# Službeni list C 404/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 404 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.29. studenoga 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 404

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.29. studenoga 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Odbor regija |
| 2019/C 404/01 | Mišljenje Europskog odbora regija – Makroregionalne strategije, poput podunavske: okvir za promicanje transnacionalnih klastera | 1 |
| | MIŠLJENJA |
| 2019/C 404/02 | Mišljenje Europskog odbora regija – Prema učinkovitijem i demokratskijem odlučivanju u poreznoj politici EU-a | 6 |
| 2019/C 404/03 | Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalizirani pristup industrijskoj politici EU-a | 9 |
| 2019/C 404/04 | Mišljenje Europskog odbora regija – Ciljevi održivog razvoja: osnova za dugoročnu strategiju EU-a za održivu Europu do 2030. | 16 |
| 2019/C 404/05 | Mišljenje Europskog odbora regija – Održivo biogospodarstvo za Europu: jačanje veze gospodarstva, društva i okoliša | 24 |
| 2019/C 404/06 | Mišljenje Europskog odbora regija – Jačanje obrazovanja u području STE(A)M-a u EU-u | 30 |
| 2019/C 404/07 | Mišljenje Europskog odbora regija – Prema sveobuhvatnom okviru Europske unije za endokrine disruptore | 34 |
| 2019/C 404/08 | Mišljenje Europskog odbora regija – Prekogranična dimenzija u smanjenju rizika od katastrofa | 39 |
| 2019/C 404/09 | Mišljenje Europskog odbora regija – Nova europska agenda za ubrzavanje razvoja pomorske industrije | 44 |
| 2019/C 404/10 | Mišljenje Europskog odbora regija – Višerazinsko upravljanje i međusektorska suradnja u borbi protiv energetskog siromaštva | 53 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Odbor regija

2019/C 404/01

Mišljenje Europskog odbora regija – Makroregionalne strategije, poput podunavske: okvir za promicanje transnacionalnih klastera

1

MIŠLJENJA

2019/C 404/02

Mišljenje Europskog odbora regija – Prema učinkovitijem i demokratskijem odlučivanju u poreznoj politici EU-a

6

2019/C 404/03

Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalizirani pristup industrijskoj politici EU-a

9

2019/C 404/04

Mišljenje Europskog odbora regija – Ciljevi održivog razvoja: osnova za dugoročnu strategiju EU-a za održivu Europu do 2030.

16

2019/C 404/05

Mišljenje Europskog odbora regija – Održivo biogospodarstvo za Europu: jačanje veze gospodarstva, društva i okoliša

24

2019/C 404/06

Mišljenje Europskog odbora regija – Jačanje obrazovanja u području STE(A)M-a u EU-u

30

2019/C 404/07

Mišljenje Europskog odbora regija – Prema sveobuhvatnom okviru Europske unije za endokrine disruptore

34

2019/C 404/08

Mišljenje Europskog odbora regija – Prekogranična dimenzija u smanjenju rizika od katastrofa

39

2019/C 404/09

Mišljenje Europskog odbora regija – Nova europska agenda za ubrzavanje razvoja pomorske industrije

44

2019/C 404/10

Mišljenje Europskog odbora regija – Višerazinsko upravljanje i međusektorska suradnja u borbi protiv energetskog siromaštva

53

---

| | III.   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Odbor regija |
| 2019/C 404/11 | Mišljenje Odbora regija – Čist planet za sve: europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo | 58 |

III.   Pripremni akti

Odbor regija

2019/C 404/11

Mišljenje Odbora regija – Čist planet za sve: europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo

58

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Odbor regija

| 29.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 404/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 404/1

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Makroregionalne strategije, poput podunavske: okvir za promicanje transnacionalnih klastera

(2019/C 404/01)

| Izvjestitelj | : | Dainis TURLAIS (LV/ALDE), član Gradskog vijeća Rige |
| --- | --- | --- |
| Referentni dokument/i | : | Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o provedbi makroregionalnih strategija EU-a
  COM(2019) 21 - final |

Izvjestitelj

:

Dainis TURLAIS (LV/ALDE), član Gradskog vijeća Rige

Referentni dokument/i

:

Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o provedbi makroregionalnih strategija EU-a

COM(2019) 21 - final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja zahtjev rumunjskog predsjedništva Europskom odboru regija za izradu mišljenja o konkurentnosti i industrijskoj politici Europske unije, čiji ciljevi uključuju razvoj transnacionalnih klastera za bolju gospodarsku konvergenciju na makroregionalnoj razini (kao što je Podunavlje); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja drugo izvješće Europske komisije o provedbi makroregionalnih strategija EU-a (1), u kojem se ocjenjuje provedba četiriju makroregionalnih strategija za promicanje gospodarskog razvoja i razmatra daljnji razvoj tih strategija s obzirom na mogući proračunski okvir EU-a nakon 2020. Radni dokument službi Komisije priložen toj komunikaciji sadržava detaljne ocjene svake makroregionalne strategije (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja činjenicu da se u izvješću Europske komisije navode konkretna postignuća u području okoliša i klimatskih promjena kao i istraživanja, inovacija, gospodarskog razvoja i povezanosti. Komisija istodobno s pravom upućuje na probleme s kojima se suočavaju osobe odgovorne za provedbu makroregionalnih strategija: različiti administrativni kapaciteti, stupanj gospodarskog razvoja i problemi s višerazinskim upravljanjem te prikupljanjem kapitala; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja zaključke Vijeća Europske unije od 21. svibnja 2019. o provedbi makroregionalnih strategija EU-a (3) u kojima se zemlje sudionice pozivaju da na nacionalnoj razini pojačaju osjećaj odgovornosti i političku podršku, a istodobno potaknu uključivanje lokalnih i regionalnih dionika, te ističe važnost daljnjeg korištenja makroregionalnih strategija kao strateškog okvira koji promiče veću dosljednost i sinergiju u provedbi politika, programa i fondova EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da za višerazinsko upravljanje nije ključno samo usklađivanje na makroregionalnoj i nacionalnoj razini. Još je važnije izravno sudjelovanje predstavnika gradova i regija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na to da makroregionalne strategije proizlaze iz istinske i duboke europske vizije (4) te pozdravlja činjenicu da se u Komisijinom izvješću navodi da makroregionalne strategije nude velik potencijal te na jedinstven i inovativan način potiču suradnju kako unutar EU-a tako i između EU-a i susjednih zemalja. Odbor podsjeća da EU treba imati prekograničnu viziju teritorijalnog razvoja (5); |
| --- | --- |

6.

| 7. | ukazuje na to da cilj gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije iz Ugovora iz Lisabona još uvijek nije ostvaren. Stvarnu snagu EU-u pružit će gospodarski rast i veće blagostanje građana koje iz tog rasta proizlazi. Iskorištavanjem potencijala svih razina vlasti u EU-u u cilju promicanja gospodarskog rasta, makroregionalne strategije mogu unutar razumnog roka dati značajan doprinos usklađivanju životnog standarda građana koje žive u susjednim područjima i time uspješno doprinijeti ostvarenju cilja kohezije iz Ugovora o EU-u. Poboljšanje dobrobiti građana mora biti okosnica svakog strateškog dokumenta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno podsjeća na to da su se makroregionalne strategije razvile u izvrstan teritorijalni instrument za koordinaciju s pristupom odozdo prema gore, pomoću kojega se može postići djelotvornije korištenje zajedničkog potencijala makroregija (6). One otvaraju mogućnosti za istinsko višerazinsko upravljanje bez nove birokracije i umanjuju razlike između europskih i lokalnih politika putem izravnog uključivanja predstavnika gradova i regija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja rad Komisije na politikama klastera i poziva na povećanje povezanosti politika klastera i makroregionalnih strategija. To bi pridonijelo gospodarskom rastu i postizanju ciljeva kohezijske politike s obzirom na to da je glavni motiv spomenute politike jačanje regionalnih konkurentskih prednosti. Klasteri su već dali velik i vrlo pozitivan doprinos prilikom uvođenja makroregionalnih strategija. Na primjer, projekt „DanuBioValNet” (7) u Podunavlju doprinosi stvaranju novih vrijednosnih lanaca za ekološke proizvode. Makroregionalne strategije potiču nastanak klastera, ali ih nikako ne ograničavaju na geografsko područje određene makroregionalne strategije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | upućuje na mišljenje „Provedba makroregionalnih strategija” (8) u kojem Odbor podržava načelo „trostrukog da” za poboljšanje funkcioniranja makroregionalnih strategija: OR kaže „da” boljim sinergijama s instrumentima financiranja, boljem uklapanju postojećih struktura u MRS-ove i boljoj provedbi postojećih propisa. Odbor žali zbog toga što Europska komisija nije uzela u obzir ovaj prijedlog; |
| --- | --- |

10.

| 11. | u potpunosti dijeli mišljenje talijanskog predsjedništva Strategije EU-a za alpsku regiju da bi uključivanje makroregionalnih strategija u pravni okvir kohezijske politike u razdoblju od 2021.–2027. svima bilo od koristi jer bi se time strategije ojačale, a teritorijalna kohezija Unije poboljšala; |
| --- | --- |

11.

| 12. | slaže se s pokretanjem inicijative za novu makroregionalnu strategiju za svladavanje zajedničkih izazova određenog geografskog područja, koju bi zajednički razvilo i podržalo nekoliko država članica i regija. Pri ocjenjivanju nove makroregionalne strategije treba osigurati da ona ne ometa rad postojećih makroregionalnih strategija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podupire inicijativu za izradu strategije EU-a za karpatsku regiju koja bi predstavljala trajni okvir za suradnju između država, regija i zajednica Karpata. Stvaranje strateškog dokumenta za karpatsku regiju bit će usmjereno s jedne strane na probleme s kojima se makroregija suočava i, s druge strane, na stvaranje mogućnosti za posebne kulturne i ekološke potencijale karpatskih država. U procesu izrade ove strategije potrebno je istaknuti sudjelovanje mnogih dionika koji predstavljaju lokalnu i regionalnu, kao i nacionalnu i europsku razinu, što se, među ostalim, odražava u aktivnostima Međuregionalne skupine za Karpate unutar Odbora regija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podržava to što atlantske regije i države, koje su trenutačno dio strategije atlantskog bazena, razmatraju da se okrenu uspostavi makroregionalne strategije utemeljene na suradnji između atlantskih partnera koja postoji već desetljećima. Makroregionalna strategija za atlantski prostor dopunila bi postojeću pomorsku strategiju pružanjem političke dimenzije i višerazinskog upravljanja koje bi moglo uključivati države i regije trećih zemalja, šireći tako njezino područje primjene na teritorijalna pitanja i potičući veću usklađenost između tematskih prioriteta i postojećih instrumenata financiranja. Ta bi makroregionalna strategija bila usmjerena na pomorska pitanja, kao što je energija oceana, koja je prepoznata kao prioritet za atlantske dionike, kao i na relevantna područja poput zapošljavanja ili osposobljavanja; |
| --- | --- |

14.

Financiranje i upravljanje

| 15. | naglašava da je potrebna daljnja integracija makroregionalnih strategija i sektorskih strategija EU-a kao što su primjerice program Obzor 2020., Erasmus+, Kreativna Europa, Program za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME), program LIFE, Instrument za povezivanje Europe i Fond EU-a za strateška ulaganja, kako bi se stvorile sinergije za zajedničko rješavanje gorućih problema; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja nastojanja Europske komisije da osigura bolje sinergije s Europskim fondom za regionalni razvoj putem zakonodavnog prijedloga o europskoj teritorijalnoj suradnji (9); međutim, napominje da te prilagodbe obuhvaćaju samo vrlo malen udio financijskih sredstava EU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podržava preporuku Komisije da se prije sklapanja sporazuma o partnerstvu putem usklađivanja aktivnosti tijela nadležnih za operativne programe i glavnih aktera makroregionalnih strategija bolje usklade navedeni prioriteti makroregionalnih strategija i fondova EU-a. Države i regije uključene u provedbu makroregionalnih strategija moraju se usuglasiti oko pristupa odozdo prema gore i u vezi s prioritetima tih strategija; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da zajamči koordinaciju ne samo unutar država članica i između njih već i na trećoj razini, odnosno europskoj razini. Makroregionalne strategije obuhvaćaju širok raspon područja politika i razvijaju se neovisno od politike EU-a za teritorijalnu suradnju. Političke strategije, koje se bave financiranjem na makroregionalnoj razini, nisu međusobno povezane. Kako bi se osigurao istinski višerazinski pristup, makroregionalne strategije također bi se trebale provoditi pod izravnom odgovornošću Komisije, pri čemu je potrebno osigurati da se rad različitih glavnih uprava Komisije uključi u pojedinačne makroregionalne strategije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da mreža nacionalnih vlasti, koja u regiji Baltičkog mora od 2016. upravlja Europskim fondom za regionalni razvoji, predstavlja dobar primjer koordinacije „odozdo prema gore” koja bi se mogla promicati u drugim sektorskim politikama i u drugim zemljopisnim područjima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | u potpunosti se slaže s Europskom komisijom da uspješna provedba makroregionalnih strategija ovisi o predanosti država članica i regija. Te strategije neće ostvariti svoj potencijal i neće se moći učinkovito provesti ako države članice i regije ne raspolažu potrebnim financijskim i ljudskim resursima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da makroregionalne strategije doprinose koordinaciji rada i stručnosti postojećih struktura te povećanju učinkovitosti korištenja dostupnih financijskih sredstava, te da su one time dokazale svoju važnost u promicanju i razvoju načela višerazinskog upravljanja u provedbi projekata EU-a; |
| --- | --- |

21.

Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a

| 22. | ponavlja svoje stajalište da bi, posebno u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a, makroregionalne strategije također izvan granica EU-a mogle biti korisne za integrirani razvoj; stoga predlaže da se ispita kako bi makroregionalne strategije mogle pomoći u oblikovanju budućih odnosa između Ujedinjene Kraljevine i EU-a te poziva obje strane da u daljnju raspravu o tom pitanju snažno uključe lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ukazuje na činjenicu da OR makroregionalne strategije u kojima bi sudjelovale Ujedinjena Kraljevina i regije EU-a priznaje kao važan instrument kojim bi se u budućnosti osiguralo održivo zajedničko oblikovanje programa, koordinacija i suradnja između gradova i regija Ujedinjene Kraljevine i EU-a. OR poziva da gradovi i regije budu aktivno uključeni u oblikovanje te suradnje; |
| --- | --- |

23.

Klasteri

| 24. | ističe da u svijetu u kojem globalno tržišno natjecanje više nije samo konkurencija među poduzećima, već i među regijama, klasteri kao centri izvrsnosti imaju važnu ulogu za blagostanje regija, konkurentnost i gospodarski razvoj, čime doprinose i teritorijalnoj koheziji; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća da su klasteri važni pokretači inovacija jer su oni jednako zanimljivi ulagateljima i inovatorima te povezuju poduzeća, tijela lokalne vlasti, ustanove za istraživanje i obrazovanje. Smatra da je iznimno važno uključivanje klastera u proces razrade strategija pametne specijalizacije, a naročito u tematske platforme S3 koje promiče Europska komisija. Pristup utemeljen na klasterima može naići na prirodni poticaj u okviru makroregionalnih strategija; napominje važnost podupiranja učinkovitog usklađivanja strategija pametne specijalizacije s regionalnim i nacionalnim politikama radi promicanja učinkovite međuregionalne suradnje zahvaljujući većoj prisutnosti klastera i povećanju sinergije u pristupu izvorima financiranja, a time i dodane vrijednosti makroregionalnih strategija s obzirom na usklađen razvoj predmetnih područja; ponavlja da je potrebno osigurati održive oblike financiranja kako bi se ojačale inicijative klastera u provedbi strategija pametne specijalizacije u okviru međuregionalne i transnacionalne suradnje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da suradnja među klasterima predstavlja perspektivan alat za jačanje inovacijskog kapaciteta regija i da stoga organizacije klastera za prekograničnu i regionalnu suradnju ne bi trebale biti ograničene samo na Europu, već bi trebale biti usmjerene na stvaranje globalnih klastera. Makroregionalne strategije između regija EU-a, država članica i, po potrebi, trećih zemalja, mogu pružiti odgovarajući okvir za takvu suradnju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća na zaključak Vijeća Europske unije od 12. ožujka 2018. u kojem se poziva na daljnji razvoj europske politike klastera s ciljem povezivanja regionalnih klastera na osnovu načela pametne specijalizacije te izgradnje paneuropskih klastera svjetske klase kako bi se podržala pojava novih vrijednosnih lanaca diljem Europe. U skladu s time, u budućem proračunu Interrega trebalo bi se osigurati financiranje suradnje u okviru pametne specijalizacije u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja zaključke Vijeća Europske unije od 21. svibnja 2019. o provedbi makroregionalnih strategija EU-a (10) u kojima se poziva na iskorištavanje poveznica između strategija pametne specijalizacije i klastera radi boljeg povezivanja ekosustava i industrijskih i inovacijskih politika u okviru makroregionalnih strategija; |
| --- | --- |

28.

| 29. | stoga poziva Europsku komisiju da razvije mjere za daljnje promicanje klastera i njihove suradnje te posebice za jačanje regionalne dimenzije klastera; osim toga, teritorijalni i regionalni pristup trebao bi osigurati veću usklađenost i sinergije unutar politika klastera; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da makroregionalne strategije mogu pridonijeti stvaranju okruženja koje pogoduje klasterima. To bi omogućilo koordinirano djelovanje javnih uprava, posebice lokalnih i regionalnih vlasti, sveučilišta, istraživačkih centara i poduzeća. Prekogranični klasteri sami po sebi potiču suradnju među različitim partnerima, koja prelazi zemljopisne i sektorske granice; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva EU da u okviru svoje politike klastera jače promiče prekograničnu suradnju, primjerice podupiranjem potrage za međunarodnim partnerima za klastere (i njihovim članovima) te, u određenoj mjeri, osiguravanjem financijskih sredstava za testiranje i daljnji razvoj suradnje među klasterima. Taj koncept uspješno je proveden primjerice u okviru projekta „Innovation Express” za regiju Baltičkog mora (11); |
| --- | --- |

31.

Makroregionalna strategija za Podunavlje

| 32. | ukazuje na znatne razlike unutar Podunavlja u području inovacija, pri čemu neke regije pripadaju skupini najuspješnijih regija u EU-u, dok druge zaostaju. Razlog tome su nejednaki uvjeti i široki spektar postupaka upravljanja u području istraživanja i ulaganja. U tom kontekstu, poziva na bolju koordinaciju relevantnih javnih mjera te pametnija i usmjerenija ulaganja, uključujući u okviru programa EU-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ukazuje na činjenicu da je relativno snažan rast malih i srednjih poduzeća jedan od najvažnijih čimbenika konkurentnosti Podunavlja. Budući da su inicijative klastera obično usmjerene na MSP-ove i da postoji snažna i pozitivna korelacija između regionalnih uspjeha u pogledu inovacija i regionalne konkurentnosti, to bi toj regiji moglo pružiti priliku za poboljšanje konkurentnosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da poboljšanje konkurentnosti na makroregionalnoj razini iziskuje aktivniji pristup te da je potrebno ojačati okvir za budući razvoj klastera, iako već postoji nekoliko obećavajućih projekata i inicijativa iz makroregija. Poziva Europsku komisiju i tijela nadležna za provedbu makroregionalne strategije da prate i ocjenjuju ne samo napredak i rezultate provedbe tih inicijativa, već i da donose zaključke, dijele iskustva i nude nove mehanizme za poticanje rasta i jačanje konkurentnosti na makroregionalnoj razini; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podržava razmatranje mogućnosti izrade strategije pametne specijalizacije za podunavsku makroregiju, uzimajući u obzir specifične prednosti i potrebe regije, kao što je relativno snažan rast malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva na pokretanje sustavne razmjene iskustava, informacija i podataka s drugim makroregionalnim strategijama kako bi se razvila konkurentnost makroregija usmjerenih na zeleno gospodarstvo, inovacijski sektor i stvaranje novih radnih mjesta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da klasteri također imaju važnu ulogu u okviru modela trostruke spirale za suradnju između sveučilišta, tijela javne vlasti i privatnog sektora. Zbog svoje blizine lokalnim tržištima i poznavanja lokalnih potreba, oni predstavljaju odgovarajuće instrumente za provedbu osnovne ideje mjera usmjerenih na konkretna područja u kombinaciji s pristupom odozdo prema gore. |
| --- | --- |

37.

