# Euroopa Liidu C 394/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 394 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik21. november 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 394

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik21. november 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 394/01 | Euro vahetuskurss — 20. november 2019 | 1 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2019/C 394/02 | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohane teatis – luba säilitada riiklikud meetmed, mis on ELi ühtlustamismeetmetest rangemad (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 394/03 | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohane teatis – luba säilitada riiklikud meetmed, mis on ELi ühtlustamismeetmetest rangemad (
  1
  ) | 5 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2019/C 394/01

Euro vahetuskurss — 20. november 2019

1

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2019/C 394/02

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohane teatis – luba säilitada riiklikud meetmed, mis on ELi ühtlustamismeetmetest rangemad (
  1
  )

1

2

2019/C 394/03

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohane teatis – luba säilitada riiklikud meetmed, mis on ELi ühtlustamismeetmetest rangemad (
  1
  )

1

5

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 394/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9598 – Allianz/T&R) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 8 |
| 2019/C 394/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9620 – Bridgepoint/Vermaat) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 10 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 394/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine | 11 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2019/C 394/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9598 – Allianz/T&R) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

8

2019/C 394/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9620 – Bridgepoint/Vermaat) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

10

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2019/C 394/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst.

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 21.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 394/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 394/1

---

Euro vahetuskurss (1)

20. november 2019

(2019/C 394/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1059 |
| JPY | Jaapani jeen | 119,96 |
| DKK | Taani kroon | 7,4731 |
| GBP | Inglise nael | 0,85715 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,6935 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0977 |
| ISK | Islandi kroon | 135,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,1455 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,541 |
| HUF | Ungari forint | 333,41 |
| PLN | Poola zlott | 4,2932 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7803 |
| TRY | Türgi liir | 6,3003 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6227 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4711 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6549 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7222 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5059 |
| KRW | Korea vonn | 1 294,49 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,3671 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7786 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4395 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 602,04 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6066 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,279 |
| RUB | Vene rubla | 70,7748 |
| THB | Tai baat | 33,382 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,6409 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,4802 |
| INR | India ruupia | 79,4230 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1059

JPY

Jaapani jeen

119,96

DKK

Taani kroon

7,4731

GBP

Inglise nael

0,85715

SEK

Rootsi kroon

10,6935

CHF

Šveitsi frank

1,0977

ISK

Islandi kroon

135,90

NOK

Norra kroon

10,1455

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,541

HUF

Ungari forint

333,41

PLN

Poola zlott

4,2932

RON

Rumeenia leu

4,7803

TRY

Türgi liir

6,3003

AUD

Austraalia dollar

1,6227

CAD

Kanada dollar

1,4711

HKD

Hongkongi dollar

8,6549

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7222

SGD

Singapuri dollar

1,5059

KRW

Korea vonn

1 294,49

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,3671

CNY

Hiina jüaan

7,7786

HRK

Horvaatia kuna

7,4395

IDR

Indoneesia ruupia

15 602,04

MYR

Malaisia ringit

4,6066

PHP

Filipiini peeso

56,279

RUB

Vene rubla

70,7748

THB

Tai baat

33,382

BRL

Brasiilia reaal

4,6409

MXN

Mehhiko peeso

21,4802

INR

India ruupia

79,4230

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 21.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 394/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 394/2

---

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohane teatis – luba säilitada riiklikud meetmed, mis on ELi ühtlustamismeetmetest rangemad

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 394/02)

1.

7. augusti 2019. aasta kirjas, mille komisjon sai kätte 9. augustil 2019, teatas Slovakkia komisjonile oma kavatsusest säilitada fosfaatväetiste kaadmiumisisaldust käsitlev siseriiklik säte. Kõnealuse siseriikliku sättega (Slovakkia põllumajandusministeeriumi dekreedi nr 577/2005 (millega määratakse kindlaks väetiseliigid, väetiste koostis, pakendamine ja märgistamine, väetiseanalüüside meetodid, riskielemendid ja nende piirnormid üksikute väetiste rühmade puhul, lubatud erandid ja piirnormid väetiste seaduse nr 136/2000 kohaldamiseks) 3. lisa punkt 1) kehtestatakse kaadmiumi piirnormiks 20 mg/kg fosforpentaoksiidi kohta väetistes, mis sisaldavad üle 5 % fosforpentaoksiidi. See erineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1009 (1) I lisa II osa PFC 1(B) punkti 3 alapunkti a alapunktist ii) ja PFC 1(C) (I) punkti 2 alapunkti a alapunktist ii).

2.

ELi tasandil kehtestatud ühtlustamiseeskirjade kohaldamine on vabatahtlik. See tähendab, et tootjal on võimalik valida:

| 1) | kas turustada tooteid ELi tasandil kehtestatud ühtlustamiseeskirjade alusel; sellisel juhul viidatakse nendele toodetele kui „ühtlustatud toodetele“ ja need liiguvad vabalt ühtsel turul; |
| --- | --- |

1)

kas turustada tooteid ELi tasandil kehtestatud ühtlustamiseeskirjade alusel; sellisel juhul viidatakse nendele toodetele kui „ühtlustatud toodetele“ ja need liiguvad vabalt ühtsel turul;

| 2) | või turustada tooteid vastavalt liikmesriigis kohaldatavatele siseriiklikele sätetele; nendele toodetele viidatakse kui „ühtlustamata toodetele“ ja neid võib turustada teises ELi liikmesriigis vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 34–36 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 764/2008 (4). |
| --- | --- |

2)

või turustada tooteid vastavalt liikmesriigis kohaldatavatele siseriiklikele sätetele; nendele toodetele viidatakse kui „ühtlustamata toodetele“ ja neid võib turustada teises ELi liikmesriigis vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 34–36 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 764/2008 (4).

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 kohaselt võib märget „EÜ väetis“ kasutada väetiste puhul, mis kuuluvad kõnealuse määruse I lisas loetletud väetiseliikide hulka ja vastavad selle määruse nõuetele („ühtlustatud tooted“). Määruse I lisas on loetletud eri liiki väetised, millest mõne puhul on fosforisisaldus suurem kui 5 % fosforpentaoksiidi.

