemiehistölle alustavasta ennakkoarvioesityksestä sekä sen liitteet hyvissä ajoin; |
| --- | --- |

7.

Avoimuus ja saavutettavuus

| 8. | panee tyytyväisenä merkille budjettivaliokunnan erinäisissä talousarviopäätöslauselmissaan esittämään pyyntöön annetun vastauksen lisätietojen antamisesta keskipitkän ja pitkän aikavälin suunnitelmista, investoinneista, lakisääteisistä velvoitteista, toimintamenoista ja menetelmästä, joka perustuu nykyisiin tarpeisiin eikä niinkään kertoimiin; toteaa, että kiinteämääräiset korvaukset ovat hyödyllinen ja tunnustettu keino lisätä joustavuutta ja avoimuutta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että aiempien vuosien talousarvioiden tapaan myös nyt ehdotetaan tietyn määrän varaamista poikkeuksellisiin investointeihin ja menoihin, toisin sanoen investointeihin ja menoihin, jotka ovat parlamentille epätavallisia tai epätyypillisiä ja harvinaisia; toteaa, että vuonna 2019 tällaisiin investointeihin ja menoihin varataan 71,6 miljoonaa euroa, mukaan lukien 37,3 miljoonaa euroa vaalikauden vaihtumiseen liittyviin menoihin ja 34,3 miljoonaa euroa muihin poikkeuksellisiin menoihin; muistuttaa, että vuoden 2016 talousarviossa tehdyllä tavanomaisten ja poikkeuksellisten menojen välisellä erottelulla – joka sisällytettiin myös seuraaviin talousarvioihin – pyrittiin yksinomaan vastaamaan kiinteistöjen turvallisuuden lisäämistä ja kyberturvallisuutta koskevien kiireellisten toimenpiteiden täytäntöönpanoon terroristihyökkäysten jälkeen; katsoo, että tämän erottelun liiallinen käyttö eli muiden menojen sisällyttäminen poikkeuksellisiin menoihin antaa virheellisen kuvan talousarvion liikkumavaran kehityksestä ja on siten vastoin parlamentin menojen avoimuuden periaatetta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | edellyttää, että Euroopan parlamentin vuoden 2019 talousarvio on realistinen ja että siinä pyritään sovittamaan tarkasti yhteen tarpeet ja niihin liittyvät kustannukset, jotta vältetään ylibudjetointia niin hyvin kuin mahdollista; |
| --- | --- |

10.

Brexit

| 11. | huomauttaa, että unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan neuvottelijat pääsivät 8. joulukuuta 2017 periaatteessa sopimukseen Yhdistyneen kuningaskunnan eroamiseen unionista liittyvästä taloudellisesta selvitysratkaisusta, ja toteaa, että sopimukseen sisältyy määräys, että Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu unionin vuosien 2019 ja 2020 talousarvioihin siten kuin se olisi edelleen unionin jäsenvaltio ja että se maksaa oman osuutensa niistä unionin vastuista, jotka ovat syntyneet 31. joulukuuta 2020 mennessä; toteaa, että jäsenten vapaaehtoinen eläkerahasto sisältyy EU:n taseen vastuisiin ja että neuvotteluihin sisällytetään jäljellä oleviin vastuisiin liittyvä osuus, jota tarvitaan ennen vuotta 2020 syntyneiden mutta sen jälkeiselle ajalle ulottuvien eläkevastuiden kattamiseksi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että helmikuun 2018 täysistunnossa toimitetussa äänestyksessä hyväksyttiin parlamentin kokoonpanoa käsittelevä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan valiokunta-aloitteinen mietintö ja etenkin jäsenten lukumäärän vähentäminen 705:een Yhdistyneen kuningaskunnan erottua unionista; toteaa, että puheenjohtaja Tusk ilmoitti 23. helmikuuta 2018 pidetyn epävirallisen kokouksen jälkeen, johon osallistui 27 valtion- tai hallitusten päämiestä, että ehdotus oli saanut laajaa kannatusta; toteaa, että jos Yhdistynyt kuningaskunta on edelleen jäsenvaltio vaalikauden 2019–2024 alkaessa, jäsenten lukumäärä on 751 siihen asti, kunnes Yhdistyneen kuningaskunnan ero unionista saa lainvoiman; huomauttaa kuitenkin menettelyn edellyttävän, että Eurooppa-neuvosto tekee yksimielisen päätöksen saatuaan ensin parlamentin hyväksynnän; korostaa, että parlamentin ennakkoarvio perustuu tällä hetkellä tilanteeseen, jossa jäseniä on 27 jäsenvaltiosta yhteensä 678 ajanjaksolla, joka alkaa 30. maaliskuuta 2019 ja ulottuu kahdeksannen vaalikauden loppuun, ja tilanteeseen, jossa jäseniä on 27 jäsenvaltiosta yhteensä 705 yhdeksännen vaalikauden alusta varainhoitovuoden 2019 loppuun; panee tyytyväisenä merkille pääsihteerin ehdottamat mukautukset, jotka puhemiehistö hyväksyi 12. maaliskuuta 2018; |
| --- | --- |