Zaključci

| 38. | naglašava da je potrebno podržati svaku inicijativu kojom se jačaju jedinstvo, suradnja, integracija, sigurnost, socijalna jednakost i istinska kohezija Europske unije. Makroregionalna strategija može uvelike doprinijeti usklađivanju životnog standarda građana susjednih područja u razumnom roku; |
| --- | --- |

38.

| 39. | makroregionalnu strategiju obilježava izrazito europska vizija s velikim potencijalom koja s inovativnim sredstvima potiče konkretnu suradnju kako bi se proveli zajednički ciljevi koji su važni za građane, neovisno o tome u kojoj državi ili regiji žive; |
| --- | --- |

39.

| 40. | makroregionalna strategija omogućava istinsko višerazinsko upravljanje, od lokalnih vlasti do Europske komisije. Pri tome se ne stvaraju nove birokratske strukture, već se smanjuje jaz između europskih i lokalnih politika. Interakcija politike klastera i makroregionalne strategije može pomoći bržem postizanju cilja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije iz Ugovora iz Lisabona. |
| --- | --- |

40.

Bruxelles, 26. lipnja 2019.

Predsjednik

Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2019) 21 final.

1

(2)  SWD(2019) 6 final.

2

(3)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9895-2019-INIT/hr/pdf

3

(4)  Mišljenje Europskog odbora regija „Provedba makroregionalnih strategija” (COR-2017 – 02554).

4

(5)  Mišljenje Europskog odbora regija „Teritorijalna vizija za 2050. – Što donosi budućnost?” (COR-2015-04285).

5

(6)  Mišljenje Europskog odbora regija „Provedba makroregionalnih strategija” (COR-2017 – 02554).

6

(7)  http://www.interreg-danube.eu/approved-projects/danubiovalnet.

7

(8)  Mišljenje Europskog odbora regija „Provedba makroregionalnih strategija” (COR-2017 – 02554).

8

(9)  Članak 15. stavak 3. Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) uz potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj i instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (Interreg), COM(2018) 374 final.

9

(10)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9895-2019-INIT/hr/pdf

10

(11)  http://www.bsr-stars.eu/innovation-express/.

11

---

MIŠLJENJA

| 29.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 404/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 404/6

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Prema učinkovitijem i demokratskijem odlučivanju u poreznoj politici EU-a

(2019/C 404/02)

| Izvjestitelj | : | Christophe ROUILLON (FR/PES), gradonačelnik Coulainesa |
| --- | --- | --- |
| Referentni dokument | : | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću: Prema učinkovitijem i demokratskijem odlučivanju u poreznoj politici EU-a, od 15. siječnja 2019.
  COM(2019) 8 final |

Izvjestitelj

:

Christophe ROUILLON (FR/PES), gradonačelnik Coulainesa

Referentni dokument

:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću: Prema učinkovitijem i demokratskijem odlučivanju u poreznoj politici EU-a, od 15. siječnja 2019.

COM(2019) 8 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | dijeli stajalište Komisije koja tvrdi da globalizacija, digitalizacija i razvoj gospodarstva usluga pridonose vrlo dinamičnom razvoju porezne politike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da je već poticao Komisiju da upotrijebi prijelaznu klauzulu kako bi se primjenjivalo glasovanje kvalificiranom većinom, osobito u području oporezivanja. (1) U tom kontekstu izražava zadovoljstvo zbog odluke Europskog parlamenta od 26. ožujka 2019. o gospodarskom kriminalu, utaji poreza i izbjegavanju plaćanja poreza (izvješće odbora TAX3) u kojem Parlament poziva Komisiju da, prema potrebi, upotrijebi postupak predviđen člankom 116. UFEU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da, u skladu s člankom 4. stavkom 2. UFEU-a, unutarnje tržište spada u područje podijeljene nadležnosti EU-a i država članica i da članak 113. UFEU-a osigurava mehanizme koji omogućavaju usklađivanje zakonodavstva povezanog s poreznim politikama između država članica kako bi se osiguralo funkcioniranje unutarnjeg tržišta i izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja. Smatra da bi se radi prijedloga o uvođenju glasovanja kvalificiranom većinom na toj osnovi, što u skladu s obvezom Komisije ne bi smjelo utjecati na ovlasti država članica da utvrde stope izravnog oporezivanja ili oporezivanja fizičkih osoba ili trgovačkih društava, trebala osigurati veća uključenost Europskog parlamenta i nacionalnih i regionalnih parlamenata, vodeći računa o tome da postoje regije sa zakonodavnim ovlastima u području porezne politike; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da svrha prijedloga Komisije nije dodjela novih nadležnosti EU-u; Komisija također ne predlaže uplitanje u isključiva prava država članica kada je riječ o određivanju stopa za izravno oporezivanje pojedinaca ili društava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na to da se pojačana suradnja (članci 326–334. UFEU-a) može primijeniti na porezna pitanja i da se time omogućava da se najmanje devet država članica dogovori o zajedničkom zakonodavstvu, kao što je bio slučaj s predloženim porezom na financijske transakcije. Međutim, pojačana suradnja trebala bi biti opcija za krajnju nuždu, nakon što se iscrpe mogućnosti koje se pružaju u okviru normalnog funkcioniranja institucija jer može dovesti do fragmentacije unutarnjeg tržišta i temelji se na međuvladinom pristupu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja činjenicu što je Komisija tijekom svojeg trenutnog mandata predstavila 26 zakonodavnih prijedloga za jačanje borbe protiv financijskog kriminala i agresivnog poreznog planiranja (2), kao i za jačanje učinkovitosti naplate poreza i pravednosti oporezivanja; naglašava da je u Vijeću postignut određeni napredak u pogledu glavnih inicijativa za reformu oporezivanja poduzeća, ali da još nisu sve dovršene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | također napominje da je manjina država članica u Vijeću blokirala inicijative koje nisu povezane s utajom poreza i izbjegavanjem plaćanja poreza, među kojima su prijedlozi poreza na financijske transakcije koji se podnose od 2011., i oporezivanja digitalnih usluga, kojima je OR pružio svoju potporu; |
| --- | --- |

7.

Europsko oporezivanje i demokracija

| 8. | podsjeća na neodvojivu vezu između oporezivanja i demokracije s obzirom na to da je povijest liberalnih demokracija usko povezana s nastojanjem da porezni obveznici pristanu na podvrgavanje sredstava i poreznih rashoda demokratskom nadzoru, u skladu s krilaticom „nema oporezivanja bez zastupanja” (eng. No taxation without representation); |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je prema nedavnom istraživanju Eurobarometra (3) borba protiv štetnih poreznih praksi za tri četvrtine ispitanika prioritetno područje za djelovanje EU-a; stoga ocjenjuje da je Komisija odabrala pravi trenutak da objavi svoj prijedlog kako bi pridonijela demokratskoj raspravi uoči europskih izbora; osim toga, smatra da će Europska unija moći bolje potisnuti antieuropski populizam ako se europskom politikom u području oporezivanja upravlja transparentnije i demokratskije („ponovno preuzimanje kontrole”, eng. Take back control); |
| --- | --- |

9.

| 10. | primjećuje da izbjegavanje plaćanja poreza od strane multinacionalnih poduzeća i dalje predstavlja problem u EU-u te da bi trebalo pojačati pojedinačne istrage jer prijestupi jednog subjekta ne odražavaju ponašanje cijele zajednice; |
| --- | --- |

10.

Trošak jednoglasnosti u području oporezivanja

| 11. | ističe da u istom gospodarskom okviru treba pronaći ravnotežu između, s jedne strane, zakonodavnog uređenja porezne konkurencije među državama članicama, a katkad i unutar njih, i, s druge strane, činjenice da je potrebno izbjeći nacionalni porezni suverenitet jedne države članice zadire u nacionalni porezni suverenitet neke druge države članice, primjerice zbog neutvrđene primjerene najveće razlike između odgovarajućih poreznih stopa ili postojanja agresivnih poreznih sustava. Porezne odluke jedne države članice doista mogu u znatnoj mjeri utjecati na prihode drugih država članica i na njihov manevarski prostor u pogledu vlastitih političkih odabira. Osim toga, nacionalni porezni suverenitet ograničava se kako porezna osnovica postaje mobilnija. OR stoga smatra da bi bolje bilo poticati zajednički porezni suverenitet na europskoj razini; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primjećuje da je, usporedno s napretkom europske integracije te značajnom i brzom preobrazbom gospodarstva, došlo do neravnoteže u integraciji, pri čemu se kapital i usluge slobodno kreću EU-om dok države članice samostalno utvrđuju svoja porezna pravila. Naime, u okolnostima u kojima je razvoj jedinstvenog tržišta bio ograničen uglavnom na trgovinu robom, prekogranični učinci oporezivanja bili su mnogo manji nego danas jer se poduzeća uvelike oslanjaju na nematerijalnu imovinu, podatke i automatizaciju, čiju je dodanu vrijednost teško izmjeriti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da su zajednički napori na europskoj i nacionalnoj razini nužni kako bi se proračuni Unije i država članica zaštitili od gubitaka uzrokovanih poreznom prijevarom i neplaćenim porezima; primjećuje da će samo potpuno i učinkovito prikupljanje poreznih prihoda omogućiti državama i lokalnim tijelima, a neizravno i Europskoj uniji, među ostalim, da pružaju kvalitetne i troškovno učinkovite javne usluge, osobito u području pristupačnog obrazovanja, zdravstva i stanovanja, sigurnosti i borbe protiv kriminala te da financiraju borbu protiv klimatskih promjena, promicanje rodne ravnopravnosti, javni prijevoz i bitnu infrastrukturu radi napretka u pogledu provedbe ciljeva održivog razvoja; to bi s vremenom moglo dovesti do smanjenja ukupnog poreznog opterećenja europskih građana i poduzeća; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da je jednoglasnost u području oporezivanja bila prepreka i za provedbu drugih uspješnih rješenja Europske unije, što se osobito odnosi na Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030., uključujući reviziju Direktive o oporezivanju energije kojom se emisije CO2 željelo uvesti u stopu oporezivanja goriva, kružno gospodarstvo i reformu sustava vlastitih sredstava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da su prema nedavnom ispitivanju brojne strategije poduzeća da izbjegnu plaćanje poreza uzrokovale gubitke prihoda u Uniji čiji se procijenjeni iznos kreće u rasponu od 50 – 70 milijardi eura, što se odnosi samo na prihode izgubljene zbog premještanja dobiti i odgovara udjelu od najmanje 17 % porezâ na dohodak poduzeća naplaćenih 2013., pa do 160 – 190 milijardi eura ako se dodaju individualizirani porezni dogovori velikih multinacionalnih poduzeća; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da su lokalna i regionalna tijela također žrtve izbjegavanja plaćanja poreza s obzirom na to da se lokalni ili regionalni porezi naplaćuju na temelju nacionalne porezne osnovice i da lokalna i regionalna tijela u većini država članica ubiru dio poreza koji dolazi iz nacionalnog oporezivanja poduzeća; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da su propisi EU-a u području PDV-a izrađeni još 1993., a trebali su biti prijelazni. Zahtjev za jednoglasnost onemogućio je bilo kakvu značajnu reformu usprkos najnovijim tehnološkim dostignućima i promjenama na tržištu. Države članice u brojnim slučajevima i dalje primjenjuju različita pravila na nacionalne i prekogranične transakcije. OR ističe da to predstavlja veliku prepreku dovršetku jedinstvenog tržišta i dovodi do skupih postupaka za sve veći broj europskih poduzeća s prekograničnim poslovanjem. Pojednostavnjenje i modernizacija pravila o PDV-u na razini EU-a doveli bi do smanjenja administrativnih opterećenja prekograničnih poduzeća, što bi za poduzeća dovelo do ukupne uštede od 15 milijardi eura godišnje. Sadašnje stanje osobito je otežavajuće za MSP-ove koji nemaju financijska sredstva ni odgovarajuće osoblje za suočavanje s pravnom složenošću poreznih propisa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi ukidanje zahtjeva za jednoglasnost u području oporezivanja omogućilo Europskoj uniji da ne brani samo položaj najmanjeg europskog zajedničkog nazivnika i da stoga bude ambicioznija u kontekstu međunarodnih promišljanja u pogledu oporezivanja, osobito u okviru radova OECD-a o digitalnom oporezivanju i premještanju dobiti (BEPS); |
| --- | --- |

18.

Plan

| 19. | podržava načelo postupnog pristupa koji je predložila Komisija i smatra da bi taj pristup trebalo poduprijeti u okviru Europskog semestra te da bi se njime trebalo omogućiti rješavanje pitanja mehanizama agresivnog poreznog planiranja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | želi da se najprije glasovanje kvalificiranom većinom uvede za inicijative koje nemaju izravnog utjecaja na porezna prava, osnovice ili stope država članica, ali su potrebne za poboljšanje administrativne suradnje i uzajamne pomoći među državama članicama u borbi protiv prijevare i izbjegavanja plaćanja poreza. OR također želi da prvom fazom budu obuhvaćene i inicijative kojima će se poduzećima EU-a olakšati da ispunjavaju porezne obveze; |
| --- | --- |

20.

| 21. | želi znati zašto Komisija predlaže da se posebna prijelazna klauzula iz članka 192. stavka 2 UFEU-a u području okoliša primjenjuje tek u drugoj fazi, iako je oporezivanje bitan element za provedbu ciljeva održivog razvoja u Europskoj uniji; stoga predlaže da Europska komisija predloži upotrebu prijelazne klauzule za ekološko oporezivanje već u prvoj fazi. Osobito je važno što prije uvesti usklađeni europski pristup u području oporezivanja zrakoplovnog sektora, koji trenutno ne podliježe nikakvom europskom poreznom sustavu, na primjer u pogledu uvođenja PDV-a na zrakoplovne karte ili oporezivanja kerozina. |
| --- | --- |

21.

Bruxelles, 26. lipnja 2019.

Predsjednik

Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Vidjeti točku 6. Rezolucije o Programu rada Europske komisije za 2019. (RESOL-VI/33) donesenu 6. veljače 2019.

1

(2)  Europska komisija agresivno porezno planiranje definira kao „iskorištavanje tehničkih karakteristika određenog poreznog sustava ili neusklađenosti između dvaju ili više poreznih sustava radi smanjenja poreznih obveza”.

2

https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/taxation_papers_71_atp_.pdf

(3)  https://www.europarl.europa.eu/news/hr/headlines/economy/20160707STO36204/eurobarometar-o-poreznim-prijevarama-75-gradana-trazi-vise-mjera-od-eu-a.

3

---

| 29.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 404/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 404/9

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalizirani pristup industrijskoj politici EU-a

(2019/C 404/03)

| Izvjestiteljica | : | Jeannette BALJEU (NL/ALDE),
  članica Izvršnog vijeća pokrajine Južna Holandija |
| --- | --- | --- |

Izvjestiteljica

:

Jeannette BALJEU (NL/ALDE),

članica Izvršnog vijeća pokrajine Južna Holandija

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Uvod

| 1. | ističe da je industrija, koja se promatra kao proizvodnja robe i pružanje usluga, temelj inovativnog, održivog i raznolikog gospodarstva s pomoću kojeg se mogu zajamčiti europska konkurentnost i kvalitetna radna mjesta u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno naglašava svoje uvjerenje da Europska komisija i države članice moraju iskoristiti sav potencijal Ugovora o EU-u u području industrijske politike u skladu s člankom 173. UFEU-a, posebice tako što će u suradnji s regionalnim dionicima poduzeti „bilo koju inicijativu korisnu za promicanje takve koordinacije (država članica u području industrijske politike), osobito inicijative kojima je cilj utvrđivanje smjernica i pokazatelja, organizacija razmjene najbolje prakse i priprema potrebnih elemenata za periodičko praćenje i ocjenu”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je industrija od ključne važnosti za europske regije i gradove te za desetke milijuna radnih mjesta koje stvara, a zbog svoje se prirode ostvaruje u globalnom kontekstu u kojem je trgovina važan pokretač rasta koji donosi i koristi i izazove; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da treba istaknuti posebnu važnost malih i srednjih poduzeća za stvaranje vrijednosti, inovacije i radna mjesta jer upravo MSP-ovi imaju osobito velik utjecaj na sposobnost industrije da se na fleksibilan način prilagodi novim zahtjevima, primjerice u kontekstu globalizacije ili digitalizacije. U okviru industrijske politike EU-a moraju se osigurati odgovarajući koncepti za stvaranje i očuvanje povoljnih uvjeta, osobito za ta poduzeća; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uviđa da se izazovi i prilike u području industrije odnose na postizanje „spremnosti za budućnost” i održavanje ključnog doprinosa blagostanju i zapošljavanju, kao i osiguravanje održivog rasta i ugljično neutralnog kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da postoji potreba za ulaganjima u inovativne nove tehnologije i digitalizaciju, ugljično neutralno kružno gospodarstvo te povezane vještine diljem europskih regija u cilju poboljšanja konkurentske prednosti Europe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | stoga ističe da postoji potreba za strateškom vizijom u području europske industrije utemeljenom na lokaliziranom pristupu kako bi se brzo odgovorilo na gospodarske i industrijske promjene i zadržao konkurentan položaj na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da je potreban koordinirani europski pristup kako bi se zajamčilo da se europska industrija može nositi s konkurencijom na svjetskoj razini te smatra da je to potrebno kako bi se ujedno usmjerilo na poboljšanje dosljednosti regulatornih okvira i standarda, uklanjanje prekomjernih i nepotrebnih regulatornih i administrativnih opterećenja, omogućivanje paneuropske suradnje i partnerstava, jamčenje konkurentnog troška energije i osiguravanje odgovarajućih instrumenata trgovinske zaštite kako u tradicionalnim sektorima kao što su proizvodnja čelika i tekstila, kemijska industrija, poljoprivreda i pomorstvo tako i u novim sektorima. Primjerice, hitno je potrebno uvesti carinsku tarifu za proizvode od čelika iz trećih zemalja u svrhu obrane europske industrije čelika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da je uloga industrijske politike pružanje pogodnog okvira s pomoću kojeg se omogućuje poticanje konkurentnosti industrije, pri čemu se kombiniraju horizontalni i međusektorski lokalizirani pristupi te, kada je potrebno, ciljane mjere za pojedinačne sektore u cijelom vrijednosnom lancu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja Komunikaciju Komisije „Ulaganje u pametnu, inovativnu i održivu industriju: obnovljena strategija industrijske politike EU-a” (1) i činjenicu da se njome naglasak stavlja na partnerstva s državama članicama, regijama, gradovima i privatnim sektorom kao važan korak prema pružanju alata za poticanje industrijske konkurentnosti i inovacija u Europi; pozdravlja prijedlog Europske komisije o kohezijskoj politici nakon 2020., čiji je naglasak na jačanju suradnje među regionalnim ekosustavima u svim dijelovima Europe te jačanju međunarodne i industrijske dimenzije pametne specijalizacije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da bi europsku industriju trebalo podržavati gospodarskim i negospodarskim djelovanjem i mjerama, u potonjem slučaju primjerice politikama u području obrazovanja i osposobljavanja ili podupiranja istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja činjenicu da je Komisija preuzela inicijativu i organizirala okrugli stol na visokoj razini „Industrija 2030.” u okviru kojeg Odbor regija ima status promatrača (2); |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja pozive Europske komisije, Europskog parlamenta i Vijeća da se dodatno razradi sveobuhvatna industrijska strategija EU-a do 2030. i kasnije, uključujući srednjoročne i dugoročne strateške ciljeve i pokazatelje za industriju, koja treba biti popraćena akcijskim planom s konkretnim mjerama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava potrebu za pristupom višerazinskog upravljanja koji se temelji na partnerstvu i dijalogu s državama članicama, lokalnim i regionalnim vlastima i dionicima; (3) |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva na to da sastavnica te strategije bude snažna teritorijalna dimenzija uz poštovanje načela supsidijarnosti; izražava spremnost za pružanje podrške Vijeću i njegovu predsjedništvu pri izradi strategije industrijske politike koja je usmjerenija na lokalizirani pristup; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da bi industrijska strategija EU-a također trebala obuhvaćati detaljnu i na dokazima utemeljenu reviziju pravila EU-a o nadzoru državnih potpora i spajanja kako bi se zajamčili jednaki uvjeti na međunarodnoj razini u skladu s globalnim trgovinskim politikama i multilateralnim sporazumima. Ta strategija trebala bi istodobno obuhvaćati ulagački i inovacijski potencijal državnih potpora ili postupaka spajanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja dokument Europskog centra za političke strategije (4) u kojemu se predlaže uspostavljanje nove ravnoteže između otvorenosti i zaštite europskog tržišta u cilju postizanja ravnopravnijih uvjeta na svjetskoj razini, uz istodobno pružanje podrške lokalnoj industrijskoj inovativnosti i produktivnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da je za postizanje ciljeva Pariškog sporazuma u pogledu odgovora na opasnost od klimatskih promjena (5) potrebna dalekosežna transformacija industrije uz istodobno osiguravanje njezine konkurentnosti. Zbog razmjera transformacije s kojom su suočeni industrija i društvo potrebne su hitne mjere, zajednička vizija i integrirana rješenja svih dionika na svim razinama politike jer se samo višerazinskim pristupom može osigurati da dionici podrže tako važne odluke o gospodarskoj politici; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podržava Komisijinu politiku pravednog jedinstvenog tržišta povezanu s industrijskom politikom EU-a, čiji je cilj svladavanje izazova promjenjivog svijeta rada u duhu europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

19.