Määruses (EÜ) nr 2003/2003 ei ole EÜ väetiste (ühtlustatud tooted) suhtes saasteainete piirnorme sätestatud. Määrusega kohustatakse liikmesriike mitte keelama, piirama ega takistama nõuetele vastava EÜ väetise turul kättesaadavaks tegemist, sealhulgas selle koostise, näiteks saasteainete sisalduse alusel. Liikmesriikide õigusaktidega võib aga siiski saasteainete puhul ette näha kohustuslikud piirnormid, mida kohaldatakse ühtlustamata toodete suhtes.

Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud ELi väetisetoodete ühtlustamiseeskirjad, mis hõlmavad rohkem tootekategooriaid kui määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas sätestatud piiratud loetelu. Sellega määratakse esimest korda ELi tasandil kindlaks saasteainete piirnormid ühtlustatud toodetes.

Määruses osutatakse „fosfaatväetistele“, mille puhul on tegemist makrotoitaineid sisaldavate mineraalväetistega või orgaanilis-mineraalsete väetistega, mille fosforisisaldus on vähemalt 5 massiprotsenti fosforpentaoksiidi. Fosfaatväetistes sisalduva kaadmiumi piirnormiks on 60 mg/kg fosforpentaoksiidi kohta.

Sarnaselt määrusega (EÜ) nr 2003/2003 ei ole liikmesriikidel lubatud takistada nõuetele vastavate ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemist saasteainete sisaldusega seotud põhjustel. Liikmesriigid võivad siiski säilitada või kehtestada piirnormid, mida nad peavad ühtlustamata toodetes sisalduvate saasteainete puhul asjakohaseks.

3.

Slovakkia selgitas oma 27. septembri 2019. aasta kirjas, et alates 2005. aastast on ta oma siseriiklikesse õigusaktidesse lisanud fosforväetiste, kompleksväetiste ja mikroelemente sisaldavate väetiste puhul piirnormi 20 mg/kg fosforpentaoksiidi kohta. Seda piirnormi ei kohaldata EÜ väetiste (ühtlustatud tooted) suhtes. Slovakkia kinnitas, et kavatseb säilitada selle sätte, mis kaldub kõrvale kaadmiumi piirnormist fosfaatväetistes, ja kohaldada seda nii makrotoitaineid sisaldavate anorgaaniliste väetiste kui ka orgaanilis-mineraalsete väetiste suhtes.

4.

Valdav osa Slovakkia turul olevatest fosfaatväetistest on EÜ väetised (ühtlustatud tooted). Enamik turul olevaid väetisi sisaldavad kaadmiumi alla piirnormi 20 mg/kg fosforpentaoksiidi kohta. Kuna 95 % imporditud väetistest vastab juba määrusega (EL) 2019/1009 kehtestatud piirnormile 60 mg/kg fosforpentaoksiidi kohta, on Slovakkia mures, et impordi struktuur tulevikus ei muutu ning et kaadmiumi koguneb pinnasesse üha rohkem, jõudes seeläbi toiduahelasse. Slovakkia rõhutab samuti, et Slovakkias ei ole sellist liiki väetiste riiklikku tootjat ning et seetõttu puudub riiklikul meetmel protektsionistlik eesmärk.

5.

Komisjon võttis 2016. aastal vastu ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad CE-märgisega väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise kohta (5). Komisjon tegi ettepaneku kehtestada fosfaatväetiste puhul piirnormiks 60 mg/kg fosforpentaoksiidi kohta ja seejärel vähendada seda 12 aasta jooksul pärast uue määruse kohaldamist järk-järgult tasemeni 20 mg/kg.

Pärast pingelisi läbirääkimisi Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel kehtestati nimetatud ettepaneku alusel määrusega (EL) 2019/1009 piirnormiks 60 mg/kg fosforpentaoksiidi kohta, mida kohaldatakse alates 16. juulist 2022. Lisaks sellele on Euroopa Komisjon kohustatud vaatama hiljemalt 16. juuliks 2026 läbi fosfaatväetiste kaadmiumisisalduse piirnormid, et hinnata nende piirnormide viimise võimalikkust madalamale sobivale tasemele. Komisjon peab võtma arvesse keskkonnategureid, eelkõige mulla- ja kliimatingimusi, tervist mõjutavaid tegureid ning sotsiaal-majanduslikke tegureid, sealhulgas varustuskindlust.

6.

Komisjon menetleb seda teatist vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõigetele 4 ja 6. Artikli 114 lõikes 4 on sätestatud, et kui liikmesriik soovib Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega pärast ELi ühtlustamismeetme vastuvõtmist säilitada rangemaid riiklikke sätteid, teatab ta nendest sätetest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile. Pärast Slovakkia sätet käsitleva teatise saamist on komisjonil kuus kuud aega, et see heaks kiita või tagasi lükata. Selle aja jooksul hindab komisjon, kas Slovakkia sätet saab pidada ühtlustamiseelseks meetmeks ja kas see erineb ühtlustamiseeskirjadest. Kui see on nii, kontrollib komisjon, kas kõnealuse sätte säilitamine on põhjendatud artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna kaitsmisega ning ega see säte ei kujuta endast meelevaldse diskrimineerimise vahendit või varjatud kaubanduspiirangut ning ei ole siseturu toimimisele tarbetuks ja ebaproportsionaalseks takistuseks.

7.

Kõik isikud, kes soovivad esitada selle teatise kohta oma seisukohti, peavad saatma need komisjonile allpool esitatud aadressil 30 päeva jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest. Hiljem esitatud seisukohti ei võeta arvesse.

8.

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs |
| DG GROW – Unit D2 Chemicals |
| Tel: +32 22950708 |

European Commission

Directorate-General for Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs

DG GROW – Unit D2 Chemicals

Tel: +32 22950708

E-post: grow-fertilising-products@ec.europa.eu

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1009, millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003 (ELT L 170, 25.6.2019, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiiv 76/116/EMÜ väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 24, 30.1.1976, lk 21) ja nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiiv 80/876/EMÜ suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraat-lihtväetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 250, 23.9.1980, lk 7).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta (ELT L 304, 21.11.2003, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 764/2008, milles sätestatakse menetlused seoses teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 3052/95/EÜ (ELT L 218, 13.8.2008, lk 21).

4

(5)  COM/2016/0157 final – 2016/084 (COD).

5

---

| 21.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 394/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 394/5

---

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 kohane teatis – luba säilitada riiklikud meetmed, mis on ELi ühtlustamismeetmetest rangemad

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 394/03)

1.