12.

Euroopan parlamentin vaalit vuonna 2019

| 13. | pitää tiedotuskampanjaa oivana tilaisuutena selittää unionin ja parlamentin tarkoitusta kansalaisille; korostaa, että kampanjassa olisi pyrittävä muun muassa selittämään unionin roolia ja parlamentin valtaa, sen tehtäviä, kuten komission puheenjohtajan valintaa, sekä sen vaikutusta kansalaisten elämään; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa, että vuoden 2018 talousarviomenettelyssä hyväksytyt kampanjan kokonaismäärärahat ovat 33,3 miljoonaa euroa kahdeksi vuodeksi ja että määrästä varataan 25 miljoonaa euroa vuodelle 2018 (koska hankintamenettelyihin ja sopimusten tekemiseen tarvitaan aikaa) ja 8,33 miljoonaa euroa vuodelle 2019; toteaa, että kampanjaa koskeva strategia perustuu edellisistä vaaleista saaduista kokemuksista tehtyyn arviointiin ja että puhemiehistö hyväksyi sen marraskuussa 2017; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että Euroopan parlamentin vaaleihin liittyvissä viestintäprosesseissa on kolme tasoa: näkyvimmällä tasolla toimivat kansalliset ja Euroopan tason poliittiset puolueet ja niiden ehdokkaat, toisen tason muodostaa kärkiehdokkaisiin liittyvä menettely, joka otettiin käyttöön ensimmäisen kerran vuonna 2014, ja kolmantena tasona on parlamentin virallinen kampanja, joka muistuttaa kansalaisia siitä, mikä Euroopan parlamentti on, mitä se tekee, miten se vaikuttaa heidän elämäänsä ja miksi on tärkeää osallistua vaaleihin; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että parlamentilla ei yksin ole riittävästi resursseja 400 miljoonan äänioikeutetun saavuttamiseksi, joten sen on hyödynnettävä asennemuokkaajaverkostojaan parhaalla mahdollisella tavalla; katsoo, että myös sosiaalisen median verkkosivustojen välityksellä toteutettavan viestinnän olisi oltava tärkeässä asemassa; huomauttaa, että unionin tasolla järjestetään vuonna 2018 kansalaisille ja sidosryhmille suunnattuja konferensseja ja että kansallisella tasolla yhteystoimistojen merkitys tulee olemaan huomattava; sisällyttää jatkossakin Euroopan alueiden komitean ja sen paikalliset ja alueelliset edustajat verkostoitumistoimiin; katsoo, että viimeisessä vaaleja edeltävässä vaiheessa Euroopan tason poliittisilla puolueilla ja kansallisilla puolueilla on ratkaiseva rooli etenkin kärkiehdokasmenettelyssä; ehdottaa siksi, että tämän tehtävän suorittaminen mahdollistetaan juuri vuodeksi 2019 myönnettävän lisärahoituksen avulla; |
| --- | --- |

16.