1. poruka: Za konkurentnu europsku industriju potreban je kombinirani pristup u okviru kojeg lokaliziranu regionalnu politiku prati međuregionalna suradnja

| 20. | ističe da su konkurentske prednosti regija usko povezane s lokalnim industrijama, geografskim prednostima, regionalnim ekosustavima za industrijsku inovativnost, institucijama za strukovno i visoko obrazovanje, kao i s dostupnom radnom snagom i stručnošću; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava važnost istraživanja, eksploatacije i korištenja europskih primarnih i sekundarnih sirovina za gospodarski razvoj i industrijske lance vrijednosti u regijama. U okviru održivog pristupa usmjerenog na konkretna područja mora se voditi računa o regionalnim posebnostima i razvojnom potencijalu, kao i o mogućim sinergijama u okviru klastera; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da bi se lokalizirani pristup trebao temeljiti na potencijalnim ekosustavima za poslovanje i inovacije u cilju pokretanja industrijske modernizacije i izrade teritorijalnih strategija za inovacije i uključivanje na regionalnoj, lokalnoj, gradskoj i prekograničnoj razini; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da su za to potrebne funkcionalne mreže suradnje, poput makroregionalnih strategija, i klasteri u kojima bi sudjelovali ključni partneri; ujedno ističe da je međuregionalna suradnja tih mreža i klastera ključna za razvoj sinergija, razmjene iskustava, uzajamnog učenja i postizanje kritične mase u okviru zajedničkih ulaganja za uvođenje inovacija u industrijske lance vrijednosti u cijeloj Europi; taj pristup međuregionalne suradnje može biti uspješan samo ako bude obuhvaćao digitalizaciju i razmjenu informacija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da regionalne i lokalne vlasti kao i druge organizacije imaju ključnu ulogu u aktivnom uspostavljanju potrebne međuregionalne i prekogranične suradnje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da bi održiva suradnja među regijama trebala biti više od „ad hoc inicijativa” i da je za nju potreban strukturni okvir za suradnju izgrađen na dugoročnoj predanosti, na temelju već ostvarenih postignuća u postojećim strategijama pametne specijalizacije, u okviru budućih ulaganja u međuregionalne inovacije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primjećuje da su informacije o regionalnim aktivnostima u području inovacija, postojeći kapaciteti (infrastrukture i stručnost) te potencijal kružnog gospodarstva od ključne važnosti. Ti postojeći podaci često su raspršeni i rascjepkani, čime je njihova korist za regije ograničena; stoga potiče Europsku komisiju da provede istinsko prikupljanje dokaza uzimajući u obzir lokalnu i regionalnu perspektivu o strategiji EU-a za industriju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | preporučuje da Komisija pruži veću podršku međuregionalnoj i prekograničnoj suradnji, uključujući u okviru postojećih inicijativa kao što su inicijativa Vanguard ili tematska partnerstva za pametnu specijalizaciju u kojima sudjeluje sve veći broj regija, u kontekstu obnovljenog lokaliziranog pristupa za koji se Europska komisija zalaže u svojim prijedlozima za kohezijsku politiku nakon 2020.; |
| --- | --- |

27.

| 28. | u kontekstu programskog razdoblja nakon 2020. poziva na jačanje podrške EU-a regionalnim ekosustavima i klasterima u okviru ulaganja u međuregionalne inovacije, nadograđivanje pristupa pametne specijalizacije te povećanje i proširenje postojećih inicijativa kao što su platforma za pametnu specijalizaciju o industrijskoj modernizaciji i pilot-inicijativa za regije u industrijskoj tranziciji; ujedno smatra da je važno razviti instrumente za provedbu suradničkih međuregionalnih projekata za ulaganje u industriju u bliskoj suradnji s regijama i partnerstvima za pametnu specijalizaciju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da se tematske platforme za pametnu specijalizaciju trebaju primjereno financirati s obzirom na to da regije nemaju uvijek sredstva potrebna za organizaciju odgovarajućeg sudjelovanja u njima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju na daljnje razvijanje posredničkih alata za utvrđivanje i aktivno poticanje suradnje kako bi se strategijama pametne specijalizacije omogućio stalan proces u okviru kojeg bi regije utvrđivale prioritetna područja u kojima je suradnja ključna kako bi Europa zadržala svoj vodeći položaj; |
| --- | --- |

30.

| 31. | preporučuje da Komisija potakne industrijske inovacije utemeljene na strategijama pametne specijalizacije u svim regijama omogućivanjem posebnih programa potpore u okviru kojih razvijene regije mogu surađivati na konkretnim projektima s manje razvijenim regijama na obostranu korist, kao i suradničkih projekata između razvijenih regija te projekata koji su od obostrane koristi za manje razvijene regije; |
| --- | --- |

31.

2. poruka: S obzirom na to da je za pružanje odgovora na glavne društvene izazove često potrebna suradnja među europskim regijama, regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u okviru inicijativa koje su usmjerene na misiju te u okviru praktične provedbe sektorskih politika

| 32. | smatra da se pristup politici koji je usmjeren na misije može koristiti kao alat za pružanje odgovora na glavne društvene izazove i pružanje podrške pristupu višerazinskog upravljanja, pri čemu pristup utemeljen na pametnoj specijalizaciji može doprinijeti usklađivanju regionalnih programa i ulaganja s prioritetima EU-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da su za pružanje odgovora na društvene izazove potrebna daljnja ulaganja u istraživanje i inovacije u cilju pružanja podrške industrijskoj izvrsnosti i iskorištavanja novih mogućnosti te da je potrebno poduprijeti eksperimentiranje i riskiranje u okviru procesa otkrivanja; Odbor potiče olakšavanje širenja inovacija i novih tehnologija u industriji; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da regije imaju važnu ulogu u povezivanju, razvijanju i pružanju podrške regionalnom ekosustavu za inovacije, organiziranju mapiranja dostupnih kapaciteta i uključivanju različitih skupina dionika u istinski suradnički pristup utvrđivanju ciljeva u području industrije koji se temelji na potražnji, te stoga poziva na regionalnu zastupljenost u upravljanju pristupom usmjerenim na misije, među ostalim u partnerstvima i odborima za misije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | preporučuje da Komisija utvrdi jasne srednjoročne i dugoročne ciljeve u okviru politika usmjerenih na misije te da ih prenese u funkcionalne politike u okviru strukturnih i investicijskih fondova te programa Obzor Europa i Digitalna Europa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | preporučuje da lokalne i regionalne vlasti aktivno nastoje voditi neke od tih misija i zajamčiti uspostavu međuregionalnog pristupa. To je potrebno uskladiti s dostupnim europskim instrumentima, koji to trebaju olakšati; stoga poziva Europsku komisiju da u okviru novog programa Obzor Europa osigura aktivno sudjelovanje regionalnih dionika u upravljanju misijama; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da promiče pilot-projekte u okviru klastera regija u sklopu kojih bi se moglo eksperimentirati, u skladu s pristupom nalik IPCEI-ju (6), ali u manjem opsegu, kako bi se promicala međuregionalna suradnja; |
| --- | --- |

37.

3. poruka: Regionalne i lokalne vlasti trebale bi zajamčiti dostupnost vještina radi podupiranja tranzicije industrije, i to olakšavanjem suradnje između industrijskih aktera i obrazovnih institucija i osiguravanjem podrške u vidu europske strategije

| 38. | primjećuje da je za industrijsku transformaciju, energetsku tranziciju, digitalizaciju i kružno gospodarstvo koji se brzo mijenjaju potreban razvoj novih interdisciplinarnih vještina; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja napore koji se ulažu u koordiniranje različitih instrumenata na europskoj razini, što je vidljivo u okviru Novog programa vještina za Europu, Akcijskog plana za digitalno obrazovanje i Strategije za digitalne vještine; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da postoji hitna potreba za pružanjem podrške trajnom razvoju vještina, ponovnoj edukaciji i prekvalifikaciji trenutačne radne snage te za predviđanjem i promicanjem istih, posebno kad su u pitanju digitalne vještine; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uviđa da je velik broj radnika u europskoj industriji obučen putem strukovnog osposobljavanja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | slaže se da je potrebno što više proširiti koristi industrijske transformacije te da bi onima koji bi mogli biti na gubitku trebalo pružiti mogućnosti i podršku pri prilagodbi; u tom pogledu smatra da bi se u okviru inicijativa politike veća prednost trebala dati omogućivanju cjeloživotnog učenja za niskokvalificirane radnike kako bi im se zajamčio pošten pristup novim tehnološkim vještinama za kojima postoji industrijska potražnja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe važnost aktivnog razvoja kompetencija svih djelatnika tijekom radnog vijeka u svim industrijskim sektorima; OR u tu svrhu predlaže razvijanje učinkovitih koncepata koji bi se primjenjivali u cijeloj Europi za prenošenje novih znanja, usavršavanje vještina i razvoj pojedinačnih sposobnosti u suradnji s poslodavcima i obrazovnim ustanovama; |
| --- | --- |

43.

| 44. | stoga smatra da je paneuropski pristup politici u području vještina ključan za buduću konkurentnost europske industrije te da su potrebna mnogo veća ulaganja u ljudski kapital, obrazovne sustave i sustave strukovnog osposobljavanja i cjeloživotnog učenja, kao i u samu industriju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | smatra da je potrebno dodatno podržati poduzetničko obrazovanje, promicanje poslovnih vještina, uzajamno učenje i razmjenu najboljih praksi kako bi se industrijskim akterima omogućila prilagodba na nove poslovne modele i da učinkovito surađuju u okviru konkurentnih europskih lanaca vrijednosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | preporučuje Europskoj komisiji da ojača međuregionalne programe obrazovanja kao što je Erasmus+, s naglaskom na strukovnom osposobljavanju i pružanju mogućnosti talentiranim osobama da se kreću diljem Europe; |
| --- | --- |

46.

| 47. | traži da nadležna tijela osiguraju fleksibilna sredstva za prekvalificiranje na regionalnoj, a ne na sektorskoj razini, te ponavlja svoj poziv da ESF + bude obuhvaćen Uredbom o zajedničkim odredbama za kohezijsku politiku nakon 2021. kako bi se svi zahtjevi u pogledu načela partnerstva i uključivanja regionalne razine mogli primjenjivati na razvoj programa u okviru ESF-a +; |
| --- | --- |

47.

| 48. | preporučuje suradnju regionalnih i lokalnih vlasti u pogledu zajedničkih obrazovnih i istraživačkih programa kako bi ostvarile zajedničke prioritete EU-a u području vještina i poduprle prilike za učenje na međuregionalnoj razini; |
| --- | --- |

48.

4. poruka: Europska industrija i vlade moraju preuzeti vodstvo i poduzeti mjere kako bi postigle veću razinu održivosti

| 49. | smatra da EU predvodi globalni prelazak na ugljično neutralno kružno gospodarstvo. Europska industrija stoga treba preuzeti vodeći položaj u pogledu pridonošenja ublažavanju klimatskih promjena, postizanja ciljeva Pariškog sporazuma, očuvanja resursa, sprječavanja uništenja okoliša i pružanja odgovora na očekivanja potrošača u području zelenog gospodarstva koja se mijenjaju; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe da će prelazak poduzeća na održivije i resursno učinkovitije poslovne modele pridonijeti zaštiti okoliša i osigurati konkurentsku prednost koja dovodi do inovacija i stvaranja novih radnih mjesta i mogućnosti za poduzetnike; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe da je informiranje industrijskih aktera i građana u pogledu prednosti novih pristupa, kao što su kružna ugljično neutralna gospodarstva i ekonomije dijeljenja, od ključne važnosti. Za te nove pristupe potrebna je promjena stava potrošača (npr. prema ponovnoj upotrebi i recikliranju) i industrije, koja se mora postupno prilagoditi novim zahtjevima u okviru dugoročnog strateškog planiranja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | smatra da Europa za prelazak na održivu industriju treba iskoristiti svoje vodstvo u svim sektorima i riješiti pitanje sve veće globalne konkurencije u području zelene proizvodnje, biogospodarstva i tehnologija u okviru kojih se upotrebljavaju izvori čiste energije; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da je prelazak regija na kružno i ugljično neutralno gospodarstvo dugoročan projekt koji može uspjeti samo primjenom postupnog pristupa, a u nekim slučajevima i radikalnom obnovom, u okvirima izvedivih, prijelaznih ciljeva kojima se građanima i sektorima kao što je automobilska industrija neće nametnuti pretjerano opterećenje; posebnu pozornost treba posvetiti jačanju otpornosti ruralnih zajednica izloženih riziku od zapostavljenosti u pogledu gospodarske tranzicije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava da predstoji prevladavanje važnih prepreka, uključujući nedostatak pravih tržišnih signala i poticaja za osmišljavanje proizvoda za kružno gospodarstvo, visoke troškove prelaska za poduzeća, regulatorne prepreke, neodgovarajuće informiranje potrošača i nefunkcionalna tržišta sekundarnih sirovina; |
| --- | --- |

54.

| 55. | smatra da paneuropska i međuregionalna suradnja imaju važnu ulogu u pogledu pomaganja regijama da osmisle strateški pristup realizaciji potencijala kružnog ugljično neutralnog gospodarstva; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podržava ideju upotrebe strateške javne nabave kao alata za poticanje inovacija, kako je navela Europska komisija u svojem akcijskom planu za kružno gospodarstvo 2015. (7) i kako je prepoznato u relevantnim direktivama o javnoj nabavi, no smatra da regionalne i lokalne vlasti često izbjegavaju preuzimanje rizika zbog složenosti pravila; |
| --- | --- |

56.

| 57. | preporučuje da regionalne i lokalne vlasti usvoje višesektorsku i međusektorsku perspektivu u pogledu gospodarskog razvoja, pri čemu bi gospodarenje otpadom i upravljanje okolišem trebalo integrirati u pristup kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva regije i gradove da u potpunosti iskoriste mogućnosti kohezijske politike nakon 2020. godine za uvođenje inovativnih rješenja usmjerenih na klimatsku tranziciju i prelazak na kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva na sveobuhvatan, koordiniran pristup višerazinskog upravljanja kako bi se zajamčila potrebna usklađenost među različitim instrumentima i mjerama politika na različitim razinama. Pri prelasku na niskougljično kružno gospodarstvo u obzir bi trebalo uzeti cjelokupan lanac vrijednosti i proizvodnu industriju u cjelini, kao i mala i srednja poduzeća te novoosnovana poduzeća; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da pruži daljnju podršku razvoju zajedničkih strategija u određenim područjima, kao što je vodik i sintetička goriva, kao i tržišnom usvajanju održivijih tehnologija; |
| --- | --- |

60.

5. poruka: Regionalna strateška javno-privatna partnerstva usmjerena na inovacije ključna su za poboljšanje uvođenja novih tehnologija u industriju

| 61. | primjećuje da inovacije sa sobom nose teškoće, posebno za novoosnovana poduzeća i MSP-ove, jer je usvajanje novih tehnologija često popraćeno velikim ulaganjima i zahtijeva stručnost, te ističe da jaz u pogledu digitalne tranzicije još uvijek postoji u raznim sektorima i regijama Europe; |
| --- | --- |

61.

| 62. | smatra da je suradnja između industrije, istraživačkih organizacija i regionalnih vlasti važna za vrednovanje industrijskih inovacija; |
| --- | --- |

62.

| 63. | cijeni digitalnoinovacijske centre, pogone Europske komisije za ispitivanje i tehnološke infrastrukture kao primjere strateških javno-privatnih partnerstava usmjerenih na inovacije; |
| --- | --- |

63.

| 64. | podržava činjenicu da su strategije pametne specijalizacije za razdoblje nakon 2020. usmjerene na uklanjanje uskih grla u pogledu širenja novih ideja među poduzećima; |
| --- | --- |

64.

| 65. | podržava 281 digitalnoinovacijski centar EU-a kao dio programa Digitalna Europa u cilju poboljšanja međuregionalne suradnje; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe da je potrebno uspostaviti suradnju među tim javno-privatnim partnerstvima na paneuropskoj razini kako bi se zajamčilo da u okviru industrije postoji nesmetan pristup najsuvremenijim tehnologijama i infrastrukturi diljem Europe; te bi resurse također trebalo učiniti vidljivijima, a potrebno je osigurati i ekonomska sredstva za njihovo uključivanje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | smatra da postoji dodatna potreba za koordiniranom sveobuhvatnom strategijom, kao i za strategijom za poboljšanje regionalne suradnje na operativnoj razini; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ističe da, kako bi se povećao njihov učinak, digitalnoinovacijski centri ne bi trebali biti zasebni instituti koji djeluju samostalno i nadmeću se s drugima, već bi se trebali uspostaviti kao čvorišta unutar mreže u čijoj koordinaciji mogu sudjelovati razni dionici, kao što su sveučilišta, istraživački centri, inovacijski centri itd.; |
| --- | --- |

68.

| 69. | preporučuje da bi regionalne vlasti trebale biti uključene u odabir i operacionalizaciju europskih digitalnoinovacijskih centara u predstojećem programu Digitalna Europa; |
| --- | --- |

69.

| 70. | preporučuje da lokalne i regionalne vlasti promiču održivost i inovacije putem nabave, pružanja podrške pametnim gradovima i drugim relevantnim inicijativama te povezivanja različitih aktera iz industrije, istraživanja i obrazovnih ustanova; |
| --- | --- |

70.

| 71. | preporučuje uključivanje regija u uspostavu pristupa održive suradnje među javno-privatnim partnerstvima u područjima osim digitalizacije (uključujući druge prostore za eksperimentiranje i ispitivanje). Tim uključivanjem trebalo bi obuhvatiti uspostavu sveobuhvatnog pregleda aktivnosti u regijama i procjenu njihove komplementarnosti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | naglašava da je potrebno osmisliti sveobuhvatnu strategiju za prikupljanje, sistematizaciju i širenje informacija o dostupnim infrastrukturnim i inovativnim kapacitetima diljem Europe; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ističe sve veću važnost umjetne inteligencije u europskoj industrijskoj politici i vodeću ulogu Europske unije u tom polju s obzirom na to da se u EU-u nalazi 32 % svih svjetskih istraživačkih ustanova u području umjetne inteligencije. U tom kontekstu podsjeća na svoje stajalište o umjetnoj inteligenciji izneseno u mišljenju od 6. veljače 2019. te podržava preporuke Europskog parlamenta (8); |
| --- | --- |

73.

| 74. | pozdravlja poziv Europskog vijeća upućen Komisiji da do kraja 2019. predstavi dugoročnu viziju s konkretnim koracima za industrijsku budućnost EU-a; |
| --- | --- |

74.