17. juuli 2019. aasta kirjas, mille komisjon sai kätte 19. juulil 2019, teatas Ungari komisjonile oma kavatsusest säilitada fosfaatväetiste kaadmiumisisaldust käsitlev siseriiklik säte. Kõnealuse siseriikliku sättega (Ungari põllumajanduse ja maaelu arengu ministri 18. mai 2006. aasta dekreedi nr 36/2006 (väetisetoodete lubamise, ladustamise, turustamise ja kasutamise kohta) 3. loetelu punkt 1.2) kehtestatakse kaadmiumi piirnormiks 20 mg/kg fosforpentaoksiidi kohta väetistes, mis sisaldavad üle 5 % fosforpentaoksiidi. See erineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1009 (1) I lisa II osa PFC 1(B) punkti 3 alapunkti a alapunktist ii) ja PFC 1(C) (I) punkti 2 alapunkti a alapunktist ii).

2.

ELi tasandil kehtestatud ühtlustamiseeskirjade kohaldamine on vabatahtlik. See tähendab, et tootjal on võimalik valida:

| 1) | kas turustada tooteid ELi tasandil kehtestatud ühtlustamiseeskirjade alusel; sellisel juhul viidatakse nendele toodetele kui „ühtlustatud toodetele“ ja need liiguvad vabalt ühtsel turul; |
| --- | --- |

1)

kas turustada tooteid ELi tasandil kehtestatud ühtlustamiseeskirjade alusel; sellisel juhul viidatakse nendele toodetele kui „ühtlustatud toodetele“ ja need liiguvad vabalt ühtsel turul;

| 2) | või turustada tooteid vastavalt liikmesriigis kohaldatavatele siseriiklikele sätetele; nendele toodetele viidatakse kui „ühtlustamata toodetele“ ja neid võib turustada teises ELi liikmesriigis vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 34–36 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 764/2008 (4). |
| --- | --- |

2)

või turustada tooteid vastavalt liikmesriigis kohaldatavatele siseriiklikele sätetele; nendele toodetele viidatakse kui „ühtlustamata toodetele“ ja neid võib turustada teises ELi liikmesriigis vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 34–36 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 764/2008 (4).

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 kohaselt võib märget „EÜ väetis“ kasutada väetiste puhul, mis kuuluvad kõnealuse määruse I lisas loetletud väetiseliikide hulka ja vastavad selle määruse nõuetele („ühtlustatud tooted“). Määruse I lisas on loetletud eri liiki väetised, millest mõne puhul on fosforisisaldus suurem kui 5 % fosforpentaoksiidi.

Määruses (EÜ) nr 2003/2003 ei ole EÜ väetiste (ühtlustatud tooted) suhtes saasteainete piirnorme sätestatud. Määrusega kohustatakse liikmesriike mitte keelama, piirama ega takistama nõuetele vastava EÜ väetise turul kättesaadavaks tegemist, sealhulgas selle koostise, näiteks saasteainete sisalduse alusel. Liikmesriikide õigusaktidega võib aga siiski saasteainete puhul ette näha kohustuslikud piirnormid, mida kohaldatakse ühtlustamata toodete suhtes.

Määruses (EL) 2019/1009 on sätestatud ELi väetisetoodete ühtlustamiseeskirjad, mis hõlmavad rohkem tootekategooriaid kui määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas sätestatud piiratud loetelu. Sellega määratakse esimest korda ELi tasandil kindlaks saasteainete piirnormid ühtlustatud toodetes.

Määruses osutatakse „fosfaatväetistele“, mille puhul on tegemist makrotoitaineid sisaldavate mineraalväetistega või orgaanilis-mineraalsete väetistega, mille fosforisisaldus on vähemalt 5 massiprotsenti fosforpentaoksiidi. Fosfaatväetistes sisalduva kaadmiumi piirnormiks on 60 mg/kg fosforpentaoksiidi kohta.

Sarnaselt määrusega (EÜ) nr 2003/2003 ei ole liikmesriikidel lubatud takistada nõuetele vastavate ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemist saasteainete sisaldusega seotud põhjustel. Liikmesriigid võivad siiski säilitada või kehtestada piirnormid, mida nad peavad ühtlustamata toodetes sisalduvate saasteainete puhul asjakohaseks.

3.

Ungari on alates 2001. aastast kohaldanud väetiste kaadmiumisisalduse piirnormi. Pärast ELiga ühinemist 2004. aastal muutis Ungari oma siseriiklikke õigusakte nii, et piirnormi 20 mg/kg fosforpentaoksiidi kohta ei kohaldata EÜ väetiste suhtes, vaid ainult ühtlustamata toodete suhtes. Ungari kinnitas 27. septembri 2019. aasta kirjas, et riiklikku meedet kohaldatakse sama liiki anorgaaniliste väetiste suhtes, nagu on loetletud määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas, tingimusel et tegemist ei ole EÜ väetistega (ühtlustamata tooted).

4.

Valdav osa Ungari turul olevatest fosfaatväetistest on EÜ väetised (ühtlustatud tooted). Enamik turul olevaid väetisi sisaldavad kaadmiumi alla piirnormi 20 mg/kg fosforpentaoksiidi kohta. Ungari hinnangul halveneb juhul, kui fosfaatväetiste kaadmiumisisalduse piirnormiks kehtestatakse 60 mg/kg fosforpentaoksiidi kohta, paratamatult kõnealuse kvalitatiivse kriteeriumi järgimine ja suureneb märkimisväärselt selliste toodete turustamine, mille kaadmiumisisaldus ületab 20 mg/kg fosforpentaoksiidi kohta.

5.

Komisjon võttis 2016. aastal vastu ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad CE-märgisega väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise kohta (5). Komisjon tegi ettepaneku kehtestada fosfaatväetiste puhul piirnormiks 60 mg/kg fosforpentaoksiidi kohta ja seejärel vähendada seda 12 aasta jooksul pärast uue määruse kohaldamist järk-järgult tasemeni 20 mg/kg.

Pärast pingelisi läbirääkimisi Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel kehtestati nimetatud ettepaneku alusel määrusega (EL) 2019/1009 piirnormiks 60 mg/kg fosforpentaoksiidi kohta, mida kohaldatakse alates 16. juulist 2022. Lisaks sellele on Euroopa Komisjon kohustatud vaatama hiljemalt 16. juuliks 2026 läbi fosfaatväetiste kaadmiumisisalduse piirnormid, et hinnata nende piirnormide viimise võimalikkust madalamale sobivale tasemele. Komisjon peab võtma arvesse keskkonnategureid, eelkõige mulla- ja kliimatingimusi, tervist mõjutavaid tegureid ning sotsiaal-majanduslikke tegureid, sealhulgas varustuskindlust.