Turvallisuus ja kyberturvallisuus

| 17. | toteaa, että vuoden 2019 talousarvioon sisältyy uusia eriä, jotka liittyvät vuonna 2016 käynnistettyihin merkittäviin investointeihin, joiden tarkoituksena on parantaa parlamentin turvallisuutta huomattavasti; huomauttaa, että nämä hankkeet koskevat useita aloja ja liittyvät pääasiassa kiinteistöihin eli niiden sisäänkäyntien turvallisuusjärjestelyjen parantamiseen, laitteistoihin ja henkilöstöön, kuten iPACS-hankkeeseen, mutta myös kyberturvallisuutta ja viestinnän turvallisuutta koskeviin parannuksiin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee tyytyväisenä merkille vuonna 2017 voimaan tulleen Belgian hallituksen sekä Euroopan parlamentin, neuvoston, komission, Euroopan ulkosuhdehallinnon ja muiden Brysseliin sijoittautuneiden toimielinten tekemän yhteisymmärryspöytäkirjan turvallisuusselvityksistä, joita on tehtävä kaikista ulkopuolisten toimeksisaajien työntekijöistä, jotka haluavat päästä unionin toimielinten tiloihin; muistuttaa kehottaneensa vuoden 2018 parlamentin tulo- ja menoja koskevassa ennakkoarviossa pääsihteeriä tarkastelemaan, onko suositeltavaa laajentaa tämän yhteisymmärryspöytäkirjan soveltamista virkamiehiin, parlamentin jäsenten avustajiin ja harjoittelijoihin, jotta voidaan tehdä tarvittavat turvallisuusselvitykset ennen heidän rekrytointiaan; pyytää siksi pääsihteeriä tiedottamaan budjettivaliokunnalle asian etenemisestä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että tietoteknisten välineiden merkitys jäsenten ja henkilöstön työssä on huomattava, mutta toteaa, että ne ovat kuitenkin alttiita kyberhyökkäyksille; pitää siksi myönteisenä, että määrärahoja lisätään hieman, jotta parlamentti voi paremmin suojella omaisuuttaan ja tietojaan jatkamalla kyberturvallisuutta koskevaa toimintasuunnitelmaansa; |
| --- | --- |

19.