Bruxelles, 26. lipnja 2019.

Predsjednik

Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 479 final.

1

(2)  Odluka Komisije C(2017) 8565 od 15. prosinca 2017. o osnivanju okruglog stola na visokoj razini „Industrija 2030.”.

2

(3)  Zaključci o obnovljenoj strategiji industrijske politike EU-a, Vijeće za konkurentnost, 30. studenog 2017. (705/17).

3

(4)  Industrijska politika EU-a nakon slučaja Siemens-Alstom: uspostavljanje nove ravnoteže između otvorenosti i zaštite, ožujak 2019.

4

(5)  Ujedinjeni narodi (2015.).

5

(6)  Važni projekti od zajedničkog europskog interesa.

6

(7)  Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo [COM(2015) 614 final]

7

(8)  Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2019. o sveobuhvatnoj europskoj industrijskoj politici o umjetnoj inteligenciji i robotici (2018/2088(INI)).

8

---

| 29.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 404/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 404/16

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Ciljevi održivog razvoja: osnova za dugoročnu strategiju EU-a za održivu Europu do 2030.

(2019/C 404/04)

| Izvjestitelj | : | Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP),
  član Općinskog vijeća Zarasaija |
| --- | --- | --- |
| Referentni dokument/i | : | Komunikacija Komisije – Dokument za razmatranje „Prema održivoj Europi do 2030.”
  COM(2019) 22 final |

Izvjestitelj

:

Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/EPP),

član Općinskog vijeća Zarasaija

Referentni dokument/i

:

Komunikacija Komisije – Dokument za razmatranje „Prema održivoj Europi do 2030.”

COM(2019) 22 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja dokument za razmatranje EU-a „Prema održivoj Europi do 2030.” i poziva Europsku komisiju i Europsko vijeće da provedbu Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih 17 ciljeva održivog razvoja postave kao prioritet svojeg političkog programa te da ona predstavlja sveobuhvatni cilj sljedećeg strateškog plana EU-a za razdoblje od 2019. do 2024. i nakon tog razdoblja. Također računa s tim da će nova Europska komisija utrti put za djelovanje u obliku strategije održivog razvoja za cijeli EU i plana provedbe, što je Europsko vijeće već zatražilo u svojim zaključcima od 18. listopada 2018.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | slaže se sa sveobuhvatnom definicijom ciljeva održivog razvoja kao okvira za političko djelovanje usmjereno na svladavanje višestrukih izazova (gospodarskih, društvenih, okolišnih, upravljačkih i vanjskih) te ustraje u tome da svi akteri moraju postići zajedničko razumijevanje održivog razvoja i ciljeva održivog razvoja kako bi ih mogli u potpunosti provesti radi dobrobiti ljudi i budućih generacija. Prva je namjera ublažiti siromaštvo i smanjiti nejednakosti kako nitko ne bi bio zapostavljen, kako bi svijet bio miroljubiv te kako bi se blagostanje stvaralo i dijelilo u skladu s ograničenjima našeg planeta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je 17 ciljeva održivog razvoja univerzalno i nedjeljivo te da je usklađenost politika u pogledu mjera poduzetih za njihovu provedbu ključna za napredak; |
| --- | --- |

3.

Od razmatranja do djelovanja

| 4. | smatra da, od tri scenarija koje je Europska komisija navela kako bi potaknula raspravu o sljedećim koracima EU-a u pogledu provedbe Programa održivog razvoja do 2030., jedinu opciju koja podrazumijeva i unutarnje i vanjsko djelovanje EU-a te obuhvaća sva područja politike predstavlja prvi scenarij; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da, s obzirom na složenu prirodu ciljeva održivog razvoja i rezultate istraživanja OR-a i OECD-a o lokalnom i regionalnom djelovanju u pogledu tih ciljeva (1), postoji prijeka potreba za sveobuhvatnom strategijom EU-a za koordinaciju provedbe na svim razinama vlasti, uz vremenski ograničene ciljne vrijednosti i konkretne ishode za 2030. te mehanizme praćenja i revizije, što govori u prilog prvom scenariju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da bi ishode provedbe ciljeva održivog razvoja i s tim povezane strategije politika trebalo utvrditi na temelju kombinacije pristupa odozdo prema gore i odozgo prema dolje kojom se obuhvaćaju sve razine vlasti i relevantni dionici te postavlja niz diferenciranih ciljnih vrijednosti na razini zemalja i regija. Ova strategija za održivu Europu do 2030. trebala bi uslijediti nakon sadašnje strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ustraje u tome da bi institucije EU-a i države članice smjesta trebale ubrzati svoje djelovanje u pogledu ciljeva održivog razvoja i uključiti ih u sve politike kako je navedeno u drugom scenariju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava potrebu za vanjskim djelovanjem opisanim u trećem scenariju. Međutim, stavljanjem naglaska na vanjsko djelovanje ne bi se samo narušila vjerodostojnost EU-a na međunarodnoj razini nego se ne bi priznalo ni da su EU i države članice daleko od ostvarenja svih ciljeva održivog razvoja te bi se ujedno spriječio napredak u njihovom postizanju u EU-u; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da je na svim razinama, odnosno na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, potrebna snažnija ambicija za provedbu ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

9.

Sudjelovanje regija i gradova

| 10. | naglašava da je za postizanje cilja da nitko ne bude zapostavljen potrebno da sve razine vlasti osiguraju intersekcijsku integraciju i oblikovanje kohezivnih (teritorijalnih) politika koje se međusobno podupiru. Poziva na uspostavu mehanizma za ocjenjivanje napretka i utvrđivanje ključnih izazova u provedbi ciljeva održivog razvoja na terenu te za osiguravanje učinkovite upotrebe sredstava; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da je za postizanje 65 % od 169 ciljnih vrijednosti sadržanih u 17 ciljeva održivog razvoja potreban snažan angažman regija i gradova u provedbi i praćenju tih ciljeva. (2) Gradovi i regije lokaliziraju ciljeve održivog razvoja na terenu i nisu zaduženi samo za provedbu već i za oblikovanje politika na razini najbližoj svojim građanima, poslovnim i lokalnim zajednicama. Rezultati istraživanja OR-a i OECD-a dodatno potvrđuju mobilizaciju gradova i regija, pri čemu je 59 % ispitanika u postupku provedbe ciljeva održivog razvoja. Mnoge europske regije i gradovi predvodnici (3) su u tom postupku lokalizacije ciljeva održivog razvoja i pokazali su da su regije i gradovi ključni za njihovu djelotvornu i brzu provedbu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava ulogu obećavajućih vodećih inicijativa kao što su OECD-ova inicijativa „Gradovi i regije za ciljeve održivog razvoja” i UN-ova „Platforma za gradove predvodnike u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja 25 + 5” u pružanju pomoći regijama i gradovima koji dobrovoljno provode lokalizaciju ciljeva održivog razvoja, pet godina prije 2030.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | na temelju svoje studije o teritorijalnom pristupu ciljevima održivog razvoja (4) naglašava važnost izgradnje kapaciteta i sposobnosti regija i gradova za lokalizaciju ciljeva održivog razvoja te poboljšanja vidljivosti trenutačnih inicijativa kao i promicanja korištenja uslugama EU-ove Službe za potporu strukturnim reformama (SRSS) (5), čiji bi ciljevi trebali biti usklađeni s ciljevima održivog razvoja, u regijama i gradovima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obvezuje se da će podupirati postupak „lokalizacije i teritorijalizacije ciljeva održivog razvoja” i izbjegavati udvostručavanje rada poticanjem partnerstava s međunarodnim (6) i europskim udruženjima (7); |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe ključnu ulogu Europske komisije i Odbora regija, zajedno s ostalim europskim organizacijama, u poticanju istorazinske ocjene, razmjene, suradnje i uzajamnog učenja među regijama i gradovima EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na potpuno priznavanje uloge regija u lokalizaciji ciljeva održivog razvoja u EU-u. Lokalne i regionalne vlasti imaju važnu ulogu u razvoju vrijednosti i društvenih odnosa, zbog čega postoji jasna potreba da ih se uključi u rad na ostvarivanju održivog razvoja cijelog EU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da u EU-u postoje velike razlike u pogledu razvoja, demografije, strukture proizvodnje i razine industrijalizacije, što iziskuje fleksibilan i lokaliziran pristup manje razvijenim, rubnim i otočnim regijama te regijama u energetskoj tranziciji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podupire uspostavu europske zajednice regija za razmjenu praksi povezanih s ciljevima održivog razvoja koju bi vodila mreža nrg4SD; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu podjelu na globalnoj razini, kao i u državama članicama EU-a i među njima. Dok je ciljevima održivog razvoja obuhvaćen izazov urbanizacije u okviru 11. cilja održivog razvoja, potrebno je osigurati uravnotežen regionalni razvoj u EU-u kako bi se zajamčilo da nijedna osoba i nijedno područje ne budu zapostavljeni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava važnost istinske sinergije i integracije lokalnih, regionalnih, nacionalnih i europskih fondova, javnih i privatnih, te suradnje javnog i privatnog sektora, uz strateški razvoj i ulaganja u postizanje ciljeva održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava činjenicu da je kohezija glavni instrument ulaganja EU-a s pomoću kojeg regije i gradovi mogu provoditi ciljeve održivog razvoja i osigurati svoj gospodarski, socijalni i teritorijalni razvoj; stoga zahtijeva da sljedeće financiranje iz Kohezijskog fonda EU-a za razdoblje 2021. –2027. bude dostupno svim regijama i da se promiče sudjelovanje svih građana na temelju pravno obvezujućeg Europskog kodeksa ponašanja za partnerstvo. Ciljevi sljedeće kohezijske politike EU-a trebali bi biti u većoj mjeri usklađeni s ciljevima održivog razvoja kako bi se zajamčila bolja provedba i usklađenost mjera; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da je jedan od ciljeva održivog razvoja urbani cilj (br. 11), ali da ne postoji namjenski regionalni cilj, a regionalni razvoj naveden je samo neizravno, pod podnaslovom o uporabi zemljišta. Stoga postizanje bolje usklađenosti kohezijske politike s ciljevima održivog razvoja iziskuje da se programiranjem financiranja sredstvima iz nove kohezijske politike EU-a obuhvate svi teritorijalno relevantni ciljevi održivog razvoja, a ne samo cilj br. 11; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe model plana EU-a za gradove kojim se potiče dijalog o održivom urbanom razvoju između svih razina vlasti. Taj bi proces mogao poslužiti kao inspiracija za upravljanje budućim strateškim programom EU-a za razdoblje 2019. –2024. kako bi se EU mogao učinkovitije suočiti s izazovima u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe potencijal prijedloga OR-a (8) u kojem se navodi da bi budućom kohezijskom politikom nakon 2020. trebalo podupirati regije i gradove da „lokaliziraju ciljeve održivog razvoja” i usklade provedbu strategija održivog urbanog razvoja sa svojim lokalnim okolnostima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava važnost financijskih instrumenata EU-a za poljoprivredu, istraživanje i inovacije i EFSU-a te njihove sinergijske upotrebe zajedno s kohezijskim fondovima kako bi se u potpunosti ostvarili ciljevi održivog razvoja; |
| --- | --- |

25.

Uključivanje svih dionika

| 26. | ističe da, s obzirom na transformativnu prirodu ciljeva održivog razvoja, ti ciljevi trebaju biti odgovornost svih slojeva društva i gospodarstva; ističe važnost poslovnih slučajeva u privatnom sektoru i gospodarstvu za provedbu i postizanje ciljeva održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća na to da je u središtu ciljeva održivog razvoja čovjek te da su partnerstvo, sudjelovanje i osnaživanje temeljne vrijednosti održivog razvoja. Sudjelovanje građana svih dobnih skupina, civilnog društva u svoj njegovoj raznolikosti, akademske zajednice, javnih tijela i privatnog sektora u višedioničkim dijalozima nužno je kako bi se utvrdila i zajedno osmislila rješenja za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja, pri čemu treba postići dobru ravnotežu u pogledu neizbježnih kompromisa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava ključnu ulogu pokretâ odozdo prema gore, povoljnih uvjeta i poduzetničkog duha u gradovima i regijama za postizanje ciljeva održivog razvoja te pametnog, održivog i uključivog rasta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zagovara multilateralne informativne mjere o koristima održivog razvoja kako bi se osiguralo da ljudi svih dobnih skupina dugoročno gledano usvoje odgovarajuća društvena stajališta; |
| --- | --- |

29.

Upravljanje EU-a u području ciljeva održivog razvoja

| 30. | poziva novu Europsku komisiju na preuzimanje vodeće uloge u uspostavi višerazinskog, višedioničkog i međusektorskog upravljanja, u okviru prvog scenarija, čime bi se omogućilo uključivanje svih dimenzija ciljeva održivog razvoja u sve politike EU-a te istodobno osigurala usklađenost politika između različitih sektora i uključivanje svih razina vlasti i dionika, uključujući građane, u sve faze oblikovanja politika; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava presudnu važnost učenja, s obzirom na to da je političko vodstvo od iznimne važnosti, te napominje da političari i uprave moraju biti osposobljeni i uključeni u području ciljeva održivog razvoja te da svaka institucija EU-a treba uključiti ciljeve održivog razvoja u vlastito upravljanje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | preporučuje da sljedeći predsjednik Europske komisije imenuje poseban tim pridružen svojem uredu koji će surađivati sa svim povjerenicima i pregledavati sve prijedloge politika u vezi s ciljevima održivog razvoja. Taj bi tim trebao utvrditi moguće konflikte i potrebne kompromise te će biti zadužen za uključivanje ciljeva održivog razvoja u politike EU-a. To će podrazumijevati snažnu koordinaciju između svih glavnih uprava; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva sljedećeg predsjednika Europske komisije da na godišnjoj osnovi izvješćuje Europski parlament i Vijeće za opće poslove o provedbi ciljeva održivog razdoblja tijekom svojeg govora o stanju Unije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Vijeće da potiče provedbu ciljeva održivog razvoja i uzajamno učenje na nacionalnoj razini raspravom o dobrovoljnim nacionalnim revizijama u Vijeću za opće poslove, prije prezentacija planiranih za političke forume UN-a na visokoj razini; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Europski parlament kao suzakonodavca da ciljeve održivog razvoja uvrsti u sve relevantne dokumente o politikama, a sve svoje odbore uključi u provedbu ciljeva održivog razvoja; poziva na imenovanje stalnih izvjestitelja za ciljeve održivog razvoja u svojim raznim odborima; |
| --- | --- |

35.

| 36. | obvezuje se na integriran i usklađen rad na ciljevima održivog razvoja i na njihovo uključivanje u rad svih povjerenstava i u sva mišljenja OR-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | predlaže suradnju s Komisijom i drugim partnerima u pogledu praćenja provedbe ciljeva održivog razvoja na lokalnoj/regionalnoj razini; pozdravlja rad Višedioničke platforme za ciljeve održivog razvoja koju je organizirala Europska komisija kao oblik otvorenog i participativnog upravljanja; snažno podupire nastavak njezina rada kako bi regije, gradovi, civilno društvo, akademska zajednica i poduzeća sudjelovali u uključivom dijalogu o održivosti i kako bi se utvrdila odgovornost za ciljeve održivog razvoja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja činjenicu da je Europska komisija uključila preporuke Platforme u dokument za razmatranje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | predviđa da će Platforma biti stalno savjetodavno tijelo za donositelje odluka EU-a (Europsku komisiju, Vijeće i Europski parlament) o sveobuhvatnoj strategiji za održivu Europu do 2030. kao i za informiranje novih europskih povjerenika i zastupnika u Europskom parlamentu o ciljevima održivog razvoja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva na redovno uključivanje europskih, nacionalnih i podnacionalnih platformi u rad Višedioničke platforme EU-a radi jačanja njezina rada i reprezentativnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva sve institucije EU-a da se uključe u redoviti međuinstitucijski dijalog o ciljevima održivog razvoja, uključujući Europsku komisiju, Vijeće, Europski parlament, kao i Europski odbor regija te Europski gospodarski i socijalni odbor, kako bi se zajamčila usklađenost politika u duhu 17. cilja održivog razvoja; |
| --- | --- |

41.

Uključivanje ciljeva održivog razvoja u politike EU-a

| 42. | potiče Europsku komisiju da se koristi smjernicama za bolju regulativu kao alatom za izradu zakonodavstva uzimajući u obzir sve dimenzije ciljeva održivog razvoja. Te bi smjernice trebale jasno prikazati sve varijable koje je potrebno uzeti u obzir prilikom usvajanja održivog pristupa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da će kompromisi u pogledu različitih dimenzija ciljeva održivog razvoja biti neizbježni i poziva na provedbu sustavnih ex ante procjena učinka kako bi se utvrdile moguće sinergije i sukobi te transparentno procijenili kompromisi, uzimajući u obzir izravni i dugoročni učinak. Procjena teritorijalnog učinka i participativne rasprave s građanima i dionicima na lokalnoj i regionalnoj razini bit će ključne za osiguravanje prihvaćanja odluka i ispravnog oblikovanja politika; |
| --- | --- |

43.

| 44. | Odbor regija namjerava služiti kao primjer drugim institucijama i organizacijama, te se obvezuje da će svake godine održavati konferencije na kojima će lokalne i regionalne vlasti predstavljati svoja iskustva i primjere najbolje prakse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva sve institucije EU-a i države članice da europski semestar usklade s ciljevima održivog razvoja i sljedećom strategijom EU-a za održivu Europu do 2030. Višegodišnjim smjernicama trebalo bi osigurati da se u okviru europskog semestra provodi strategija EU-a, da semestar postane alat za koordinaciju i provedbu ciljeva održivog razvoja te da godišnji pregled rasta postane „godišnji pregled održivog razvoja”; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva na višegodišnje istraživanje EU-a o održivom razvoju kojim će se pokrenuti višegodišnji nacionalni ciklus pregleda preporuka i izvješćivanja o njima. Tim bi se istraživanjem trebao steći uvid u provedbu strategije EU-a i akcijskih planova država članica za održivi razvoj. Time bi se osigurala osnova za dobrovoljne nacionalne revizije država članica EU-a u kontekstu UN-a; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zahtijeva da u upravljanje održivim europskim semestrom unutar Komisije budu uključene sve relevantne službe Komisije te da se izbjegavaju izolirane inicijative; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponavlja svoj zahtjev da se upravljanje europskim semestrom temelji na načelima partnerstva i višerazinskog upravljanja, uz uključivanje regija i gradova EU-a kao punopravnih partnera u godišnji ciklus od samog njegovog početka te na temelju kodeksa postupanja; (9) (10) |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva institucije EU-a da upotrijebe proračun EU-a za uključivanje ciljeva održivog razvoja u sve politike, čime će se osobito obustaviti subvencije za fosilna goriva i ojačati kriteriji održivosti u javnoj nabavi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | potvrđuje potrebu za praćenjem provedbe ciljeva održivog razvoja i poziva na raščlambu podataka, barem na razini NUTS2, a po potrebi i na lokalnoj razini, kako bi se omogućilo bolje oblikovanje politika kad nacionalni prosjek dovodi u zabludu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ponavlja (11) potrebu za izlaskom izvan okvira BDP-a i primjenom dodatnih pokazatelja koji nisu isključivo gospodarske prirode, nego obuhvaćaju transformativnu prirodu ciljeva održivog razvoja, i koji bi se trebali mjeriti na razini NUTS2 barem putem raščlanjenih podataka koji se odnose na ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe da predvodničke regije i gradovi izrađuju vlastite pokazatelje i prikupljaju svoje podatke u partnerstvu s lokalnim akterima uključujući privatni sektor. Razvoj lokalnih pokazatelja predstavlja dobru priliku za poticanje sudjelovanja i preuzimanja odgovornosti. Međutim, 40 % ispitanika u istraživanju OR-a i OECD-a ne koristi se nikakvim pokazateljima. Pokazatelji EU-a samo su djelomično upotrebljivi jer za njihovu primjenu na lokalnoj razini nema dostupnih podataka za razinu NUTS2; |
| --- | --- |

52.

| 53. | predlaže da Zajednički istraživački centar EU-a uspostavi platformu za urbane podatke o ciljevima održivog razvoja radi izrade europskog priručnika o gradovima koji dobrovoljno provode ciljeve održivog razvoja; nadalje prima na znanje rad Svjetskog vijeća za podatke o gradovima koje je uspostavilo norme ISO za pokazatelje za pametne i otporne gradove, kao i rad OECD-a na izradi alata za vizualizaciju, u okviru čega se službeni pokazatelji kombiniraju s modeliranim pokazateljima na regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se uzele u obzir regionalne razlike; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Eurostat da taj rad i izmjereni napredak uključi u svoje godišnje izvješće o praćenju, ostavljajući prostora i za kvalitativne podatke. OR je spreman surađivati i poticati suradnju s tim partnerima radi praćenja provedbe ciljeva održivog razvoja na lokalnoj/regionalnoj razini; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponavlja da mnoge regije i gradovi preuzimaju inicijativu i postaju predvodnici u toj tranziciji, s uspješnim inicijativama zasnovanima na pristupu odozdo prema gore, kao što je Sporazum gradonačelnika za klimu i energiju te pripadajuća mreža OR-ovih ambasadora. Ta kretanja odozdo prema gore mogu dobiti novi zamah i predstavljati snažan korak naprijed u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

55.