6.

Komisjon menetleb seda Ungari teatist vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõigetele 4 ja 6. Artikli 114 lõikes 4 on sätestatud, et kui liikmesriik soovib Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega pärast ELi ühtlustamismeetme vastuvõtmist säilitada rangemaid riiklikke sätteid, teatab ta nendest sätetest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile. Pärast Ungari sätet käsitleva teatise saamist on komisjonil kuus kuud aega, et see heaks kiita või tagasi lükata. Selle aja jooksul hindab komisjon, kas Ungari sätet saab pidada ühtlustamiseelseks meetmeks ja kas see erineb ühtlustamiseeskirjadest. Kui see on nii, kontrollib komisjon, kas kõnealuse sätte säilitamine on põhjendatud artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna kaitsmisega ning ega see säte ei kujuta endast meelevaldse diskrimineerimise vahendit või varjatud kaubanduspiirangut ning ei ole siseturu toimimisele tarbetuks ja ebaproportsionaalseks takistuseks.

7.

Kõik isikud, kes soovivad esitada selle teatise kohta oma seisukohti, peavad saatma need komisjonile 30 päeva jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest. Hiljem esitatud seisukohti ei võeta arvesse.

8.

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs |
| DG GROW – Unit D2 Chemicals |
| Tel +32 22950708 |
| E-post: grow-fertilising-products@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs

DG GROW – Unit D2 Chemicals

Tel +32 22950708

E-post: grow-fertilising-products@ec.europa.eu

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1009, millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003 (ELT L 170, 25.6.2019, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiiv 76/116/EMÜ väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 24, 30.1.1976, lk 21) ja nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiiv 80/876/EMÜ suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraat-lihtväetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 250, 23.9.1980, lk 7).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta (ELT L 304, 21.11.2003, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 764/2008, milles sätestatakse menetlused seoses teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 3052/95/EÜ (ELT L 218, 13.8.2008, lk 21).

4

(5)  COM/2016/0157 final – 2016/084 (COD).

5

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 394/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 394/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9598 – Allianz/T&R)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 394/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Allianz Capital Partners GmbH („ACP“, Saksamaa), mis kuulub gruppi Allianz SE (Saksamaa); |
| --- | --- |

—

Allianz Capital Partners GmbH („ACP“, Saksamaa), mis kuulub gruppi Allianz SE (Saksamaa);

| — | Autobahn Tank & Rast Gruppe GmbH & Co KG („T&R“, Saksamaa). |
| --- | --- |

—

Autobahn Tank & Rast Gruppe GmbH & Co KG („T&R“, Saksamaa).

Allianz SE omandab ettevõtja T&R üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | ACP on tütarettevõtja, mis kuulub täielikult ettevõtjale Allianz SE, mis on Allianz Groupi põhiemaettevõtja. Allianz Group pakub mitmesuguseid kindlustus- ja varahaldustooteid ja -teenuseid nii era- kui ka äriklientidele rohkem kui 70 riigis; |
| --- | --- |

—

ACP on tütarettevõtja, mis kuulub täielikult ettevõtjale Allianz SE, mis on Allianz Groupi põhiemaettevõtja. Allianz Group pakub mitmesuguseid kindlustus- ja varahaldustooteid ja -teenuseid nii era- kui ka äriklientidele rohkem kui 70 riigis;

| — | T&R pakub Saksamaa kiirteedel toitlustusteenuseid, jaekaupu, hotellimajutust ja kütust. |
| --- | --- |

—

T&R pakub Saksamaa kiirteedel toitlustusteenuseid, jaekaupu, hotellimajutust ja kütust.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9598 – Allianz/T&R

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

| postiaadress: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 21.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 394/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 394/10

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9620 – Bridgepoint/Vermaat)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 394/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Bridgepoint Group Limited („Bridgepoint“, Ühendkuningriik); |
| --- | --- |

—

Bridgepoint Group Limited („Bridgepoint“, Ühendkuningriik);

| — | Vermaat Groep B.V. („Vermaat“, Madalmaad). |
| --- | --- |

—

Vermaat Groep B.V. („Vermaat“, Madalmaad).

Bridgepoint omandab Vermaati üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Bridgepoint: sõltumatule omanikule kuuluv börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv grupp, mis on keskendunud investeeringutele Euroopas registreeritud keskmise suurusega ettevõtjatesse, kes tegutsevad mitmesugustes sektorites, sh tarbe-/jaekaubandus, äri-, tööstus- ja finantsteenused, tervishoid, meedia ja tehnoloogia; |
| --- | --- |

—

Bridgepoint: sõltumatule omanikule kuuluv börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv grupp, mis on keskendunud investeeringutele Euroopas registreeritud keskmise suurusega ettevõtjatesse, kes tegutsevad mitmesugustes sektorites, sh tarbe-/jaekaubandus, äri-, tööstus- ja finantsteenused, tervishoid, meedia ja tehnoloogia;

| — | Vermaat: ettevõtja, kes osutab erinevatel turgudel allhanke korras toitlustusteenuseid näiteks ettevõtetes, haiglates ning vaba aja veetmise ja reisikeskustes. Ta osutab teenuseid enam kui 350 toidu ja joogi müügikohas (restoranides, kohvikutes, sööklates ja esmatarbekaupade kauplustes) Madalmaades ning mõnel määral ka Saksamaal ja Belgias. |
| --- | --- |

—

Vermaat: ettevõtja, kes osutab erinevatel turgudel allhanke korras toitlustusteenuseid näiteks ettevõtetes, haiglates ning vaba aja veetmise ja reisikeskustes. Ta osutab teenuseid enam kui 350 toidu ja joogi müügikohas (restoranides, kohvikutes, sööklates ja esmatarbekaupade kauplustes) Madalmaades ning mõnel määral ka Saksamaal ja Belgias.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9620 – Bridgepoint/Vermaat

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

| postiaadress: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 21.11.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 394/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 394/11

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2019/C 394/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUDATUSE TAOTLUS

„DEALU MARE“

PDO-RO-A1079 – AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 3.8.2017

1.   Muudatuse suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse kirjeldus ja põhjused

2.1.   Muudatusi on tehtud teatavate veiniviinamarjade saagikuses

Teatavate tootespetsifikaadiga hõlmatud viinamarjasortide saagikus võib kõnealuse päritolunimetuse kontrollitud tingimustes olla suurem ja seetõttu on vaja saagikusega seonduvat muuta, suurendades seda sortide ’Crâmpoșie selecționată’, ’Negru de Drăgășani’ ja ’Pinot gris’ puhul.