Kiinteistöpolitiikka

| 20. | muistuttaa pyynnöstään, joka koskee varhaiseen tiedottamiseen perustuvaa avointa päätöksentekoa kiinteistöpolitiikan alalla ottaen asianmukaisesti huomioon varainhoitoasetuksen 203 artiklan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille jäsenten ja henkilöstön työympäristön parantamisen, josta puhemiehistö teki päätöksen joulukuussa 2017 ja jota jatketaan vuonna 2019, jotta voidaan tarjota joustavat työtilat jäsenille ja siten vastata työskentelymallien muuttumisesta aiheutuviin tarpeisiin, ja toteaa, että vuoden 2019 vaalien jälkeen jäsenillä on käytettävissään kolme toimistoa Brysselissä ja kaksi toimistoa Strasbourgissa; painottaa kuitenkin, että olisi hyödyllisempää rakentaa joustavia kokoustiloja Strasbourgiin; panee merkille parlamentin kiinteistöjen ylläpitoon, mukaan lukien turvallisuutta ja ympäristöä koskevat vaatimukset, vuonna 2019 kuluvat kustannukset; asettaa kyseenalaiseksi hyvin suuret kustannukset, jotka liittyvät joihinkin ehdotettuihin rakennushankkeisiin ja joita ovat kirjaston ja siihen liittyvien toimistojen poistaminen, jäsenten ravintolan kunnostus (ASP-rakennus) ja Churchill-rakennuksen ravintolan kunnostus; kehottaa pääsihteeriä esittämään budjettivaliokunnalle näitä päätöksiä koskevia tietoja ennen talousarvion käsittelyä parlamentissa syksyllä 2018; harkitsee joidenkin hankkeiden lykkäämistä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | asettaa kyseenalaiseksi 1,58 miljoonan euron määrän, joka on suunniteltu varattavaksi Spaak-rakennuksen kunnostusta koskeviin tutkimuksiin, ottaen huomioon, että vuoden 2018 talousarviossa on jo varattu 14 miljoonaa euroa tätä tarkoitusta varten; kehottaa pääsihteeriä esittämään budjettivaliokunnalle tätä päätöstä koskevia tietoja ennen talousarvion käsittelyä parlamentissa syksyllä 2018; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pyytää lisätietoja Brysselin ASP-rakennuksen kalusteiden kunnosta, jolla niiden korvaamista perusteltiin, ja uusien huonekalujen valintamenettelystä, erityisesti niiden hinnan ja korvaustarpeen välisestä suhdeluvusta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee merkille tiedotustoimistojen eli nykyisten yhteystoimistojen päivitetyn tehtävänmäärityksen, jonka puhemiehistö hyväksyi marraskuussa 2017; toteaa, että yhteystoimistojen päätehtävänä on huolehtia parlamentin puolesta paikallisesta tiedotuksesta ja viestinnästä poliittisesti neutraalilla tavalla siten, että unionista ja sen politiikoista tarjottaisiin tietoa ulkoisten sidosryhmien toiminnan kautta paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, mukaan lukien Euroopan alueiden komitean jäsenet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | huomauttaa, että uuden KAD-rakennuksen itäsiiven ensimmäiset osat luovutetaan parlamentille ja otetaan käyttöön vuoden 2018 lopulla ja että loput itäsiiven toimistot ja kokoustilat otetaan käyttöön vaiheittain vuoden 2019 aikana; toteaa, että länsisiipeä koskevat työt aloitetaan välittömästi sen jälkeen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palauttaa mieliin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2014 tekemän arvion, jonka mukaan parlamentin toiminnan maantieteellisestä hajauttamisesta aiheutuvat kustannukset olisivat 114 miljoonaa euroa vuodessa; muistuttaa lisäksi todenneensa 20. marraskuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan unionin toimielinten kotipaikan sijainnista (10), että 78 prosenttia kaikista henkilöstösääntöjen alaisen parlamentin henkilöstön matkoista on suoraa seurausta parlamentin toiminnan maantieteellisestä hajauttamisesta; tähdentää, että mietinnössä todetaan myös, että maantieteellisen hajauttamisen ympäristövaikutukset eli hiilidioksidipäästöt ovat arviolta 11 000:n ja 19 000 tonnin välillä; korostaa mahdollisia säästöjä, joita Euroopan parlamentin talousarviolle aiheutuisi yhden toimipaikan käyttöön ottamisesta, ja kehottaa siksi laatimaan sitä koskevan etenemissuunnitelman; |
| --- | --- |

26.

| 27. | muistuttaa energiatehokkuudesta annettua direktiiviä 2012/27/EU (11) koskevasta parlamentin sitoumuksesta, jonka mukaan se ”sitoutuu soveltamaan omistamiinsa ja käyttämiinsä rakennuksiin samoja vaatimuksia, joita kyseisen direktiivin 5 ja 6 artiklan nojalla sovelletaan jäsenvaltioiden keskushallintojen rakennuksiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sovellettavien talousarvio- ja hankintasääntöjen soveltamista”, koska sen rakennusten näkyvyys on suuri ja koska sen olisi oltava johtavassa asemassa rakennustensa energiatehokkuuden suhteen; tähdentää, että tätä lausumaa on noudatettava pikaisesti jo senkin vuoksi, että parlamentin oma uskottavuus säilyisi nyt käynnissä olevassa rakennusten energiatehokkuutta ja energiatehokkuutta yleensä koskevien direktiivien tarkistuksessa; |
| --- | --- |

27.