Vanjska dimenzija ciljeva održivog razvoja

| 56. | ustraje u tome da EU uzme u obzir vanjsku dimenziju ciljeva održivog razvoja tijekom njihove provedbe, uključujući vanjski učinak njegovih nacionalnih politika, na primjer u pogledu ZPP-a ili trgovine. Unutarnja i vanjska dimenzija nisu dva različita svijeta i od ključne je važnosti težiti za usklađenošću politika u pogledu održivog razvoja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zahtijeva partnerstvo između europske, nacionalne, regionalne i lokalne razine kako bi se pridonijelo provedbi ciljeva održivog razvoja putem razvojne suradnje; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zahtijeva bolje praćenje uloge globalnih lanaca opskrbe kako bi se zajamčilo poštovanje vladavine prava i ljudskih prava te provedbu praksi kružnog gospodarstva i izbjegavanje prekomjernog iskorištavanja resursa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ustraje u ključnoj ulozi decentralizirane suradnje i inicijativa OR-a kao što je forum EK-a i OR-a „Gradovi i regije za razvojnu suradnju”, čije je izdanje održano u veljači 2019. bilo usmjereno na održiva gradska partnerstva, pri čemu je više od 500 sudionika iz preko 80 zemalja razradilo konkretne preporuke o politikama za promicanje održivog razvoja kroz regionalna i lokalna partnerstva, ili Inicijativa iz Nikozije za potporu libijskim općinama. Te inicijative OR-a pokazuju da potpora EU-a ne bi smjela biti usmjerena isključivo na velike partnerske projekte među velikim gradovima, nego da bi trebala biti dostupna i inicijativama decentralizirane suradnje različitih veličina koje bi obuhvaćale različite vrste teritorijalnih jedinica; |
| --- | --- |

59.

| 60. | izražava žaljenje zbog činjenice da prijedlogom Europske komisije za Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) nije obuhvaćena tematska linija financiranja namijenjena pružanju potpore lokalnim vlastima; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Europsku komisiju da podupire gospodarsku i socijalnu integraciju mladih, žena i raseljenog stanovništva u zemljama u razvoju. Logikom partnerstva decentralizirane suradnje može se pridonijeti promjeni percepcije migracije kao prijetnje u percepciju migracije kao prilike, osobito s obzirom na ključnu ulogu regija i gradova u integraciji migranata u njihova društva domaćine; |
| --- | --- |

61.

Politike EU-a

| 62. | slaže se s dijagnozom i prijedlozima navedenima u dokumentu za razmatranje koji se odnose na nastavak rada na četirima klasterima politika i četirima horizontalnim čimbenicima kao prioritetima, no iznosi sljedeće dodatne primjedbe: |
| --- | --- |

62.

| 63. | ustraje na tome da je pored predloženog povećanja sredstava za sustavnu integraciju klimatske dimenzije na 25 % u sklopu novog VFO-a potrebno dodijeliti znatna financijska sredstva za održivi razvoj te ujedno osigurati da se nijednom vrstom financiranja ne narušava ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ističe da je krajnje vrijeme za usvajanje strategija i definiranje mjera za postizanje resursno učinkovitog kružnog gospodarstva putem hitne provedbe Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naglašava da se OR u zasebnom mišljenju (12) dodatno bavi poveznicama između UN-ovih ciljeva održivog razvoja, ekološke tranzicije i Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama. U ovom će se mišljenju iznijeti strateški pogled gradova i regija EU na ostvarivanje tranzicije na resursno učinkovito, niskougljično, klimatski neutralno i biološki raznoliko gospodarstvo; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ustraje u tome da održiva potrošnja i proizvodnja ujedno podrazumijevaju smanjenje upotrebe neobnovljivih resursa u apsolutnom smislu u cilju kretanja prema dostatnosti resursa, a ne samo njihovoj učinkovitosti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ističe posebni potencijal biogospodarstva u smislu poticanja neovisnosti o fosilnim gorivima i suzbijanja klimatskih promjena s pomoću ugljične neutralnosti. Najveća moguća primjena proizvoda dobivenih od bioloških sirovina u što većem broju sektora pridonijet će i osiguravanju i otvaranju radnih mjesta na novim, održivim tržištima, osobito u dosad slabije industrijaliziranim regijama; |
| --- | --- |

67.

| 68. | smatra da se uz pomoć regija može postići cilj znatnog povećanja udjela inovativne bioindustrije u bruto domaćem proizvodu tijekom sljedećeg desetljeća; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva na poduzimanje daljnjih mjera u vezi s Komisijinim Akcijskim planom za financiranje održivog rasta jer se financijska sredstva trebaju primjenjivati za poticanje promjena koje će donijeti ne samo financijsku dobit nego i dobit u pogledu održivosti; (13) |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva na uključivanje europskog poslovnog i industrijskog sektora u održivost kao sastavni dio europske industrijske strategije do 2030. kako bi se poslovnom i industrijskom sektoru pomoglo ubrzati prelazak na održivije prakse. O tom bi se prijedlogu koji je već naveden u preporukama platforme EU-a s više dionika za ciljeve održivog razvoja trebalo dodatno raspraviti na okruglom stolu na visokoj razini o industriji „Industrija 2030.” i uključiti biogospodarstvo s integriranim ciljevima održivog razvoja u raspravu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ističe da bi, u cilju usklađenosti politika Unije radi razvoja, ZPP u zemljama u razvoju trebao promicati razvoj održive poljoprivrede, čime bi se poticalo zadržavanje ruralnog stanovništva i osigurala sigurnost opskrbe hranom u tim područjima. Zbog toga se poljoprivredni i prehrambeni proizvodi ne bi trebali izvoziti iz EU-a po cijenama nižima od cijene proizvodnje u Europi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | izražava žaljenje zbog činjenice da u pogledu mobilnosti dokumentom za razmatranje nije obuhvaćena važnost dostupnosti javnog prijevoza za izgradnju održivih gradskih i regionalnih prometnih sustava te ključna uloga lokalnih i regionalnih vlasti u tom smislu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | predlaže da bi novi poticaji na međunarodnom planu proizašli iz programa EU-a za održivost trebali obuhvaćati inicijative za smanjenje emisija stakleničkih plinova na razini IMO-a (pomorski promet) i ICAO-a (zračni promet). EU bi se osobito trebao zalagati za globalni porez na kerozin, a ako se na razini ICAO-a ne postigne sporazum o ubiranju takvog poreza, mogao bi poduzeti jednostrane mjere kao što su ukidanje oslobođenja od plaćanja poreza na gorivo za zrakoplove u unutarnjem prometu u EU-u ili uvođenje naknade za gorivo u zračnom prijevozu tereta; |
| --- | --- |

73.

| 74. | napominje da europska industrija u području mobilnosti treba povećati konkurentnost s pomoću inovacija. Lokalne i regionalne vlasti trebaju preuzeti plan primjene alternativnih goriva i digitalne cestovne infrastrukture u suradnji s privatnim sektorom i s pomoću proračuna EU-a; |
| --- | --- |

74.

| 75. | s obzirom na velike društvene nejednakosti opisane u dokumentu za razmatranje, u što se ubraja i činjenica da je 22 % građana EU-a izloženo opasnosti od siromaštva, ponavlja svoj poziv na potpunu provedbu europskog stupa socijalnih prava te na pridavanje jednake pozornosti čimbenicima socijalne održivosti kakva se pridaje okolišnoj održivosti kako bi se dokazalo da je cilj EU-a to da nijedna osoba i nijedno područje ne budu zapostavljeni. Doista, dokazano je da su socijalno osjetljiva područja često ujedno i najizloženija negativnom utjecaju nedostatka održivog razvoja; |
| --- | --- |

75.

| 76. | zahtijeva regionalnije praćenje provedbe europskog stupa socijalnih prava. OR trenutačno razvija regionalni pregled socijalnih pokazatelja koji bi se mogao upotrijebiti u tu svrhu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | napominje da je posebnu pozornost potrebno obratiti na promicanje aktivnog i zdravog starenja među Europljanima dok se s institucijskog pristupa prelazi na pristup temeljen na zajednici; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ponovno poziva na provedbu Europskog programa za stanovanje (14) koji bi, nadovezujući se na Partnerstvo za stanovanje iz Plana EU-a za gradove, znatno pridonio ostvarenju cilja održivog razvoja br. 11 (održivi gradovi i zajednice), ali i ciljeva br. 1 (iskorjenjivanje siromaštva), br. 7 (cjenovno pristupačna energija) i br. 10 (smanjenje nejednakosti); |
| --- | --- |

78.

| 79. | naglašava da uz doprinos regija i gradova EU-a razvoj digitalnih tehnologija može preobraziti demografske promjene u trostruku pogodnost za Europu: poboljšanje kvalitete života starijeg stanovništva, prelazak na održivije zdravstvene sustave i sustave skrbi te stvaranje održivog gospodarskog rasta i otvaranje radnih mjesta u „srebrnom gospodarstvu”; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ističe da lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u pogledu rodne ravnoteže, ali uviđa da su žene u znatnoj mjeri nedovoljno zastupljene u EU-u te da čine samo 15 % izabranih gradonačelnika, 32 % članova općinskih vijeća i 33 % članova regionalnih parlamenata ili skupština (15); |
| --- | --- |

80.

| 81. | podupire priznavanje i širenje neformalnog i informalnog učenja u radu s mladima. Organizacije mladih i sportske organizacije koje pružaju neformalne i informalne obrazovne programe za aktivno građanstvo izvan škole osobito su važne za poboljšanje vještina i kompetencija mladih; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ističe da je potencijal metode pametne specijalizacije EU-a sastavni dio politike za održivu Europu do 2030. Platforma pametne specijalizacije Zajedničkog istraživačkog centra pomaže regijama u upotrebi strukturnih fondova za integraciju njihovih regionalnih inovacijskih strategija u ciljeve održivog razvoja, uključujući putem događanja „Znanost se susreće s regijama” u organizaciji OR-a i Zajedničkog istraživačkog centra. Komplementarnost strategija pametne specijalizacije i provedbe ciljeva održivog razvoja na regionalnoj razini donosi ključnu dodanu vrijednost za održivi rast; |
| --- | --- |

82.

| 83. | naglašava da bi sustav trgovanja emisijama trebao biti jedan od ključnih sljedećih koraka u provedbi dokumenta za razmatranje; |
| --- | --- |

83.

| 84. | izražava žaljenje zbog činjenice da u okviru „sveobuhvatnog međukontinentalnog sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Afrike” tijekom posljednjeg govora o stanju Unije nije bilo upućivanja na trgovinu. Taj bi sporazum trebao biti vođen ciljevima održivog razvoja i važnom ulogom trgovine koja može pridonijeti njihovu ostvarenju; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva na obnovljeni socijalni dijalog u području korporativnog upravljanja radi promicanja ciljeva održivog razvoja i novih poslovnih modela u cilju jačanja ekonomske demokracije za održivi rast; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ustraje u pozitivnoj ulozi socijalne ekonomije u rješavanju pitanja nezaposlenosti i promicanju uključivog i održivog rasta. To je od posebne važnosti u regijama obilježenima emigracijom, naglim starenjem stanovništva, nedostatkom gospodarske dinamičnosti i niskom razinom poduzetništva. U tim regijama organizacije socijalne ekonomije predstavljaju jedan od načina na koji se dobrim namjerama promiče poduzetništvo i privlači najbolja uporaba lokalnih resursa; |
| --- | --- |

86.

Bruxelles, 26. lipnja 2019.

Predsjednik

Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Ovim je istraživanjem prikupljeno više od 400 odgovora. Rezultati i više informacija dostupni su na poveznici https://cor.europa.eu/en/news/Pages/SDGs_survey.aspx.

1

(2)  UN-ova Mreža rješenja za održivi razvoj (2016.), Getting Started with the SDGs in Cities. A Guide for Stakeholders („Uvod u provedbu ciljeva održivog razvoja u gradovima. Vodič za dionike”), http://unsdsn.org/wp-content/uploads/2016/07/9.1.8.-Cities-SDG-Guide.pdf.

2

Getting Started with the SDGs in Cities. A Guide for Stakeholders

(3)  Npr. Baskija, Alandski otoci, gradovi Espoo, Gent, Utrecht i savezna zemlja Sjeverna Rajna-Vestfalija.

3

(4)  Studija koju je naručio OR: Teritorijalni pristup provedbi ciljeva održivog razvoja u EU-u – uloga Europskog odbora regija (2019.).

4

(5)  Mišljenje Europskog odbora regija – Program potpore reformama i europska funkcija stabilizacije ulaganja (2018/3764, točka 12.; izvjestiteljica: Olga Zrihen (BE/PES)).

5

(6)  Npr. OECD, ICLEI, inicijativa ART UNDP-a, UN Habitat te udruženja kao što su nrg4SD, UCGL-ovi ili Globalna radna skupina.

6

(7)  Npr. CEMR, Eurocities, CPMR, Europska mreža za održivi razvoj ili mreža EEAC.

7

(8)  Mišljenje Europskog odbora regija o budućnosti Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda nakon 2020.

8

(9)  Mišljenje Europskog odbora regija – Bolje upravljanje europskim semestrom: kodeks postupanja za uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti (2016/5386).

9

(10)  Mišljenje Europskog odbora regija – Europski semestar i kohezijska politika: usklađivanje strukturnih reformi s dugoročnim ulaganjima (2018/5504).

10

(11)  Mišljenje Europskog odbora regija „Pokazatelji teritorijalnog razvoja – BDP i šire”, usvojeno 11. veljače 2016.

11

(12)  ENVE-VI/039 – Održiva Europa do 2030.: daljnje djelovanje u pogledu UN-ovih ciljeva održivog razvoja, ekološke tranzicije i Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama; izvjestiteljica: Sirpa HERTELL (FI/EPP).

12

(13)  Mišljenje Europskog odbora regija „Financiranje održivog rasta” (2182/2018), usvojeno 6. prosinca 2018.

13

(14)  Mišljenje Europskog odbora regija „Ususret Europskom programu za stanovanje” (CDR 1529/2017), usvojeno 1. prosinca 2017.

14

(15)  Europski institut za ravnopravnost spolova, Baza podataka o rodnoj statistici, 2017.

15

---

| 29.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 404/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 404/24

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Održivo biogospodarstvo za Europu: jačanje veze gospodarstva, društva i okoliša

(2019/C 404/05)

| Izvjestitelj | : | Jácint HORVÁTH (HU/PES), predstavnik Vijeća grada županije Nagykanizsa |
| --- | --- | --- |
| Referentni dokument/i | : | Održivo biogospodarstvo za Europu: jačanje veze gospodarstva, društva i okoliša
  COM(2018) 673 final |

Izvjestitelj

:

Jácint HORVÁTH (HU/PES), predstavnik Vijeća grada županije Nagykanizsa

Referentni dokument/i

:

Održivo biogospodarstvo za Europu: jačanje veze gospodarstva, društva i okoliša

COM(2018) 673 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

| 1. | pozdravlja Komunikaciju Komisije „Održivo biogospodarstvo za Europu: Jačanje veze gospodarstva, društva i okoliša”, kojom se predlaže akcijski plan za provedbu strategije obnovljenog europskog biogospodarstva u predstojećim godinama; smatra da može imati ključnu ulogu kao instrument za dijalog s Europskom komisijom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da je objavljeni akcijski plan dovoljno ambiciozan i da je provedba mjera sadržanih u njemu od ključne važnosti za razvoj europskog biogospodarstva odgovarajućom brzinom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nadalje smatra da razvoj biogospodarstva predstavlja vrlo velik potencijal za rast i otvaranje radnih mjesta te naglašava da se taj potencijal može ostvariti samo ako regionalni i lokalni akteri na terenu budu blisko surađivali i nastojali postići zajedničke ciljeve; Odbor dodatno ističe važnost održivog biogospodarstva za postizanje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uvjeren je da bi trebalo uskladiti europske, nacionalne, regionalne i lokalne inicijative u području biogospodarstva kako bi se iskorištavanjem pozitivnih učinaka višerazinskog upravljanja stvorili najbolji uvjeti za njegov razvoj u Europi. Povrh toga, i također u vezi s biogospodarstvom, lokalna i regionalna razina ima važnu ulogu u promicanju suradnje među sveučilištima, industrijom, vladom i civilnim društvom zahvaljujući modelu takozvane četverostruke spirale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe izvanredne mogućnosti koje se nude u razdoblju 2021. – 2027. za razvoj biogospodarstva. Lokalne i regionalne vlasti ključne su za provedbu kohezijske politike EU-a i velikog broja regionalnih strategija pametne specijalizacije koje omogućuju sufinanciranje programa i projekata za jačanje biogospodarstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | također ističe da Komisija, osim toga, predviđa obvezu da se od 2021. nadalje izrade akcijski planovi za biogospodarstvo na najprikladnijoj teritorijalnoj razini, što će podrazumijevati jačanje uloge lokalnih i regionalnih vlasti, te da se programima upravlja u što izravnijoj suradnji s predmetnim sektorima i građanima u skladu s načelima supsidijarnosti i višerazinskog upravljanja. Kako bi se razvilo održivo i kružno biogospodarstvo, potrebno je čvrsto povezati aktivnosti s regionalnom i lokalnom razinom s obzirom na to da je lokalno stanovništvo dobro upoznato s postojećim vrijednosnim lancima u regijama. Regije ulažu u osnovne usluge i kapacitete kako bi se lokalnim i regionalnim pristupom zajamčila čvrsta poveznica s regionalnim posebnostima i specijalizacijom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da je radi uspješnog ostvarenja vizije najvećeg mogućeg širenja biogospodarstva potrebno redovito preispitivanje pravnog okvira kako bi se uklonile i pravne prepreke ulaganjima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uvjeren je da će se razvojem održivog europskog biogospodarstva otvarati radna mjesta, posebno u obalnim i ruralnim područjima, zahvaljujući većem sudjelovanju primarnih proizvođača u lokalnom biogospodarstvu. Prema procjenama biogospodarskih sektora, do 2030. godine moglo doći do otvaranja jednog milijuna novih radnih mjesta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva sve države članice Unije da do 2021. razviju nacionalnu strategiju za biogospodarstvo u okviru planiranja sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. kako bi se olakšala koordinacija razvojnih programa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče sve europske regije, kao jednu od najprimjerenijih teritorijalnih razina za provedbu strategija biogospodarstva, da najkasnije do kraja 2024. usvoje akcijske planove za biogospodarstvo ili da predvide zasebno poglavlje za biogospodarstvo kao dio svoje opće razvojne strategije. Odbor nadalje smatra da bi se, s obzirom na to da ekološke granice biogospodarstva nadilaze administrativne granice, mogle razmotriti i međuregionalne strategije kako bi se ojačala prekogranična i međuregionalna suradnja (gradovi prijatelji, mreže) s regijama sličnog profila. Istodobno, u makroregionalnim strategijama i strategijama morskih bazena trebalo bi promicati biogospodarska partnerstva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nada se da će zelena javna nabava u Europskoj uniji što snažnije rasti te naglašava da je razvoj biogospodarstva od ključne važnosti za postizanje tog cilja. Stoga napominje da je javna nabava važan instrument za potporu razvoju proizvoda i rješenja na biološkoj osnovi. To često iziskuje potporu EU-a u obliku zahtjeva za ekološki dizajn, standarda, deklaracija proizvoda u odnosu na zaštitu klime i okoliša te strategija za razvojne mjere; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sa zabrinutošću napominje da prema nedavnom izvješću Zajedničkog istraživačkog centra „postoji velika potencijalna opasnost da će u razdoblju 2015. – 2030. oko 11 % (više od 20 milijuna hektara) poljoprivrednog zemljišta u EU-u biti napušteno zbog čimbenika povezanih s biofizičkom prikladnošću zemljišta, strukturom i poljoprivrednom održivošću gospodarstava te stanovništvom i regionalnim posebnostima”. (1) S obzirom na to Odbor naglašava značajan potencijal napuštenog poljoprivrednog zemljišta za sve veću proizvodnju raznih vrsta bioloških resursa, pod uvjetom da takva diversificirana upotreba ne ugrozi poljoprivredno zemljište visoke prirodne vrijednosti i da ne smanji bioraznolikost i potencijal za obnovu staništa i divljine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na to da je u prethodnom mišljenju o reformi zajedničke poljoprivredne politike (2) naglasio da je u pogledu okoliša i prehrane potrebno udvostručiti, u usporedbi s 2017., površinu koja se koristi za ekološku poljoprivredu u svakoj državi članici odnosno ta površina treba iznositi barem 30 % iskorištene poljoprivredne površine u svakoj državi članici; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podržava zaključke izvješća o preispitivanju strategije EU-a za šume sredinom provedbenog razdoblja, u skladu s kojima bi trebalo koordinirati reviziju strategije za šume i reformu strategije za biogospodarstvo, a kad su posrijedi razvoj šumskog biogospodarstva i poticanje inovacija treba osigurati dosljednost raznih politika EU-a; |
| --- | --- |

14.

Jačanje i unapređivanje bioindustrijskih sektora, poticanje ulaganja te otvaranje tržišta

| 15. | smatra da inovacije u području biogospodarstva trenutačno privlače ulagače u poduzeća samo ako se odnose na razvoj proizvoda s visokom dodanom vrijednošću. Potrebno je poboljšati programe potpore kako bi se razvile tehnologije povezane s proizvodima koji se temelje na biološkim sirovinama čija je tržišna vrijednost niska, ali im je namjena zamijeniti fosilne proizvode. Potrebni su jasniji mehanizmi određivanja cijena za biološke resurse, a da se ne određuju pojedinosti o namjeni tih resursa. Prikladne cijene fosilnih resursa ključni su čimbenik za osiguravanje konkurentnosti biogospodarstva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da bi se uspostavom usklađenog sustava regulacije standarda za proizvode koji se mogu proizvoditi na održiv način i za njihov otpad, kao i jamstvom stabilnosti tog sustava na razini država članica, ostvario velik napredak za organizacije uključene u istraživanje, razvoj i proizvodnju proizvoda koji se temelje na biološkim sirovinama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Europsku komisiju da podrži postupke uključene u proizvodnju i prodaju proizvoda temeljenih na biološkim sirovinama u državama članicama EU-a i širenje tehnologija u području održivog biogospodarstva. EU bi se razvijanjem najnovijih tehnologija povezanih s biogospodarstvom trebao isprofilirati kao predvodnik u tom sektoru kako bi potakao otvaranje radnih mjesta i osigurao opskrbu kvalitetnim bioproizvodima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | u pravilima je potrebno izbjeći pretjerano administrativno opterećenje za korisnike bioloških resursa. Trenutačno se takve obveze izvješćivanja u pogledu održivosti i gospodarstva (i za poslovne partnere) utvrđuju u propisima o državnim potporama i u Direktivi o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (RED II). Osim toga valja izbjegavati i mikroupravljanje uporabom različitih bioloških resursa sve dok resursi ispunjavaju zahtjeve zaštite klime i održivosti. Osobito se u biorafinerijama različiti tokovi resursa upotrebljavaju u različite svrhe, na primjer za biogoriva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da je razvoj biogospodarstva, osobito u manje razvijenim regijama, povezan s konkretnim projektima i da ostvarivanje vodećih inovacija omogućuje praćenje promjena. U pogledu inicijative BIOEAST i sličnih inicijativa koje uključuju više država članica, OR predlaže da Komisija potakne jačanje pozitivnih sinergija putem tematskih programa i subvencija. Važno je da međupovezanost aktivnosti prijenosa tehnologije i resursa biomase u regijama dovede do vidljivih rezultata i za društvo, čime se dokazuje da je održivo biogospodarstvo istinska „zelena” jezgra kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da bi radi ubrzanja energetske tranzicije i povećanja tržišne konkurentnosti energije iz obnovljivih izvora u odnosu na fosilna goriva, a da se to ne smatra nezakonitom državnom potporom, trebalo razmotriti prilagodbu Direktive o oporezivanju energije i pravila o državnim potporama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja činjenicu da Europska komisija u predstojećim godinama planira uspostaviti instrument potpore za politike čiji je cilj ispravljanje teritorijalnih neravnoteža u biogospodarstvu, ali naglašava da je potrebno osigurati djelovanje tog alata barem do kraja 2027. kako bi se doista smanjile teritorijalne nejednakosti koje su se ranije pojavile u tom području; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja uključivanje biotehnologije u strategije pametne specijalizacije (RIS3) u nekoliko država članica EU-a. Strategije pametne specijalizacije, čija je izrada bila ex ante uvjet za pristup europskim sredstvima za istraživanje, razvoj i inovacije u programskom razdoblju 2014. – 2020., istodobno su politički instrumenti koji predočuju regionalne i teritorijalne karakteristike, sektore i tehnološke prioritete i stoga čine referentne točke za provedbu politika. Nadalje smatra da su regionalne istraživačke i inovacijske strategije za pametnu specijalizaciju (RIS3) učinkovitije ako se temelje na koordiniranim naporima između susjednih regija i na razini država članica, kako bi se dugoročno očuvao okoliš i zaštitila bioraznolikost te iskoristio potencijal biogospodarstva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da je potrebno povećati potporu za biotehnologiju, u smislu prioriteta u području istraživanja i inovacija kao i u pogledu prioriteta ulaganja. Zahvaljujući bazi znanja i instrumentima biotehnologije kao poveznice između faza obrade biomase, uz pomoć biotehnologije mogu se smanjiti negativni učinci na okoliš, ali i promicati razvoj bioindustrije na održiv način; |
| --- | --- |

23.

| 24. | odobrava mjeru 1.5. iz akcijskog plana, kojom se predviđa razvoj 300 održivih biorafinerija. (3) OR predlaže da se pri izgradnji nove biorafinerije, na temelju podataka iz jedinstvenog sustava pokazatelja i praćenja, pomogne regijama koje su slabije razvijene u pogledu biogospodarstva da nadoknade zaostatak, u skladu s pravilima i subvencijama ZPP-a i Devetog okvirnog programa. Uvođenjem tehnoloških inovacija u kombinaciji s razvojem povezanih sustava prijenosa znanja osigurat će se ekološki prihvatljivo iskorištavanje potencijala ekosustava, što može dovesti do održivih lanaca vrijednosti biomase; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da je za optimiranje, preobrazbu i integraciju lanaca vrijednosti bitan aktivan angažman lokalnih i regionalnih dionika, a posebno MSP-ova kako bi se uz primarne proizvođače uključio cijeli poslovni lanac. Od ključne je važnosti podupirati angažman MSP-ova u njihovim procesima preobrazbe tehnologije i poslovanja u smislu prelaska na biogospodarstvo; |
| --- | --- |

25.

Brzo uvođenje lokalnih biogospodarstava diljem Europe

| 26. | preporučuje Europskoj komisiji da obrati posebnu pozornost na pružanje informacija čelnicima u upravama gradova i ruralnih područja kako bi oni mogli uključiti mogućnosti proizvodnje i prerade biomase u dugoročne postupke strateškog planiranja i donošenja proračuna; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da bi se savjetovanjima između susjednih regija trebao omogućiti razvoj tehnologija i rješenja za ekološku i kružnu poljoprivredu u okviru međusobne suradnje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da bi gradovi trebali postati važni centri kružnog biogospodarstva. Kružno upravljanje materijalima i recikliranje (ili, prema potrebi, dodatna prerada) otpada, uključujući organskog otpada, od velike su važnosti u gradovima, a ti procesi ne iziskuju samo infrastrukturu te sustave prikupljanja, obrade i recikliranja (ili dodatne prerade) nego i podizanje javne svijesti. OR poziva Europsku komisiju da na koordiniran način osigura sredstva potrebna za tu svrhu, što također uključuje zajednički i komplementarni razvoj tehnoloških prilagodbi i sustava prijenosa znanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | osobito smatra, naime, da ni u strategiji ni u akcijskom planu nije predviđeno rješavanje pitanja povezanih s upravljanjem. Radi ostvarenja postupaka utvrđenih u akcijskom planu, relevantnim akterima treba dodijeliti jasne odgovornosti, uz puno poštovanje višerazinskog upravljanja, kako bi se osigurala djelotvorna i učinkovita provedba svakog elementa strategije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da je potrebno uskladiti zakonodavstvo s obzirom na to da se u 28 država članica trenutačno primjenjuju različita pravila za tokove biomase, koji čine glavnu sirovinu ključnih biogospodarskih vrijednosnih lanaca, i za tokove otpada koji proizlaze iz njihove obrade; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da organizacije (kao što je Europska mreža regija s kemijskom industrijom – ECRN), platforme (kao što je Konzorcij za bioindustriju – BIC) i organizacije klastera poduzeća, koje mogu maksimalno povećati potencijal rezultata i stečenih znanja te kombinirati lokalne i regionalne inicijative, mogu učinkovito promicati biogospodarske postupke. U budućnosti će biti posebno važno uključiti ih u sustave prijenosa znanja; |
| --- | --- |

31.

Razumijevanje ekoloških ograničenja biogospodarstva

| 32. | predlaže da se kao temelj za procjenu potencijala proizvodnje biomase primjenjuju granice okoliša i ekosustava, a ne administrativne granice. Kako bi se ostvarili ciljevi akcijskog plana, količine proizvedene biomase treba točno procijeniti i zabilježiti u jedinstvenom sustavu. Za to je potrebna koordinirana suradnja između regija te je ključno razviti i definirati standardizirane metode mjerenja i kontrole u svrhu te procjene; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja potporu koju je Komisija, u skladu s mjerom 3.2. akcijskog plana, dala razvoju kartografskih i statističkih sustava za praćenje ekosustava. Međutim, OR predlaže izradu i provedbu jedinstvenog europskog sustava pokazatelja za praćenje proizvodnje biomase. Od ključne je važnosti da se uvede jedinstveni informacijski okvir za ugradnju tehnologija obrade u kasnijim fazama i optimizaciju njihova rada u smislu energetske učinkovitosti, zaštite okoliša i logistike biomase; |
| --- | --- |

33.

| 34. | predlaže razvoj jedinstvenog sustava pokazatelja koji bi mogli pružati informacije o aktivnostima regija s pomoću osnovnih i posebnih pokazatelja. Kada je riječ o osnovnim pokazateljima, predlaže se praćenje sljedećih parametara: 1. BDP svake regije (postotak u odnosu na nacionalni BDP); 2. međunarodna aktivnost istraživanja, razvoja i inovacija; 3. ušteda energije iz fosilnih izvora; 4. smanjenje emisija, osobito amonijaka (NH3) i najznačajnijih stakleničkih plinova (CO2, CH4); 5. proizvodnja energije iz obnovljivih izvora (u tom slučaju, predlaže se standardizacija mjerenja). Posebni pokazatelji kojima se mogu opisati postignuća regija s obzirom na akcijski plan strategije za biogospodarstvo bili bi sljedeći: 1. broj novih radnih mjesta (u odnosu na razvoj biogospodarstva); 2. uloga biogospodarstva kada je riječ o regionalnim postignućima; 3. opseg napora uloženih u održavanje i razvoj bioraznolikosti (dodijeljena sredstva); |
| --- | --- |

34.

| 35. | smatra da se proširenjem prekograničnih sustava potpore na inovacijske procese i mogućnosti suradnje kojima se posebno podupire razvoj biogospodarstva daje djelotvoran doprinos prekograničnoj koordinaciji strategija u susjednim regijama. Suradnjom utemeljenom na sličnim ekološkim, socijalnim i gospodarskim pristupima može se usmjeravati specijalizacija osposobljavanja na lokalnoj razini te se može pozitivno utjecati na sektorske stope zaposlenosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | preporučuje promicanje mehanizama za postizanje kompromisa između biološke raznolikosti i proizvodnje i za traženje sinergija između različitih politika. Ubrzanje klimatskih promjena dovodi do promjena i na mikroregionalnoj razini; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na razvoj cjelovitog razvojnog okvira kojim bi se doprinijelo koordinaciji mjera klimatske politike na razini Unije u cilju borbe protiv gubitka bioraznolikosti, kao i u cilju očuvanja i poboljšanja resursa i plodnosti tla; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja izradu strategije za biogospodarstvo koja je u skladu s ciljevima održivosti i koja je popraćena akcijskim planom čija je okosnica zaštita područja proizvodnje od prekomjernog iskorištavanja te istodobni razvoj potencijala biomase. OR također pozdravlja zaštitu resursa koji služe kao temelj za proizvodnju te poziva Komisiju da regijama osigura bolju jednakost pristupa sredstvima namijenjenima podizanju svijesti; |
| --- | --- |

38.

Financiranje biogospodarstva

| 39. | pozdravlja činjenicu da se prijedlozima Komisije za sljedeći višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. namjerava znatno povećati poticaj za sustavno istraživanje i inovacije u područjima i sektorima obuhvaćenima biogospodarstvom: točnije, 10 milijardi EUR, (4) odnosno oko 10 % projekcije proračuna, predviđeno je za klaster „Hrana i prirodni resursi” u okviru programa Obzor Europa. (5) Odbor naročito pozdravlja uključivanje „održivih, uključivih i kružnih rješenja temeljenih na biološkim sirovinama” u osam partnerskih područja programa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava, međutim, da razvoj biogospodarstva iziskuje cjelovit pristup, što također znači da je za njegovo financiranje potrebna istodobna i koordinirana upotreba različitih izvora. OR smatra da Europska komisija mora povećati komplementarnost niza financijskih instrumenata i osmisliti primjerene instrumente za koordinaciju sredstava Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda plus, Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo, zajedničke poljoprivredne politike, kao i sredstava dostupnih za istraživanje, razvoj i inovacije te financijskih instrumenata programa InvestEU kako bi državama članicama i regijama omogućila da u potpunosti iskoriste financijska sredstva dostupna za potporu biogospodarstvu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ustraje na važnosti koju valja pridati programu InvestEU kao budućem izvoru financiranja biogospodarstva; stoga poziva na to da biogospodarstvo ostane ciljano područje financiranja i da ostane jedno od područja koja se financiraju programom InvestEU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podsjeća na to da se planirani cilj da se 25 % rashoda proračuna EU-a posveti postizanju klimatskih ciljeva ne čini dovoljnim za ostvarenje ciljeva iz Pariškog sporazuma. OR je u svojem mišljenju o paketu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. (6) već naveo da bi se u prijedlogu za iduće financijsko razdoblje trebalo nastojati omogućiti da rashodi za tu svrhu iznose više od 30 %, čime bi se doprinijelo dekarbonizaciji energije, industrije i prometnog sustava i prijelazu na kružno gospodarstvo. Tim ciljevima potiče se razvoj biogospodarstva primjerenim tempom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ponavlja da se u prijedlogu Europske komisije u vezi s uredbom Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Obzora Europa – okvirnog programa za istraživanja i inovacije obrazlažu posebne mjere na koje najudaljenije regije Unije imaju pravo (uzimajući u obzir njihovu strukturnu, društvenu i gospodarsku situaciju) u pogledu pristupa horizontalnim programima Unije. Izražava žaljenje zbog činjenice da se to ne odražava u predloženom tekstu, pa će se u sklopu programa Obzor Europa teško uzimati u obzir posebnosti tih regija i njihove jedinstvene prednosti kao centara za testiranje u području istraživanja i inovacija, primjerice na polju biogospodarstva ili klimatskih promjena, u skladu s njihovim strategijama pametne specijalizacije; |
| --- | --- |

43.

Obrazovanje, osposobljavanje i podizanje svijesti o biogospodarstvu

| 44. | zabrinut je zbog statističkih podataka koji ukazuju na to da se prosječna dob proizvođača i poduzetnika u biogospodarstvu svake godine povećava. Može se reći da, ako ne dođe do generacijske obnove sve starijeg stanovništva i prijenosa znanja te nužnog stjecanja novih vještina i kompetencija, u budućnosti bi mogla biti ugrožena opskrba dovoljnom (i sve većom) količinom kvalitetnih prehrambenih proizvoda. Prednost bi trebalo dati razvoju odgovarajućih sustava za prijenos znanja u sektorima biogospodarstva i inovativnoj, socijalnoj, gospodarskoj i ekološkoj dimenziji međusektorske povezanosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | smatra da će radna snaga potrebna za održive lance vrijednosti koji se temelje na biološkim sirovinama i koji su prilagođeni ekosustavu biti dugoročno dostupna ako se od početka osnovnog obrazovanja bude nastojalo odgovoriti na konkretne potrebe za radnom snagom u sektorima biogospodarstva s pomoću progresivnih i dosljednih obrazovnih modula, kao i s pomoću modula osposobljavanja i cjeloživotnog učenja koje države članice razrađuju na temelju otvorene metode koordinacije. OR vjeruje da je razvoj tih modula apsolutno nužan jer znanje o kulturi i održivosti okoliša treba prenositi na svakoj razini obrazovanja, kao i tijekom osposobljavanja i cjeloživotnog učenja. U tom smislu poziva Europsku komisiju da državama članicama omogući da lakše zajedno odrede i definiraju zajedničke ciljeve i sredstva kojima ih na razini EU-a mogu postići; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da je stvaranje potražnje na tržištu proizvoda koji se temelje na biološkim sirovinama ključno za razvoj biogospodarstva; skreće pozornost na potrebu provođenja mjera i aktivnosti za podizanje svijesti, ali i za podupiranje potražnje, što iziskuje suradnju između Europske komisije, regija i općina. |
| --- | --- |

46.

Bruxelles, 26. lipnja 2019.