Muudetakse koonddokumendi punkti „Maksimaalne saagikus“ ning tootespetsifikaadi IV peatükki, mis käsitleb viinamarjakasvatust ja veinitootmist.

2.2.   Määratletud tootmispiirkonna punkti on muudetud nii, et see hõlmab veel kahte omavalitsusüksust ja sealseid külasid

Prahova maakonnas asuvate omavalitsusüksuste Apostolache ja Iordăcheanu ning neisse kuuluvate külade Iordăcheanu, Mocești ja Plavia ilmastiku- ja maastikuomadused on sarnased ülejäänud piirkonna ilmastiku- ja maastikuomadustega ning need tuleb seetõttu lisada päritolunimetuse geograafilise piirkonna alla. Need omavalitsusüksused on kujunenud maakonna tasandil ellu viidud haldusjaotuse ümberkorraldamise raames ja seal asuvad omanike valduses olevad viinamarjaistandused (mille omandikuuluvus on taastatud kommunistliku korra lõppemise järel).

Muudetakse koonddokumendi punkti „Määratletud geograafiline piirkond“ ja tootespetsifikaadi III peatüki punkti 3, mis on seotud määratletud tootmispiirkonnaga.

2.3.   Geograafilise piirkonnaga seotud seose täiendamine

Tootespetsifikaadi II peatükki ja koonddokumendi punkti „Seos geograafilise piirkonnaga“ muudetakse, et kirjeldada seosega seotud inimtegureid asjaomase teabe täiendamise ja päritolunimetuse kasutamise põhjendamise eesmärgil.

Tootespetsifikaati ja koonddokumenti on täiendatud, lisades üksikasjad kõigi valgete, roosade ja punaste veinide kategooriate toodete kvaliteedi ja omaduste kohta, et täiendada kõnealust teavet ja põhjendada päritolunimetuse kasutamist.

Põhjuslik seos on tootespetsifikaadis ja koonddokumendis ümber sõnastatud, nii et esitatud andmetega kirjeldatakse määratletud piirkonna loodusliku eripära ning valgete, roosade ja punaste veinide omaduste vahelist põhjuslikku seost.

2.4.   Kõikide valgete, roosade ja punaste veinide kategooriate veinide organoleptiliste omaduste esitamine

Selguse ja objektiivsuse huvides on vaja täpsustada veinide organoleptilisi omadusi kõigi veinikategooriate – nii valgete, roosade kui ka punaste puhul.

Muudetakse koonddokumendi punkti „Veini(de) kirjeldus“ ja tootespetsifikaadi XI peatüki punkti b.

2.5.   Kõigi valgete, roosade ja punaste veinide kategooriate veinide analüütiliste omaduste esitamine kooskõlas õigusaktidega

Selguse huvides on vaja täpsustada kõigi valgete, roosade ja punaste veinide kategooriate veinide analüütilisi omadusi, mis peavad olema kooskõlas kehtivate õigusaktidega.

Muudetakse koonddokumendi punkti „Veini(de) kirjeldus“ ja tootespetsifikaadi XI peatüki punkti a.

2.6.   Turustustingimuste üksikasjad

Turustamise eesmärgil transporditakse veini kooskõlas kehtivate normidega, võttes nõuetekohaselt arvesse konkreetsete dokumentide koostamisega seotud norme.

Veini tarnimisest vaadis teatatakse kohalikule inspektsioonile ja selle ringlusse lubamise aluseks olevatele dokumentidele peab olema lisatud tõend, mis tõendab õigust veini turustada.

Kõnealune muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

„Dealu Mare“

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Analüütilised ja organoleptilised omadused – valged veinid

Veinidel on iseloomulik eksootiliste puuviljade, pirnide, viinapuuõite, niidetud heina, jasmiini ja akaatsiaõite lõhn ning üldjuhul rohekate varjunditega kollane, sidrunikollane või õlgkollane värvus.

Veinid on värsked, puuviljalised ja kergelt mineraalsed, mis tuleneb Dealu Mare massiivi idaosa karplubjakivist, savist ja liivakivist koosnevast mullast, mis on Pinot gris’ ja Rieslingu jaoks ideaalne. Maitses on tunda aprikooside, tsitrusviljade, eksootiliste puuviljade või kergelt vürtside nüansse.

Valea Călugărească piirkonna veinide maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus on ainult 350 mg/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 250 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

250

Analüütilised ja organoleptilised omadused – roosad veinid

Roosadel veinidel on eksootiliste puuviljade ja tsitrusviljade lõhn ning värske, karge, erk, hea happesusega tasakaalus maitse, puuviljaline järelmaitse ning kahvaturoosa virsiku ja mõõdukalt roosakasoranž värvus.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 250 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

250

Analüütilised ja organoleptilised omadused – punased veinid

Punaseid veine iseloomustab hõrk, kergelt tanniinine ja sametine maitse ning intensiivne värvus.

Neil on küpsete punaste puuviljade, kuivatatud ploomide, mustade metsamarjade, mõnikord kaneeli ja magusate mandlite õrn lõhn. Maitse on rikkalik, täidlane, harmooniline, hästi integreerunud happesuse ja tanniinidega ning iseloomuliku aroomiga; värvuselt on vein eri varjunditega rubiinpunane, granaatpunane või tumepunane.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

LUBATUD VALMISTUSTAVAD

Viljelustavad

| — | Istutustihedus: vähemalt 3 000 taime hektari kohta või vähemalt 75 % elujõulisi taimi, võrreldes kavandatud tihedusega. |
| --- | --- |

—

Istutustihedus: vähemalt 3 000 taime hektari kohta või vähemalt 75 % elujõulisi taimi, võrreldes kavandatud tihedusega.