Euroopan parlamentin jäseniin ja valtuutettuihin avustajiin liittyvät kysymykset

| 28. | panee tyytyväisenä merkille parlamentin pääsihteeristön, poliittisten ryhmien sihteeristöjen ja jäsenten toimistojen toimet jäsenten toimintamahdollisuuksien parantamiseksi; kannustaa kehittämään näitä palveluja edelleen, jotta jäsenet voivat hoitaa paremmin komission ja neuvoston työhön liittyvät valvontatehtävänsä ja edustaa kansalaisia paremmin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on erityisen tyytyväinen Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) ja politiikkayksikköjen välityksellä jäsenille ja valiokunnille tarjottujen neuvojen ja tutkimusten jatkuvasti paranevaan laatuun; ottaa huomioon kyseisten kahden yksikön yhteistyöstä tehdyn väliarvioinnin, joka toimitettiin pääsihteerille lokakuussa 2017; pyytää pääsihteeriltä lisätietoja siitä, miten nämä yksiköt koordinoivat toimintaansa päällekkäisyyksien välttämiseksi ja asiakastarpeiden tyydyttämiseksi; on tyytyväinen seuraaviin tietotekniikkasovelluksia koskeviin uusiin ja nykyisiin erityishankkeisiin, jotka toteutetaan kokonaan tai osittain vuonna 2019: sähköinen parlamentti, asiakirjojen sähköinen hallintasovellus (ERMS), avoin digitaalinen kirjasto, käännösmuisteja hyödyntävää koneoppimista koskeva uusi tutkimus- ja kehittämishanke sekä kokousten ja tapahtumien osallistujien rekisteröintiväline; |
| --- | --- |

29.