Predsjednik

Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Agricultural Land Abandonment in the EU within 2015-2030 („Napuštanje poljoprivrednog zemljišta u EU-u u razdoblju 2015. –2030.”), JRC Policy Insights (listopad 2018.), dostupno na: https://ec.europa.eu/jrc/sites/jrcsh/files/jrc113718.pdf

1

Agricultural Land Abandonment in the EU within 2015-2030

(2)  Mišljenje Europskog odbora regija „Reforma ZPP-a” (COR-2018-03637).

2

(3)  OECD, Meeting Policy Challenges for a Sustainable Bioeconomy („Svladavanje izazova politike za održivo biogospodarstvo”), 2018., ISBN 9789264292345; BIO-TIC, A roadmap to a thriving industrial biotechnology sector in Europe („Plan za uspješan sektor industrijske biotehnologije u Europi”), 2015.

3

Meeting Policy Challenges for a Sustainable Bioeconomy

A roadmap to a thriving industrial biotechnology sector in Europe

(4)  COM(2018) 435 od 7.6.2018.: Prijedlog uredbe o uspostavi Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije te o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata.

4

(5)  COM(2018) 321 final od 2.5.2018.: Moderan proračun Unije koja štiti, osnažuje i brani – Višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.

5

(6)  COR-2018-02389

6

---

| 29.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 404/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 404/30

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Jačanje obrazovanja u području STE(A)M-a u EU-u

(2019/C 404/06)

| Izvjestitelj | : | Csaba BORBOLY (RO/EPP), predsjednik Vijeća okruga Harghita |
| --- | --- | --- |

Izvjestitelj

:

Csaba BORBOLY (RO/EPP), predsjednik Vijeća okruga Harghita

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja činjenicu da je znatan dio europskih lokalnih i regionalnih vlasti uvidio da postoje značajne prilike i odgovornosti u definiranju dosljednog i integriranog pristupa obrazovanju u području STEM-a (prirodne znanosti, tehnologija, inženjerstvo i matematika) te razvoju vještina i kompetencija povezanih s tim disciplinama koje su sve raširenije na svjetskoj razini i na različitim razinama obrazovanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da, iako se u gospodarskim sektorima s velikom razinom inovativnosti, kao što su IKT, robotika, automatizacija, tehničko istraživanje i razvoj, logistika i razne inženjerske djelatnosti, može predvidjeti znatan daljnji rast, mogla bi ga omesti neprikladna provedba obrazovanja u području STEM-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da, iako u području STEM-a zasigurno postoje provjerene metode podučavanja s tradicijom od nekoliko desetljeća i ispunjenim materijalnim uvjetima, i dalje postoji potreba za novim mjerama jer je potreban veći broj profesora koji mogu prijeći tradicionalne granice između različitih disciplina i poticati interdisciplinarno obrazovanje na temelju primijenjenog istraživanja, znanstvene metode i projekata, te s obzirom na činjenicu da u brojnim slučajevima potreba za ulaganjem u to područje dosad nije bila priznata u nacionalnim obrazovnim politikama u raznim državama članicama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da se obrazovanje u području STEM-a ne svodi tek na zasebno prenošenje različitih predmeta ili znanstvenih disciplina. Jedno je od temeljnih načela to da se njihovo poučavanje ne treba planirati i provoditi odvojeno, već u kontekstu dosljednog međupredmetnog pristupa i u skladu sa sustavom koji je u praksi multidisciplinaran; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da će se prema različitim studijama broj radnih mjesta u srednjoročnom ili dugoročnom razdoblju znatno povećati u sektorima povezanima s područjem STEM-a i da je nezaposlenost upravo u tim sektorima na najnižoj razini u gotovo svim državama članicama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | upozorava da, prema podacima Svjetskog gospodarskog foruma (1), dihotomija humanističkih i prirodnih znanosti ne priprema nove generacije na nove transverzalne uloge za koje će zaposlenicima biti potrebne ne samo tehničke već i socijalne i analitičke vještine. Stoga poziva na snažno usmjeravanje na područje STEAM-a, čime će se kod učenika i studenata razviti kreativnost, kritičko mišljenje i kognitivna fleksibilnost te sposobnosti rješavanja složenih problema i upravljanja ljudskim resursima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da se, s obzirom na rezultate postignute u području STEM-a na međunarodnoj razini, ne treba usredotočiti samo na visoko obrazovanje već i na postavljanje temelja za te predmete na svim razinama obrazovanja, od osnovnog nadalje, što se može postići tako da se u osnovne vještine koje trebaju biti dostupne svima uključe i temeljna znanja o STEM-u, a osobito tehnička i znanstvena pismenost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da u skladu s načelima supsidijarnosti i višerazinskog upravljanja valja ispitati kako lokalna i regionalna razina na temelju otvorene metode koordinacije mogu pridonijeti ispravljanju postojećih nedostataka i neusklađenosti između sustava osposobljavanja, radne snage i radnih mjesta u području STEM-a, tako stvarajući ravnopravne uvjete na europskoj razini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da, u interesu supsidijarnosti i decentralizacije u državama članicama, trebamo biti potpuno svjesni činjenice da lokalne i regionalne vlasti, koje financiraju škole ili na druge načine podupiru obrazovnu mrežu, neupitno imaju svoje mjesto u tom procesu jer imaju odlučujuću ulogu u mobilizaciji sredstava EU-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da inicijative, strategije, akcijski planovi i javno-privatna partnerstva na lokalnoj i regionalnoj razini u području STEM-a mogu imati važnu ulogu u premošćivanju razlika u razvoju među različitim regijama. U mnogim slučajevima za poboljšanje kompetencija povezanih s radnim mjestima u području STEM-a nije potrebna skupa tradicionalna obrazovna infrastruktura i usto postoje brojne mogućnosti za organizaciju specijaliziranih kratkih tečajeva, ponekad od samo nekoliko mjeseci, posebno u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju odraslih. Prisutnost stručne radne snage u području STEM-a na području regija odlučujući je čimbenik njihove konkurentnosti, a uključenost različitih lokalnih i regionalnih vlasti u tom području može biti posebno učinkovita. promatranje STEM-a kao lokalnog i regionalnog obrazovnog prioriteta i davanje prioriteta ulaganjima i usklađenim inicijativama u svrhu razvoja tog područja znatno bi moglo doprinijeti ublažavanju štetnih učinaka odljeva mozgova jer bi radnoj snazi pružilo odgovarajuće mogućnosti za zapošljavanje u području STEM-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da će se uključivanjem strukovnih komora i drugih aktivnih i etabliranih lokalnih i regionalnih organizacija u planiranje i proces osposobljavanja promicati učinkovitost pristupa povezanog s područjem STEM-a i time bolje izraziti i istaknuti lokalne i regionalne dodane vrijednosti i interesi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | imajući u vidu planiranje sredstava kohezijske politike za razdoblje 2021. –2027. te u skladu s izvješćima za pojedine zemlje u okviru europskog semestra koja sadrže smjernice u tu svrhu, poziva Europsku komisiju i države članice da daju odgovarajuću prednost potpori inicijativama povezanima s područjem STEM-a i poduzmu mjere potrebne za ostvarenje potrebnih ulaganja iz fondova država članica ili iz fondova Unije te da planiranje kohezijske politike ima ciljani pristup nedostatku vještina u području STEM-a. Također poziva Europsku komisiju da prilikom sastavljanja smjernica za zapošljavanje i u skladu s „poboljšanjem ponude radne snage i vještina”, kao odgovorom na strukturne nedostatke u sustavima obrazovanja i osposobljavanja, potakne države članice da daju odgovarajuću potporu inicijativama povezanima s područjem STEM-a jer one mogu doprinijeti održavanju europskog gospodarskog modela utemeljenog na znanju koji se može uspješno razviti, a da istodobno bude uključiv i promiče jednake mogućnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da je sada vrijeme da Europska komisija, osim ambicioznih planova za europski prostor obrazovanja, osigura da se svi prioriteti koji se odnose na STEM uključe u njezino izravno upravljanje relevantnim programima EU-a. Nadalje preporučuje da Komisija potiče predstavljanje i razmjenu najboljih praksi u području STEM-a putem posebnog portala EU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | preporučuje da Europska komisija i države članice poduzmu koordinirane napore kako bi se osiguralo sljedeće:






  — | rodno nepristran pristup u obrazovanju, savjetovanju i razvoju nastavnog programa u području STEM-a, |
| --- | --- | --- |

14.

—

rodno nepristran pristup u obrazovanju, savjetovanju i razvoju nastavnog programa u području STEM-a,

| — | da se godišnji pregled pokazatelja „Žene u digitalnom dobu”, kojim Europska komisija prati sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu, proširi kako bi se ocjenjivalo i u kolikoj mjeri žene stječu vještine u području STEM-a i koliko su uključene na radna mjesta u području STEM-a, |
| --- | --- |

—

da se godišnji pregled pokazatelja „Žene u digitalnom dobu”, kojim Europska komisija prati sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu, proširi kako bi se ocjenjivalo i u kolikoj mjeri žene stječu vještine u području STEM-a i koliko su uključene na radna mjesta u području STEM-a,

| — | da se jezična prava etničkih i jezičnih manjina očuvaju i u naporima povezanim s inovativnim obrazovanjem kako njihovi obrazovni materijali i nastavni programi ne bi zaostajali, |
| --- | --- |

—

da se jezična prava etničkih i jezičnih manjina očuvaju i u naporima povezanim s inovativnim obrazovanjem kako njihovi obrazovni materijali i nastavni programi ne bi zaostajali,

| — | izravno i učinkovito djelovanje i razmjena dobrih praksi u pogledu dopiranja do mladih u obrazovnom sustavu i do osoba koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju kako bi ih se privuklo na tečajeve i radna mjesta u području STEM-a; |
| --- | --- |

—

izravno i učinkovito djelovanje i razmjena dobrih praksi u pogledu dopiranja do mladih u obrazovnom sustavu i do osoba koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju kako bi ih se privuklo na tečajeve i radna mjesta u području STEM-a;

također poziva na poduzimanje konkretnih mjera kako bi se poljuljali rodni stereotipi, promicale vještine i obrazovanje žena u području STEM-a te kako bi se radilo na povećanju broja žena na radnim mjestima ili u poduzetništvu u području STEM-a;

| 15. | izražava zabrinutost zbog činjenice da je tijekom posljednjih desetljeća došlo do triju zabrinjavajućih nedostataka u području STEM-a:






  i. | diljem Europe nedostaje nastavnika specijaliziranih za STEM na svim razinama obrazovanja; |
| --- | --- | --- |

15.

i.

diljem Europe nedostaje nastavnika specijaliziranih za STEM na svim razinama obrazovanja;

| ii. | u mnogim se slučajevima smanjuje interes studenata za STEM; |
| --- | --- |

ii.

u mnogim se slučajevima smanjuje interes studenata za STEM;

| iii. | rezultati obrazovnog sustava nisu uvijek u skladu s potrebama tržišta rada; |
| --- | --- |

iii.

rezultati obrazovnog sustava nisu uvijek u skladu s potrebama tržišta rada;

| 16. | smatra, međutim, da se ta pitanja ne bi smjela smatrati problemom nego konkretnim izazovom s kojim se treba suočiti i da je za djelotvoran odgovor na ta pitanja potrebno odgovarajuće planiranje, uspostava lokalnih i regionalnih partnerstava i suradnja s poslodavcima; nadalje, budući da samo u devet država članica trenutačno postoji nacionalna strategija u području STEM-a, jasno je da sve države članice hitno trebaju naći optimalno rješenje tog pitanja putem lokalnih i regionalnih strategija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je udio žena u tim obrazovnim programima i zanimanjima i dalje nizak, što znači da treba uložiti još mnogo napora u pogledu rodne ravnopravnosti, ali i da to područje i ta zanimanja imaju potencijal za rast. Za djevojčice može biti vrlo značajno da imaju uzore kako bi ih se potaknulo na to da razmotre područje STEAM-a. Stoga je za sve dobne skupine potrebno uspostaviti brojne mjere, uključujući programe profesionalnog usmjeravanja i posebne stipendije za obrazovanje i osposobljavanje. Studije pokazuju da bi se prevladavanjem rodnih razlika u području STEM-a pridonijelo povećanju EU-ovog BDP-a po stanovniku s 2,2 % na 3,0 %, i da bi se zaposlenost u EU-u povećala za 850 000 na 1 200 000 radnih mjesta do 2050., dok bi jednako sudjelovanje žena u brzorastućem, ali vrlo segregiranom sektoru IKT-a dovelo do povećanja EU-ovog BDP-a od oko 9 milijardi EUR svake godine; (2) |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da trenutačno u 35 europskih zemalja žene čine manje od jedne petine osoba s diplomom računalnih znanosti. (3) Naglašava da je prevladavanje rodno uvjetovanih razlika u vještinama u području STEM-a tim važnije jer se radna mjesta u sve većoj mjeri otvaraju ponajviše u sektorima STEM-a, a u sektoru IKT-a svake se godine otvara oko 120 000 novih radnih mjesta. Prema navodima Europske komisije, Europa bi se do 2020. mogla suočiti s nedostatkom od čak 900 000 kvalificiranih radnika u području IKT-a. (4) U tom smislu ističe da je, želi li se većem broju djevojčica i žena pomoći da se uključe u područje STEM-a, potrebno uspostaviti partnerstvo među roditeljima, obrazovnim institucijama, svim razinama vlasti i industrije, dok su ključni elementi poticanje, mentorstvo i promicanje ženskih uzora; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uviđa da se širenjem STEM-a regionalnim i građanskim sveučilištima pružaju znatne mogućnosti jer se, s jedne strane, sveučilišni programi i discipline u području STEM-a mogu internacionalizirati i time postati osobito privlačni za ambiciozna sveučilišta, dok s druge strane, nove smjernice u području STEM-a – koje se odnose na razvoj timskog rada, olakšavanje međusektorskih sinergija, širenje i podržavanje programa pripravništva, jačanje obrazovanja na temelju projekata, kao i sudjelovanje studenata u nepovoljnom položaju, studenata s invaliditetom ili studenata koji pripadaju manjinama u aktivnostima obrazovanja i osposobljavanja – mogu regijama i njihovim sveučilištima i strukovnim školama omogućiti zauzimanje vodeće uloge ako u ranoj fazi iskoriste mogućnosti koje im nudi STEM; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da se, ako se školski programi u području STEM-a organiziraju na lokalnoj i regionalnoj razini, specifično lokalno znanje može uključiti u obrazovnu ponudu, čime se i u tom području dodatno proširuju mogućnosti i nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | skreće pozornost na činjenicu da bi se dodavanjem elementa umjetnosti, stvaralaštva i dizajna području STEM-a, omogućilo i iskorištavanje posebnih lokalnih i regionalnih rješenja i tradicija i da se takvim proširenjem područja STEM-a otvaraju stvarne mogućnosti za inovacije u obrazovanju i osposobljavanju u području STE(A)M-a koje bi, ako se uspješno iskoriste, europskim regijama omogućile i da posluže kao dobar primjer na svjetskoj razini, čime bi se mogao dati dodatni zalet njihovim rastućim inovacijskim kapacitetima jer bi uključivanje umjetnosti moglo dovesti do znatnog povećanja kreativnosti u tom području. Podsjeća na to da je prema nedavnoj studiji OECD-a (5) umjetničko obrazovanje sve važnije u društvima usmjerenim na inovacije i da sve više sveučilišta razvija nove vrste interdisciplinarnih nastavnih programa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra, s jedne strane, da bi mjere podizanja svijesti i atraktivnosti u pogledu područja STEM-a i STE(A)M-a bilo korisno proširiti i na roditelje i, s druge strane, da je ključno pronaći prikladne i atraktivne metode kojima bi se djecu u vrlo ranoj fazi, već u predškolskim programima, privuklo elementima STEM-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Europsku komisiju da poduzme potrebne korake u pogledu nastavka i obnove Bolonjskog procesa i postupka koji bi trebao dovesti do automatskog priznavanja diploma te od nje traži da osigura da se pitanje što hitnijeg uzajamnog priznavanja diploma i osposobljavanja iz područja STEM-a i umjetnosti smatra prioritetom i da se riješi na odgovarajući način; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potiče države članice i Europsku komisiju da s pomoću dostupnih instrumenata i u dogovoru s lokalnim i regionalnim vlastima te uz istodobno uključivanje regionalnih i građanskih sveučilišta osmisle nastavne programe u području STEM-a i STE(A)M-a za različite razine obrazovanja, čime bi se olakšalo fleksibilnije uvođenje STEM-a čak i kao lokalnog nastavnog programa; poziva Europsku komisiju da predloži cjelovit okvir za kompetencije u području STEM-a kako bi se poboljšala usporedivost i standardi razine obrazovanja u EU-u. |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Europsku komisiju i Eurostat da poboljšaju metode prikupljanja podataka u skladu s njihovom relevantnošću kako bi se osiguralo da se obrazovni sustavi u kojima se predmeti STEM-a podučavaju kao zasebne discipline mogu jasno razlikovati od sustava koji se temelje na holističkom tumačenju STEM-a te da se razjasni regionalna dimenzija tog pitanja, što će također olakšati izradu lokalnih i regionalnih strategija u području STEM-a. |
| --- | --- |

25.

Bruxelles, 26. lipnja 2019.

Predsjednik

Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Svjetski gospodarski forum, Global Challenge Insight Report („Izvješće o globalnim izazovima”), siječanj 2016.

1

Global Challenge Insight Report

(2)  Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE), 2017.: Economic Benefits of Gender Equality in the EU („Gospodarska korist od rodne ravnopravnosti u EU-u”)

2

Economic Benefits of Gender Equality in the EU

(3)  OECD-ov portal za podatke o rodovima, Where are tomorrow’s female scientists („Gdje su buduće znanstvenice”, https://www.oecd.org/gender/data/wherearetomorrowsfemalescientists.htm)

3

Where are tomorrow’s female scientists

(4)  Digital skills, jobs and the need to get more Europeans online („Digitalne vještine, radna mjesta i potreba za većom prisutnosti Europljana na internetu”, https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2014-2019/ansip/blog/digital-skills-jobs-and-need-get-more-europeans-online_en)

4

Digital skills, jobs and the need to get more Europeans online

(5)  Art for Art’s Sake? The impact of Arts education („Umjetnost radi umjetnosti? Utjecaj umjetničkog obrazovanja” https://read.oecd-ilibrary.org/education/art-for-art-s-sake_9789264180789-en#page1)

5

Art for Art’s Sake? The impact of Arts education

---

| 29.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 404/34 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 404/34

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Prema sveobuhvatnom okviru Europske unije za endokrine disruptore

(2019/C 404/07)

| Izvjestitelj | : | Uno SILBERG (EA/EE), član Vijeća općine Kose |
| --- | --- | --- |
| Referentni dokument/i | : | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Prema sveobuhvatnom okviru Europske unije za endokrine disruptore
  COM(2018) 734 final |

Izvjestitelj

:

Uno SILBERG (EA/EE), član Vijeća općine Kose

Referentni dokument/i

:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Prema sveobuhvatnom okviru Europske unije za endokrine disruptore

COM(2018) 734 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

| 1. | smatra bitnim to što je Komisija pokrenula sveobuhvatnu reviziju postojećeg pravnog okvira EU-a za endokrine disruptore te se slaže s tim da je potrebno ažurirati pristup EU-a upravljanju endokrinim disruptorima na temelju povećanja znanja, rezultata i iskustava, kako bi on i dalje odražavao napredak tehnologije i omogućivao usklađeno upravljanje tim tvarima u različitim područjima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sa zabrinutošću napominje da su od 1999. do danas pronađeni čvršći znanstveni dokazi o vezi između izloženosti endokrinim disruptorima i oboljenja ljudi odnosno štetnih posljedica na floru i faunu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | informacije o endokrinim disruptorima koje su dosad pružane javnosti smatra zabrinjavajuće površnima s obzirom na to da mnogi građani nisu upoznati s izrazima „endokrina funkcija” i „endokrini disruptori”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podržava inicijative Komisije za osiguravanje visoke razine zaštite građana i okoliša u EU-u, uz istodobno prilagođavanje jedinstvenog tržišta radi uzimanja u obzir novih okolnosti i pružanja koristi potrošačima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | skreće pozornost na mogućnost nastanka sukoba između visoke razine zaštite građana i okoliša te poduzeća usmjerenih na profit; stoga se od samog početka u obzir moraju uzimati učinci mjera i rizici za gospodarstvo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da prestane oklijevati s izradom i usvajanjem nove strategije za endokrine disruptore; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na to da se nova strategija nadopuni točnim vremenskim rasporedom za uvođenje odgovarajućih kriterija za endokrine disruptore u cjelokupno mjerodavno zakonodavstvo EU-a kako bi se postigao napredak u smanjenju izloženosti tim kemikalijama, osobito kada su posrijedi najugroženije skupine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da što prije ukloni postojeće proturječnosti u zakonodavstvu EU-a te uskladi postupanje s endokrinim disruptorima, i to polazeći do pretpostavke da nije moguće s dovoljnom sigurnošću utvrditi graničnu vrijednost kod koje izloženost postaje škodljiva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice i Komisiju da im prioritet bude zdravlje građana, ali da istodobno vode računa i o interesima potrošača i industrije te znatno povećaju sredstva za neovisan, javno financirani istraživački rad na endokrinim disruptorima i sigurnim alternativama, kao i na drugim inovativnim rješenjima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi Europa trebala preuzeti vodeću ulogu u međunarodnoj suradnji u području ispitivanja, kontroliranja i utvrđivanja endokrinih disruptora; zalaže se za učinkovitije prikupljanje i razmjenu podataka te podržava ideju o međunarodnoj klasifikaciji endokrinih disruptora; |
| --- | --- |

10.