| — | Istandikud, kust on pärit kontrollitud päritolunimetusega veinid, peavad olema sordipuhtusega vähemalt 85 %; muudest sortidest võib nendes istandikes pookealusena kasutada üksnes Vitis vinifera perekonna sorte. Kõnealuste sortide viinamarjad tuleb korjamisel eraldada nende sortide viinamarjadest, millest toodetakse veini, mille jaoks päritolunimetus on antud. |
| --- | --- |

—

Istandikud, kust on pärit kontrollitud päritolunimetusega veinid, peavad olema sordipuhtusega vähemalt 85 %; muudest sortidest võib nendes istandikes pookealusena kasutada üksnes Vitis vinifera perekonna sorte. Kõnealuste sortide viinamarjad tuleb korjamisel eraldada nende sortide viinamarjadest, millest toodetakse veini, mille jaoks päritolunimetus on antud.

b.   Maksimaalne saagikus

Vastavalt suhkrusisaldusele korjamisel (cules la înnobilarea boabelor„CIB“ [korjatud, kui viinamarjadel on väärishallitus])

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Vastavalt suhkrusisaldusele korjamisel (cules târziu„CT“ [hiliskorje])

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Vastavalt suhkrusisaldusele korjamisel (cules la maturitate deplină„CMD“ [korjatud, kui viinamarjad on täielikult küpsenud])

14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Veinide puhul, mille suhkrusisaldus korjamisel on vähemalt 240 g/l (cules la înnobilarea boabelor„CIB“ [korjatud, kui viinamarjadel on väärishallitus])

65 hektoliitrit hektari kohta

Veinide puhul, mille suhkrusisaldus korjamisel on vähemalt 220 g/l (cules târziu„CT“ [hiliskorje])

78 hektoliitrit hektari kohta

Veinide puhul, mille suhkrusisaldus korjamisel on vähemalt 187 g/l (cules la maturitate deplină„CMD“ [korjatud, kui viinamarjad on täielikult küpsenud])

91 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Prahova maakond

| 1. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-BOLDEŞTI“






  — | Boldești-Scăieni ringkond Seciu; – Bucovi omavalitsusüksuse külad Pleașa ja Bucov; – Plopu omavalitsusüksuse külad Gâlmeia ja Plopu. |
| --- | --- | --- |

1.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-BOLDEŞTI“

—

Boldești-Scăieni ringkond Seciu; – Bucovi omavalitsusüksuse külad Pleașa ja Bucov; – Plopu omavalitsusüksuse külad Gâlmeia ja Plopu.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-BOLDEŞTI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: SECIU, DEALU FRUMOS, VALEA CORBULUI.

| 2. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“






  — | Valea Călugărească omavalitsusüksuse külad Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri ja Valea Săracă; |
| --- | --- | --- |

2.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“

—

Valea Călugărească omavalitsusüksuse külad Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri ja Valea Săracă;

| — | Bucovi omavalitsusüksuse külad Chițorani, Valea Orlei, Bucov ja Bighilin; |
| --- | --- |

—

Bucovi omavalitsusüksuse külad Chițorani, Valea Orlei, Bucov ja Bighilin;

| — | Albești-Paleologu omavalitsusüksuse küla Albești-Paleologu; |
| --- | --- |

—

Albești-Paleologu omavalitsusüksuse küla Albești-Paleologu;

| — | Urlați omavalitsusüksuse ringkond Valea Mieilor. |
| --- | --- |

—

Urlați omavalitsusüksuse ringkond Valea Mieilor.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: CHIŢORANI, VALEA ORLEI, VALEA POPII, VALEA SĂRACĂ, VALEA MANTEI, VALEA POIENII, VALEA NICOVANI, VALEA LARGĂ, VALEA MIEILOR.

| 3. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-URLAŢI“






  — | Urlaţi omavalitsusüksusesse kuuluvad ringkonnad Urlaţi, Arioneştii Noi, Arioneştii Vechi, Cherba, Măruntiş, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi; |
| --- | --- | --- |

3.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-URLAŢI“

—

Urlaţi omavalitsusüksusesse kuuluvad ringkonnad Urlaţi, Arioneştii Noi, Arioneştii Vechi, Cherba, Măruntiş, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi;

| — | Apostolache omavalitsusüksuse küla Apostolache; |
| --- | --- |

—

Apostolache omavalitsusüksuse küla Apostolache;

| — | Iordăcheanu omavalitsusüksuse külad Iordăcheanu, Mocești ja Plavia. |
| --- | --- |

—

Iordăcheanu omavalitsusüksuse külad Iordăcheanu, Mocești ja Plavia.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-URLAŢI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: VALEA PIETREI, VALEA BOBULUI, VALEA NUCETULUI, VIA DOMNEASCĂ, VALEA URLOI, VALEA SEMAN, VALEA CRÂNGULUI.

| 4. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-CEPTURA“






  — | Ceptura omavalitsusüksuse külad Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari ja Șoimești; |
| --- | --- | --- |

4.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-CEPTURA“

—

Ceptura omavalitsusüksuse külad Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari ja Șoimești;

| — | Fântânele omavalitsusüksuse külad Fântânele and Bozieni. |
| --- | --- |

—

Fântânele omavalitsusüksuse külad Fântânele and Bozieni.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-CEPTURA“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: MALU ROŞU, VALEA GARDULUI, VALEA MĂNĂSTIRII.

| 5. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-TOHANI“






  — | Gura Vadului omavalitsusüksuse külad Gura Vadului, Perșunari ja Tohani; |
| --- | --- | --- |

5.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-TOHANI“

—

Gura Vadului omavalitsusüksuse külad Gura Vadului, Perșunari ja Tohani;

| — | Vadu Săpati omavalitsusüksuse külad Vadu Săpat, Ghinoaica ja Ungureni; |
| --- | --- |

—

Vadu Săpati omavalitsusüksuse külad Vadu Săpat, Ghinoaica ja Ungureni;

| — | Călugăreni omavalitsusüksuse külad Călugăreni ja Valea Scheilor; |
| --- | --- |

—

Călugăreni omavalitsusüksuse külad Călugăreni ja Valea Scheilor;

| — | Jugureni omavalitsusüksuse külad Jugureni ja Boboci. |
| --- | --- |

—

Jugureni omavalitsusüksuse külad Jugureni ja Boboci.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-TOHANI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: VÂRFUL CU DOR, GURA VADULUI, DUMBRAVA, VADU SĂPAT