| 30. | muistuttaa 5. huhtikuuta 2017 antamastaan päätöslauselmasta Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2018 ja 25. lokakuuta 2017 antamastaan päätöslauselmasta neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2018; toistaa vaatimuksensa jäsenten yleistä kulukorvausta koskevasta avoimuudesta; pyytää parlamentin puhemiehistöä laatimaan paremmat ohjeet tämän korvauksen nojalla hyväksyttyihin menoihin liittyvästä vastuuvelvollisuudesta aiheuttamatta parlamentin hallinnolle lisäkustannuksia tai ylimääräistä hallinnollista rasitusta; toteaa, että olisi perustettava 40–75 uutta hallintotointa, jos parlamentin jäsenten toimintaan liittyviä korvauksia halutaan valvoa kattavasti (12), mikä olisi ristiriidassa henkilöstön vähentämistä koskevan suunnitelman kanssa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palauttaa mieliin edustajantoimen riippumattomuuden periaatteen; korostaa, että on vaaleilla valittujen jäsenten vastuulla käyttää kulukorvaukset parlamentaariseen toimintaan ja että jäsenet voivat halutessaan julkaista omilla verkkosivuillaan tiedot siitä, mihin he ovat yleistä kulukorvausta käyttäneet; toteaa, että kiinteämääräiset korvaukset ovat laajalti käytetty ja hyödylliseksi tunnustettu väline jäsenvaltioissa; korostaa, että kiinteämääräisten korvausten nykykäyttö ei edellytä lisähenkilöstöä eikä aiheuta lisäkustannuksia parlamentin hallinnolle ja että sen ansiosta jäsenille ja heidän toimistoilleen ei aiheudu pakollisia lisämenoja ja ylimääräistä hallinnollista rasitusta; muistuttaa, että jäsenten yleisen kulukorvauksen käytön tehostaminen ja sitä koskevan avoimuuden lisääminen ei loukkaa yksityisyyttä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa painokkaasti jäsenten yleistä kulukorvausta käsittelevää puhemiehistön työryhmää saattamaan työnsä päätökseen, jotta parlamentin lokakuussa 2017 esittämään kantaan perustuvat suositukset voidaan ottaa huomioon ennen yhdeksännen vaalikauden edustajien valintaa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pyytää jälleen puhemiehistöä varmistamaan, että jäsenten ja valtuutettujen avustajien sosiaalisia oikeuksia ja eläkeoikeuksia noudatetaan ja että käyttöön annetaan riittävä rahoitus; kehottaa tältä osin jälleen etsimään toimivaa ratkaisua ongelmaan, joka koskee niitä valtuutettuja avustajia, jotka ovat nykyisen vaalikauden päättyessä työskennelleet parlamentissa keskeytyksettä kahden vaalikauden ajan mutta eivät ole eläkeiän saavuttaessaan oikeutettuja saamaan eläkettä unionin eläkejärjestelmästä, koska he eivät aivan täysin täytä henkilöstösäännöissä vahvistettua kymmenen palvelusvuoden vaatimusta johtuen vuoden 2014 ennenaikaisista vaaleista ja valtuutettujen avustajien uusien työsopimusten validoinnin viivästymisestä vuosien 2009 jälkeisen raskaan työtaakan vuoksi; palauttaa mieliin, että Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti ”[h]ankitut oikeudet ja odotusoikeudet säilyvät täysimääräisinä”; panee kuitenkin merkille vapaaehtoiseen eläkerahastoon liittyvät jatkuvat ongelmat ja pyytää puhemiehistöä ja pääsihteeriä selvittämään kaikki vaihtoehdot, jotta tämä vaikuttaisi parlamentin talousarvioon mahdollisimman vähän; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää aiheellisina budjettikohdan 422 ”Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot”määrärahoja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | panee merkille, että valtuutettujen avustajien virkamatkoista kolmen työskentelypaikkakunnan välillä maksettavia korvauksia on tarkistettu; muistuttaa pyytäneensä puhemiehistöä toteuttamaan toimia virkamiesten, muun henkilöstön ja valtuutettujen avustajien korvauksien täysimääräiseksi yhteensovittamiseksi seuraavasta vaalikaudesta alkaen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa jälleen puheenjohtajakokousta seuraavaa vaalikautta silmällä pitäen tarkistamaan täytäntöönpanomääräyksiä, joilla hallinnoidaan valtuuskuntien tehtävien suorittamista ja valtuuskuntamatkoja Euroopan unionin ulkopuolelle; painottaa, että tarkistuksen yhteydessä olisi tarkasteltava valtuutettujen avustajien mahdollisuutta osallistua jäsenten mukana tietyin ehdoin parlamentin virallisiin valtuuskuntiin ja valtuuskuntamatkoille; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa puhemiehistöä tarkistamaan jäsenten palveluksessa olevia harjoittelijoita koskevista säännöistä 19. huhtikuuta 2010 antamaansa päätöstä, jotta varmistetaan harjoittelijoiden asianmukainen palkkataso; painottaa, että jäsenten toimistoissa tai poliittisissa ryhmissä työskentelevien harjoittelijoiden palkkatason olisi oltava vähintään tasolla, joka kattaa elinkustannukset Brysselissä tai kaupungissa, jossa harjoittelu tapahtuu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että olisi myönnettävä riittävästi rahoitusta jäsenten ja valtuutettujen avustajien tai muun henkilöstön välisiin konflikteihin ja häirintätapauksiin sovellettavien ennaltaehkäisevien ja varhaisen vaiheen tukitoimien mukauttamista koskevan etenemissuunnitelman täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

38.

Henkilöstöön liittyvät kysymykset

| 39. | päättää vähentää vuodeksi 2019 pääsihteeristönsä henkilöstötaulukosta 59 tointa (yhden prosentin henkilöstövähennystavoite) neuvoston kanssa 14. marraskuuta 2015 Euroopan unionin yleisestä talousarviosta varainhoitovuodeksi 2016 tehdyn sopimuksen mukaisesti ja toteaa, että kyseisen sopimuksen mukaan parlamentin vuotuisia henkilöstövähennystoimenpiteitä on tarkoitus jatkaa vuoteen 2019; |
| --- | --- |

39.

| 40. | katsoo, että koska unionin toimielinten käytettävissä olevia rahoitus- ja henkilöresursseja rajoitetaan todennäköisesti entisestään, on tärkeää, että toimielimet voivat itse ottaa palvelukseen ja pitää pätevimmät työntekijät, jotta voidaan vastata edessä oleviin monimutkaisiin haasteisiin tulosbudjetoinnin periaatteiden mukaisella tavalla; |
| --- | --- |