Buzău maakond

| 6. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-BREAZA“






  — | Breaza omavalitsusüksuse külad Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești ja Vispești; |
| --- | --- | --- |

6.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-BREAZA“

—

Breaza omavalitsusüksuse külad Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești ja Vispești;

| — | Năeni omavalitsusüksuse külad Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca ja Vârf; |
| --- | --- |

—

Năeni omavalitsusüksuse külad Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca ja Vârf;

| — | Săhăteni omavalitsusüksuse külad Săhăteni ja Istrița de Jos. |
| --- | --- |

—

Săhăteni omavalitsusüksuse külad Săhăteni ja Istrița de Jos.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-BREAZA“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: BREAZA, GRECEANCA, NĂENI, VISPEŞTI, FINŢEŞTI, SĂHĂTENI.

| 7. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-MEREI“






  — | Merei omavalitsusüksuse külad Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, |
| --- | --- | --- |

7.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-MEREI“

—

Merei omavalitsusüksuse külad Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești,

| — | Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei, Ogrăzile; |
| --- | --- |

—

Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei, Ogrăzile;

| — | Ulmeni omavalitsusüksuse küla Vâlcele. |
| --- | --- |

—

Ulmeni omavalitsusüksuse küla Vâlcele.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-MEREI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: IZVORU DULCE, GURA SĂRĂŢII, DEALUL VIEI, DOBRILEŞTI, NENCIULEŞTI, VALEA PUŢULUI, CIOBĂNOAIA.

| 8. | Päritolu allnimetus „DEALU MARE-ZOREŞTI“






  — | Vernești omavalitsusüksuse külad Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomănești ja Cândești. |
| --- | --- | --- |

8.

Päritolu allnimetus „DEALU MARE-ZOREŞTI“

—

Vernești omavalitsusüksuse külad Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomănești ja Cândești.

Päritolu allnimetusele „DEALU MARE-ZOREŞTI“ võib lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: VALEA TEANCULUI, DEALUL ZORILOR, NIŞCOV.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

’Chardonnay B’ – ’Gentil blanc’, ’Pinot blanc’, ’Chardonnay’

’Busuioacă de Bohotin Rs’ – ’Schwarzer Muscat’, ’Muscat fioletovâi’, ’Muscat violet cyperus’, ’Tămâioasă violetă’

’Cabernet Sauvignon N’ – ’Petit Vidure’, ’Bourdeos tinto’

’Cabernet Franc N’

’Burgund Mare N’ – ’Grosser burgunder’, ’Grossburgunder’, ’Blaufrankisch’, ’Kekfrankos’, ’Frankovka’, ’Limberger’

’Barbera N’

’Băbească neagră N’ – ’Grossmuttertraube’, ’Hexentraube’, ’Crăcana’, ’Rară neagră’, ’Căldăruşă’, ’Serecsia’

’Grasă de Cotnari B’ – ’Dicktraube’, ’Grasă’, ’Köver szölö’

’Crâmpoşie selecţionată B’

’Grenache Noir N’

’Fetească albă B’ – ’Păsărească albă’, ’Poama fetei’, ’Mädchentraube’, ’Leanyka’, ’Leanka’

’Fetească regală B’ – ’Königliche Mädchentraube’, ’Königsast’, ’Kiralyleanka’, ’Dănășană’, ’Galbenă de Ardeal’

’Fetească neagră N’ – ’Schwarze Mädchentraube’, ’Poama fetei neagră’, ’Păsărească neagră’, ’Coada rândunicii’

’Pinot Gris G’ – ’Affumé’, ’Grau Burgunder’, ’Grauburgunder’, ’Grauer Mönch’, ’Pinot cendré’, ’Pinot Grigio’, ’Ruländer’

’Pinot Blanc B’ – ’Pinot Bianco’

’Pinot Noir N’ – ’Blauer Spätburgunder’, ’Burgund mic’, ’Burgunder roter’, ’Klävner Morillon Noir’

’Pinot noir N’ – ’Spätburgunder’, ’Pinot nero’

’Petit Verdot N’

’Nebbiolo N’

’Negru de Drăgășani N’

’Novac N’

’Negru Aromat N’

’Mourvedre N’

’Merlot N’ – ’Bigney rouge’

’Muscat Ottonel B’ – ’Muscat Ottonel blanc’

’Sangiovese N’ – ’Brunello di Montalcino’, ’Morellino’

’Syrah N’ – ’Shiraz’, ’Petit Syrah’

’Riesling de Rhin B’ – ’Weisser Riesling’, ’White Riesling’

’Riesling italian B’ – ’Olasz Riesling’, ’Olaszriesling’, ’Welschriesling’

’Sauvignon B’ – ’Sauvignon verde’

’Tămâioasă românească B’ – ’Busuioacă de Moldova’, ’Muscat blanc à petit grains’

’Tămâioasă românească B’ – ’Rumänische Weihrauchtraube’, ’Tamianka’

’Viognier B’ – ’Bergeron’, ’Barbin’, ’Rebolot’, ’Greffou’, ’Picotin Blanc’, ’Vionnier’

’Viognier B’ – ’Petit Vionnier’, ’Viogne’, ’Galopine’, ’Vugava bijela’

’Traminer Roz Rs’ – ’Rosetraminer’, ’Savagnin roz’, ’Gewürztraminer’

’Aligoté B’ – ’Plant de trois’, ’Plant gris’, ’Vert blanc’, ’Troyen blanc’

8.   Seos(t)e kirjeldus

a.   Seost geograafilise piirkonnaga väljendavate inimtegurite kirjeldus

Esimesed kirjalikud dokumendid, milles mainitakse veini tootmist riigi kõnealustes osades, on pärit 14. ja 15. sajandist. Dokumentidest nähtub, et Ceptura, Valea Călugărească, Valea Mantei ja Valea Popii olid omavalitsusüksused, mida tunti ja hinnati seal toodetud veinide kvaliteedi poolest. Selle ajastu dokumentidest ilmneb, et kõige kuulsam viinamarjakasvatuspiirkond oli Cepturile, mida hiljem tunti nimetusega „Cepturi“ ja praegu tuntakse nimetusega „Ceptura“.