40.

| 41. | katsoo, että parlamentti on vaalitaukoon asti ainutlaatuisessa tilanteessa, joka johtuu vaalikauden päättymiseen ajoittuvan tavanomaisen ruuhkautumisen, monivuotista rahoituskehystä koskevien lainsäädäntöehdotuksien monitahoisen paketin, brexitin ja trilogien määrän lisääntymisen osumisesta samaan ajankohtaan; katsoo, että jotta parlamentti ja sen valiokunnat voivat hoitaa perustehtävänsä, on olennaisen tärkeää varmistaa edelleen riittävät logistiset resurssit ja henkilöresurssit; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vaatii pääsihteeriä nojautumaan parlamentin, alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean välisiin nykyisiin yhteistyösopimuksiin, joista Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu on erittäin myönteinen esimerkki; pyytää määrittämään muita aloja, kuten tietotekniset palvelut tai turvallisuus, joilla tukitoimintojen synergioita voitaisiin lisätä hyödyntämällä parlamentin ja kahden muun toimielimen kokemusta ja ottaen kaikilta osin huomioon hallinnolliset ongelmat ja mittasuhde-erot tasapuolisten yhteistyösopimusten kehittämiseksi; kehottaa pääsihteeriä myös teettämään selvityksen siitä, voidaanko tukitoimintojen ja -palvelujen synergioita tuottaa muiden toimielinten kanssa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa arvioimaan säästöjä ja etuja, joita kukin osapuoli on saavuttanut parlamentin, alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean välillä tehdyn toimielinten välisen hallinnollisen yhteistyösopimuksen ansiosta sekä yhteispalvelujen alalla että yhteistyöaloilla, sekä potentiaalisia säästöjä ja etuja mahdollisista tulevista sopimuksista muiden toimielinten ja virastojen kanssa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | panee tyytyväisenä merkille parlamentin päätöslauselman seksuaalisen häirinnän ja hyväksikäytön torjumisesta EU:ssa (13); katsoo, että päätöslauselma on tärkeä toimi, jolla tehostetaan seksuaalisen häirinnän ja kaikenlaisen epäasiallisen käytöksen torjuntaa unionissa ja sen toimielimissä, kuten parlamentissa; pyytää kohdentamaan riittävästi varoja päätöslauselmassa esitettyjen tarpeiden täyttämiseksi; |
| --- | --- |

44.

Muut kysymykset

| 45. | toteaa, että voimassa olevan käytännön mukaisesti meneillään oleviin kiinteistöhankkeisiin kohdennetaan rahoitusta tekemällä vuoden lopussa kokonaismäärärahasiirto; tuo vuosien 2014, 2015, 2016 ja 2017 numerotietojen perustella esiin, että tämä vuoden lopussa tehtävä kokonaismäärärahasiirto kohdistuu järjestelmällisesti samoihin lukuihin ja samaan osastoon ja muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta täsmälleen samoihin budjettikohtiin; ihmetteleekin, arvioidaanko näihin lukuihin ja kohtiin otettavat määrärahat järjestelmällisesti yläkanttiin, jotta saadaan varoja budjettipolitiikan rahoittamiseen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | asettaa kyseenalaiseksi tarpeen hankkia kaikille Brysselin ja Strasbourgin toimistoissa työskenteleville parlamentin avustajille kuulokkeita ja verkkokameroita, joita useimmat eivät edes ole pyytäneet; asettaa siksi kyseenalaisiksi tällaiseen päätökseen liittyvät kustannukset ja sen tekemisen perusteet; kehottaa pääsihteeriä esittämään budjettivaliokunnalle tätä päätöstä koskevia tietoja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | toteaa, että rajoitukset, jotka koskevat pääsyä parlamentin ravintolapalvelualueille, poistettiin 1. tammikuuta 2017; hyväksyy käytännön, jonka mukaan kaikki parlamentin rakennuksissa työskentelevät tai sen toimitiloihin toimielinten välisiä kokouksia varten saapuneet voivat lounastaa parlamentin kanttiineissa ja ravintoloissa; toteaa kuitenkin, että Brysselin ASP-rakennuksen itsepalveluravintolaan ja Strasbourgin LOW-rakennuksen itsepalveluravintolaan pääsystä on tullut hyvin mutkikasta päivittäisten vierailijaryhmien vuoksi; kehottaa tämän vuoksi ottamaan kiireellisesti uudestaan käyttöön näissä kahdessa itsepalveluravintolassa sisääntulotarkastukset, ei muiden toimielinten jäsenille tai henkilöstölle, vaan jotta vierailijaryhmät ohjattaisiin järjestelmällisesti niille varatuille ruokailualueille; |
| --- | --- |

47.

| 48. | panee merkille parlamentin ja kansallisten parlamenttien välillä jatkuvan vuoropuhelun; painottaa tarvetta toteuttaa toimia, jotka ulottuvat EU:n nykyisen parlamentaarisen viikon kehystä laajemmalle, pysyvän synergian mahdollistamiseksi parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisissä suhteissa; kehottaa lujittamaan tätä dialogia, jotta saataisiin parempi käsitys Euroopan parlamentin ja unionin roolista jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pyytää kehittämään Euroopan tiedemediakeskusta, joka hyväksyttiin vuoden 2018 talousarviossa, ja yhteistyötä televisiokanavien, sosiaalisen median ja muiden kumppanien kanssa nuorten toimittajien kouluttamista varten, etenkin asioissa, jotka koskevat uusia tieteellisiä ja teknologisia kehityskulkuja sekä tosiasioihin perustuvia vertaisarvioituja uutisia; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pitää myönteisinä parlamentin toimia kestävän liikkuvuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa parlamenttia omaksumaan ympäristön kannalta kestävän lähestymistavan ja varmistamaan ympäristöystävällisyyden toteutuminen valtaosassa parlamentin toimintoja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | panee tyytyväisenä merkille liikkuvuustyöryhmän perustamisen ja katsoo, että sen olisi työskenneltävä osallistavalla tavalla ja sille olisi annettava selkeät valtuudet; korostaa, että parlamentin on noudatettava työskentelypaikkakunnilla kaikkia alueellisesti sovellettavia lakeja, siis myös kyseistä alaa koskevia lakeja; kannattaa parlamentin Brysselin toimipaikan ja lentoaseman välisen vakiintuneen suoran junayhteyden käytön edistämistä; kehottaa asiasta vastaavia yksiköitä arvioimaan uudelleen parlamentin oman ajoneuvokannan kokoonpanoa ja kokoa tämä mielessä pitäen; kehottaa puhemiehistöä perustamaan viipymättä kannustinjärjestelmän, jolla edistetään polkupyörien käyttöä työmatkaliikenteessä; toteaa, että tällainen järjestelmä on jo käytössä muissa toimielimissä, eritoten Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa pääsihteeriä ja puhemiehistöä istuttamaan tulosbudjetoinnin kulttuurin parlamentin koko hallintoon ja noudattamaan hallintorakenteen keventämistä koskevaa toimintatapaa, jotta voidaan parantaa toimielimen sisäisen työskentelyn tehokkuutta sekä vähentää paperityötä ja byrokratiaa; painottaa, että hallintorakenteen keventämisestä seuraa toimintamenettelyn jatkuva parantuminen yksinkertaistamisen ja hallintohenkilöstön kokemuksen karttumisen ansiosta; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | vahvistaa ennakkoarvion varainhoitovuodeksi 2019; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja ennakkoarvion neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  EUVL L 287, 29.10.2013, s. 15.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0114.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0408.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0458.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0172.

(9)  Puhemiehistön hyväksymät tekstit, PE 113.116/BUR./rev. XXVI/01-04-2009.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0498.

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

(12)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0150.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0417.

---