Minevikus olid selle viinamarjaistanduse viinapuud esindatud hästi, harmooniliselt ja mitme sordiga, mis paiknesid hästi välja kujunenud proportsioonides ja mille tulemuseks oli väga kõrgelt hinnatud vein. Aja jooksul on viinamarjakasvatusest saanud põlvest põlve edasi antav traditsioon ning see on osa viinamarjakasvatusega tegelevate külade eluviisist. Enne viinapuutäi ilmnemist piirkonnas kasvatati Dealu Mares umbes 20 põhisorti, ühes kohas oli koos kolm kuni neli sorti, mille tulemuseks olid kindlate omadustega veinid. Viinapuutäi epideemia, millest teatati esmakordselt Dealu Mares (Chițoranis 1884. aastal), oli viinamarjaistanduse arengus otsustava tähtsusega aeg. See tekitas piirkonna viinamarjakasvatusele kiiresti väga suurt kahju ja põhjustas seal suuri muudatusi.

Pärast seda taastati viinamarjaistandused suures osas Prantsuse sortidega, aga ka Rumeenia sortidega. Sõdadevahelisel ajal kasutati veini tootmiseks järgmisi sorte: valgete veinide tootmiseks ’Fetească albă’ ja ’Tămâioasă românească’, aga ka ’Aligote’, ’Sauvignon’ ja ’Traminer’ ning punaste veinide tootmiseks ’Feteasca neagră’, ’Pinot noir’ ja ’Merlot’. Viinamarjakasvatust ja veini tootmist reguleerivad õigusaktid kehtestati esmakordselt 1915. aastal.

b.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Veinid on enamasti valmistatud sordiveinina (monocépage), aga ka eri segudena, mis koosnevad vähemalt kahest kuni kolmest veiniviinamarjasordist. Kõige tavalisemad on ’Cabernet Sauvignon’, ’Merlot’ ja ’Fetească neagră’, mille vahekorra üle otsustab tootja segamise ajal vastavalt kõnealuse saagiaasta kohta registreeritud segu valmistamise sortide potentsiaalile.

Valgete veinide tasakaalustatud struktuuri ja hea happesuse tagab mäenõlvade kagusuunaline paiknemine, kuid ka viljelustavad (tavaliselt on viinapuud poolkõrged ja nende tugisüsteemid tagavad lehepinna hea jaotuse ja viinamarjade optimaalse küpsemise jaoks sobiva kasvu).

Mõõdukas-kontinentaalne kliima on soodne, et toota valget veini, millel on optimaalne tasakaal alkoholi, happesuse ja suhkrute vahel, viinapuuõite, niidetud heina, jasmiini ja akaatsiaõite nüansiga eksootiliste puuviljade ja pirnide lõhn ning värvus, mis on rohekate varjunditega sidrunikollasest kuni õlgkollaseni.

Veinid on värsked, puuviljalised ja kergelt mineraalsed, mis tuleneb Dealu Mare massiivi idaosa karplubjakivist, savist ja liivakivist koosnevast mullast. Neil on aprikooside, tsitrusviljade ja eksootiliste puuviljade kergelt vürtsikas maitse; suure kaltsiumkarbonaadi sisaldusega koresmullaga piirkonnast pärit veinide puhul on säilinud aroom ja värskus.

Roosadel veinidel on eksootiliste puuviljade ja tsitrusviljade lõhn ning värske, karge, erk, hea happesusega ja tasakaalus maitse ning puuviljaline järelmaitse.

Punaseid veine iseloomustab hõrk, kergelt tanniinine ja sametine maitse ning intensiivne värvus; see on tingitud Dealu Mare massiivi lääneosa pruunikaspunasest suure raud(III)soolade sisaldusega mullast, mis koosneb punasest savist, merglist ja peeneteralisest punakast liivast (see tagab struktuuri ja hästi integreeritud tanniinid, eriti Cabernet Sauvignoni, Merlot’, Fetească neagră ja Shyrazi veinide puhul).

Veinis on tunda küpsete punaste puuviljade, kuivatatud ploomide, mustade metsamarjade, kaneeli ja magusa mandli lõhna ning maitse on täidlane, rikkalik, hästi integreeritud happesuse ja tanniinidega ning iseloomuliku aroomiga. Veinide värvus on rubiinpunasest kuni granaat- või tumepunaseni.

c.   Põhjuslik seos

Määratletud piirkond asub soodsas kohas Lõuna-Karpaatide mägede varjus, mille kõrgus suureneb järk-järgult ja mis kaitsevad seda põhjast, loodest ja kirdest tulevate külmade õhuvoolude eest, aidates säilitada päikesesoojust piirkonnas. Need tingimused tagavad viinamarjade optimaalse küpsemise ja veinide, eriti punaste veinide esmaste aroomide säilimise.

Geograafilise piirkonna mõõdukas-kontinentaalne kliima, tänu millele on fotosüntees sobiv ja viinamarjad korjamisel optimaalse küpsusega, tagab valgete ja roosade veinide hea suhkru ja happesuse tasakaalu ning värsked puuviljalised omadused ning punaste veinide optimaalse fenoolse struktuuri ja tanniinide hea kontsentratsiooni.

Dealu Mare massiivi lääneosa muld koosneb punasest savist ja merglist ning sellel on suur raudoksiidisisaldus, mis võimaldab toota metsamarjade lõhnaga kreemjat ja harmoonilist punast veini.

Punased veinid, näiteks Merlot ja Fetească neagă, on pärit peamiselt nõlvade ülemises osas paiknevatest ning päikest armastavate ja tasakaalustatud valmimisega sortidega istandustest, mille marjad saavutavad optimaalse küpsuse septembri algusest kuni oktoobri lõpuni tingimustes, kus intensiivne kiirgus tagab piisava suhkrute kontsentratsiooni, et tekiks mustade metsamarjade, vürtside ja küpsete punaste puuviljade esmane lõhn ning ümmargune ja järjepidev taimede ja ürtide nüanssidega maitse. Sellistes kuulsates keskustes nagu Ceptura, Tohani ja Merei on punased veinid tugevamad, jõulisemad ja intensiivsema värvusega; need omadused tulenevad nende piirkondade rikkalikust päikesesoojusest ja kerge struktuuriga mullast.

Suure kaltsiumkarbonaadi sisaldusega koresmuld võimaldab valmistada aromaatseid, silmapaistva lillelõhnaga ja värske maitsega veine.

9.   Olulised lisatingimused

PUUDUVAD

Link tootespetsifikaadile

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_dealu_mare_modif_cf_cererii_1225_din_11.08.2014_si_notific_2019_no_track_changes_0.pdf

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---