Istraživački rad na endokrinim disruptorima

| 11. | snažno se zalaže za to da nadležna tijela na svim razinama vlasti i uprave pridonose financiranju istraživanja u području endokrinih disruptora kako bi se prepoznale manjkavosti u znanju i došlo do hitno potrebnih spoznaja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da je potrebno pružati informacije o tome na koji su način i u kojoj mjeri ljudi i drugi živi organizmi izloženi endokrinim disruptorima, kako se šire te tvari te kakav je njihov utjecaj na ljudsko zdravlje i floru i faunu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | snažno podržava prijedlog iz predmetne komunikacije da se iz programa Obzor Europa izdvoje sredstva za istraživački rad usmjeren na sljedeće aspekte: učinak mješavine odnosno koktela, procjene opasnosti i rizika, eliminaciju zabrinjavajućih tvari iz proizvodnje i završne faze životnog ciklusa, ekološke inovacije, uklanjanje onečišćenja okoliša te povezanost kemikalija, proizvoda i otpada; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Europsku agenciju za sigurnost hrane (EFSA) i Europsku agenciju za kemikalije (ECHA) na jačanje suradnje i koordinacije radi učinkovitog iskorištavanja postojećih sredstava za sveobuhvatne procjene; |
| --- | --- |

14.

| 15. | upućuje na izvješće The Cost of Inaction (1) („Trošak nedjelovanja”), izrađeno po narudžbi Nordijskog vijeća ministara, u kojemu se procjenjuje da (nediskontirani) troškovi posljedicâ endokrinih disruptora po reproduktivno zdravlje muškaraca u 28 država članica EU-a iznose 1 267 milijuna eura godišnje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | upućuje na zaključke jedne druge studije, (2) u kojoj se endokrini disruptori dovode u vezu sa smanjenjem kvocijenta inteligencije i s time povezanim slabljenjem intelektualnih sposobnosti, kao i s autizmom, ADHD-om, endometriozom, miomima maternice, pretilošću djece i odraslih, dijabetesom tipa 2, kriptorhizmom, neplodnošću muškaraca i povećanom smrtnošću uslijed pomanjkanja testosterona. Prema podacima iz te studije, to u Europi svake godine dovodi do troškova u iznosu od 163 milijarde eura (1,28 % BDP-a EU-a); |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra spornom definiciju koja je utvrđena 2002. u okviru Međunarodnog programa za sigurnost kemikalija (zajedničkog programa raznih agencija UN-a, među ostalim i Svjetske zdravstvene organizacije), prema kojoj su endokrini disruptori egzogene tvari ili smjese tvari koje mijenjaju funkcioniranje endokrinog sustava, izazivajući time štetne učinke na zdravlje zdravog organizma, njegova potomstva ili (sub)populacije; ta je definicija prema sadašnjim spoznajama preuska te ne uzima dovoljno u obzir posljedice na floru i faunu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | predlaže da se razmotri sljedeći tekst definicije endokrinih disruptora, zasnovan na sadašnjim spoznajama: „Endokrini disruptori su egzogene tvari ili smjese kemijskih tvari koje mijenjaju funkcije hormona i endokrinog sustava, izazivajući time štetne učinke na fiziološke i razvojne procese, uključujući i sâmo zdravlje ljudi i životinja i njihova potomstva”; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da nije samo dovoljno ispitivati vezu između endokrinih disruptora i oboljenja ljudi, nego da se ta tema mora razmatrati i iz perspektive zdravlja ljudi te okoliša i flore i faune, kao i s polazišta da treba spriječiti svaki oblik utjecaja na društvo u širem smislu – i u socijalnom i u gospodarskom pogledu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da postoji suglasnost oko toga da su najkritičnija razdoblja za izloženost endokrinim disruptorima važne razvojne faze, kao što su razvoj fetusa i pubertet, te smatra zabrinjavajućim to što izloženost endokrinim disruptorima u tim fazama može imati trajne posljedice i kasnije u životu povećati podložnost bolestima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | preporučuje da se produbljuju i promiču spoznaje o uzrocima nastanka bolesti, primjerice o povećanju broja djece rođene s autizmom ili o sve većem broju muškaraca koji obolijevaju od raka testisa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | također naglašava da se na temelju postojećih znanstvenih spoznaja ne mogu sa sigurnošću odrediti granične vrijednosti ispod kojih nema štetnih posljedica te da endokrine disruptore stoga treba smatrati tvarima bez praga, što znači da svaka izloženost takvim tvarima može predstavljati rizik, posebno tijekom kritičnih razvojnih faza (prenatalnoj, postnatalnoj i u pubertetu), kao i da osobito treba voditi računa o učincima miješanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | izražava zabrinutost zbog toga što je istraživački rad dosad uglavnom bio usmjeren na ograničen broj endokrinih načina djelovanja; međutim, posljednjih je godina dokazano da i drugi dijelovi endokrinog sustava mogu biti osjetljivi na endokrine disruptore i da kombinacija endokrinih disruptora može imati zbirni učinak („učinak mješavine” ili „učinak koktela”), odnosno da izlaganje kombinaciji endokrinih disruptora može izazvati štetan učinak pri koncentracijama koje zasebno nemaju zamjetnih učinaka; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da su potrebna dodatna istraživanja koja bi se financirala osobito sredstvima programa Obzor 2020., a kojima bi se mogle objasniti posljedice izloženosti endokrinim disruptorima na etiopatologiju i tijek bolesti, među ostalim i u slučaju flore i faune; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da je neophodno provoditi istraživanja radi osmišljavanja, razvoja i vrednovanja metoda ispitivanja i radi razvoja prognostičkih modela; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja to što se pod okriljem Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) ciljano radi na boljoj dostupnosti smjernica za ispitivanje za potrebe utvrđivanja endokrinih disruptora te na uklanjanju nedostataka u ispitnim metodama koji su uočeni na razini EU-a i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da podrži ciljane istraživačke projekte (u što spada i razvoj novih metoda testiranja i analize) o tvarima koje mogu utjecati na endokrini sustav te da se usredotoči na negativne učinke izloženosti niskim koncentracijama ili kombinacijama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju da razvije metode testiranja in vitro i in silico kako bi se pokusi na životinjama pri istraživanju endokrinih disruptora sveli na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sa zadovoljstvom prima na znanje dosada financirani i naručeni istraživački rad te se nada da će se ubuduće za poticanje istraživanja u području endokrinih disruptora izdvajati znatno više proračunskih sredstava; |
| --- | --- |

29.

Dosadašnje politike i regulacija endokrinih disruptora na razini EU-a

| 30. | pozdravlja različite inicijative i prijedloge Komisije o postupanju s endokrinim disruptorima, uključujući prijedlog uredbe o transparentnosti i održivosti procjene rizika, europsku strategiju za plastiku, Direktivu o vodi za piće, ažuriranje okvirnih uvjeta za potrošače, paket mjera za proizvode na unutarnjem tržištu te ažuriranje postojećeg pravnog okvira u području zaštite zdravlja i sigurnosti na radu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | međutim, podsjeća na to da je Odlukom br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenog 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (3) Komisija dobila zadaću da do 2015. poduzme horizontalne mjere radi, među ostalim, „minimiziranja izloženosti endokrinim disruptorima”, kao i da bi se do 2018. trebala osmisliti strategija Unije u ovom području. S tim u vezi OR sa žaljenjem primjećuje da predmetni dokument zaostaje za obvezama iz 2013.; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ukazuje na to da načela „bolje izrade zakonodavstva” ne bi smjela biti razlog da se odgodi provedba mjera usmjerenih na izbjegavanje ili smanjivanje potencijalno ozbiljnih ili nepovratnih posljedica na ljudsko zdravlje i/ili okoliš, kao što to nalaže načelo predostrožnosti utvrđeno u Ugovorima EU-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno podsjeća na to da se Europska unija obvezala na djelovanje u području onečišćujućih tvari na međunarodnoj razini, skrećući pozornost na deklaracije Svjetske zdravstvene organizacije za Europu iz Parme i Ostrave; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja nastojanja Francuske, Švedske, Danske i Belgije da bolje zaštite svoje građane uz pomoć opsežnih nacionalnih mjera za ograničenje korištenja endokrinih disruptora; poziva Komisiju da se ugleda na te države članice koje su preuzele ulogu predvodnika i osigura maksimalnu zaštitu za sve građane Europe; |
| --- | --- |

34.

| 35. | smatra da u cijelom zakonodavstvu više pozornosti treba posvetiti početnim aktivnostima, odnosno da se proizvođačima kemikalija, farmaceutskoj industriji itd. trebaju nametnuti stroži uvjeti. Usmjerenost na daljnje korake pročišćavanja u postrojenjima za pitku vodu te postrojenjima za pročišćavanje otpadnih voda nije troškovno učinkovita; |
| --- | --- |

35.

| 36. | izražava zabrinutost zbog toga što se endokrino disruptivne kemijske tvari ne mogu u potpunosti izbjeći (za razliku od, primjerice, duhanskih proizvoda) jer su sveprisutne i jer dospijevaju u ljudski organizam, a da građani Europe toga nisu ni svjesni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju i države članice da europskim građanima stave na raspolaganje pouzdane informacije – i to u odgovarajućem obliku i na razumljivom jeziku – o opasnostima koje proizlaze iz endokrinih disruptora, njihovim učincima i mogućim načinima smanjenja izloženosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva na zabranu bisfenola i ftalata u materijalima koji dolaze u dodir s hranom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da se umjesto bisfenola A (BPA) često upotrebljava bisfenol S (BPS), bisfenol F (BPF) i bisfenol HPF (BHPF), koji su dosad manje istraženi, ali očito imaju slične endokrine učinke; stoga smatra da bi zakonodavna tijela trebala regulirati čitave skupine srodnih tvari, a ne samo pojedine tvari. Ako ne postoje pouzdani podaci kojima bi se moglo dokazati suprotno, za tvari sa sličnom strukturom trebala bi vrijediti pretpostavka da imaju ista štetna toksikološka svojstva kao i najotrovnija poznata tvar iz te skupine; |
| --- | --- |

39.

| 40. | napominje da su pristup zasnovan na načelu predostrožnosti i strogo poštovanje tog načela također u interesu (kemijske) industrije, da doprinose ulaganjima u istraživanje i razvoj inovativnih ekološki prihvatljivih proizvoda i sigurnijih i održivijih alternativa te da time pozitivno utječu na razvoj jedinstvenog tržišta i gospodarstva u cjelini; |
| --- | --- |

40.

| 41. | predlaže modernizaciju pravnog okvira i zaštitnih mjera EU-a povezanih s endokrinim disruptorima s izravnim učinkom na ljudsko zdravlje kako bi, primjerice, pravni propisi i smjernice o kozmetičkim proizvodima bili usmjereni i na zaštitu trudnica; |
| --- | --- |

41.

| 42. | predlaže ispitivanje „površina i područja visokog rizika”, kao što su poljoprivredna zemljišta i travnjaci koji se gnoje kanalizacijskim muljem, područja uz odlagališta otpada i spalionice ili cijele regije, poput Baltika, Sredozemlja, dunavske regije itd.; |
| --- | --- |

42.

Promicanje politika EU-a u području endokrinih disruptora – utjecaj planiranih mjera na lokalnu i regionalnu razinu

| 43. | pozdravlja to što Komisija namjerava pokrenuti provjeru primjerenosti kako bi ocijenila ostvaruje li mjerodavno zakonodavstvo EU-a o endokrinim disruptorima svoj opći cilj zaštite zdravlja ljudi i okoliša smanjenjem izlaganja tim tvarima na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja poimanje endokrinih disruptora zasnovano na najnovijim znanstvenim spoznajama, kao i relevantne politike; |
| --- | --- |

44.

| 45. | smatra izrazito važnim da se građani u što većoj mjeri informiraju o spoznajama u vezi s endokrinim disruptorima i njihovom raširenošću, kao i o opasnostima koje iz njih proizlaze; |
| --- | --- |

45.

| 46. | smatra kako je važno da Komisija uloži maksimalni napor u utvrđivanje otrovnih kemikalija u proizvodima, uključujući endokrine disruptore, kao i u osmišljavanje i provedbu odgovarajućeg informativnog označivanja proizvoda i sl.; |
| --- | --- |

46.

| 47. | premda lokalne i regionalne vlasti uglavnom nemaju ovlasti za donošenje zakonodavstva o endokrinim disruptorima, ipak moraju brinuti za dobrobit svojeg stanovništva (u većini država članica EU-a za zdravstveni je sustav zadužena regionalna razina); |
| --- | --- |

47.

| 48. | stoga smatra da je ključno, a ujedno važno i u etičkom i gospodarskom pogledu, da se lokalne i regionalne vlasti očituju o endokrinim disruptorima jer je dobro poznato da oni utječu na zdravlje sadašnjih i budućih generacija; |
| --- | --- |

48.

| 49. | smatra da su lokalne i regionalne vlasti nesumnjivo spremne zaštititi buduće generacije te da neće popustiti pod sve većim pritiskom snažne industrije i određenih trgovačkih partnera EU-a; |
| --- | --- |

49.

| 50. | u nedostatku odgovarajućeg i sveobuhvatnog nacionalnog i europskog zakonodavstva o endokrinim disruptorima, ističe inicijative kao što su „Gradovi i regije bez endokrinih disruptora”, „Sigurni gradovi” i „Gradovi bez pesticida”, koje su lokalne i regionalne vlasti pokrenule radi smanjenja izloženosti svojih stanovnika – osobito najranjivijih skupina, djece i trudnica – endokrino disruptivnim kemikalijama; |
| --- | --- |

50.

| 51. | smatra kako je od presudne važnosti da politika EU-a u području endokrinih disruptora postigne napredak te da se analiziraju učinci planiranih mjera na lokalnu i regionalnu razinu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podsjeća da je upotreba određenih ftalata u zdravstvenom sektoru trenutačno nužna kako bi se medicinske proizvode učinilo dovoljno mekanima. Prije smanjenja udjela ftalata potrebno je poticati razvoj novih proizvoda s istim karakteristikama. Sve dok te tvari ostanu u upotrebi, važno je osigurati i da se proizvodi nakon korištenja zbrinjavaju na pravilan način uz pomoć učinkovitih sustava za prikupljanje i uništavanje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uvjeren je da će davanje prednosti pokazateljima ljudskog zdravlja u odnosu na interese industrije i jedinstvenog tržišta dovesti do novih izazova za razvoj i primjenu održivih tehnologija u području zdravlja i okoliša te da bi moglo pogodovati konkurentnosti poduzeća jer bi ih to potaknulo na inovacije i ulaganja u inteligentnija i dugoročnija rješenja. Međutim, mora se temeljiti na utemeljenim znanstvenim spoznajama i biti popraćeno analizom socioekonomskih posljedica. |
| --- | --- |

53.

Bruxelles, 26. lipnja 2019.

Predsjednik

Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://www.norden.org/en/publication/cost-inaction

1

(2)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/27003928

2

(3)  SL L 354, 28.12.2013., str. 171.

3

---

| 29.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 404/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 404/39

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Prekogranična dimenzija u smanjenju rizika od katastrofa

(2019/C 404/08)

| Izvjestitelj | : | Roberto CIAMBETTI (ECR/IT), član i predsjednik Regionalnog vijeća Regije Veneto |
| --- | --- | --- |

Izvjestitelj

:

Roberto CIAMBETTI (ECR/IT), član i predsjednik Regionalnog vijeća Regije Veneto

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | ističe da se sve veći intenzitet i učestalost šteta nastalih uslijed nepogoda odražava na ljudske živote i na financijska sredstva. Svake godine u prirodnim katastrofama pogine oko 90 000 osoba, a tim je fenomenom ujedno pogođeno gotovo 160 milijuna ljudi diljem svijeta. Između 1980. i 2016. prirodne nepogode uzrokovane meteorološkim i klimatskim uvjetima izazvale su oko 83 % novčanih gubitaka u državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da nepogode ne poznaju granice te je stoga za razvoj prevencije i otpornosti te za pružanje učinkovitog odgovora na izvanredne situacije potrebna prekogranična suradnja. Učinkovita prekogranična suradnja donijela bi znatne koristi za 37,5 % stanovništva EU-a koje živi u pograničnim područjima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da bi mogući veliki prekogranični prekid opskrbe strujom, takozvani raspad elektroenergetskog sustava, mogao ujedno izazvati ozbiljnu kriznu situaciju, zbog čega je hitno potrebno preporučiti uvođenje posebnih mjera za smanjenje rizika od katastrofa i jačanje prekograničnih kontakata; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno ističe potrebu da se kapacitet za znatno smanjenje rizika od katastrofa i njihovih posljedica uključi u sve strategije u sklopu politika ulaganja EU-a kako bi se javnim sredstvima zajednicama pomoglo da postanu otpornije na negativne učinke katastrofa i spriječilo ugrožavanje života građana. Izražava žaljenje zbog toga što se u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova općenito, a osobito u sklopu Kohezijskog fonda ne iziskuje provođenje procjene rizika od katastrofa kao uvjeta za provedbu infrastrukturnih projekata koje financira EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | iako EU trenutačno raspolaže dvama instrumentima (Mehanizam za civilnu zaštitu i Fond solidarnosti EU-a) čiji je cilj doprinijeti koordinaciji odgovora i jačanju otpornosti na prirodne katastrofe, potreban je snažniji višerazinski pristup upravljanju kako bi se ostvarili ciljevi Okvira iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. –2030., u uskoj suradnji s Uredom Ujedinjenih naroda za smanjenje rizika od katastrofa. Nadalje, načelo ulaganja u smanjenje rizika od katastrofa mora biti čvrsto ugrađeno u budućnost Europe, uključujući europski semestar i fondove EU-a; |
| --- | --- |

5.

Opće napomene

| 6. | napominje da je OR u svojim prethodnim mišljenjima skrenuo pozornost na prekogranične prijetnje i katastrofe koje pogađaju regije dviju ili više država članica EU-a te je pozvao na bolju suradnju između susjednih regija kako bi se osigurali zajednički preventivni napori i koordinirane aktivnosti odgovora na izvanredne situacije; (1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | skreće pozornost na potrebu za planiranjem u okviru kojeg se na dinamičan način uzimaju u obzir potrebe povezane s rizicima, ranjivošću i izloženošću različitih regija, uključujući najudaljenije regije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da u Europi postoji vrlo različit spektar struktura i načina upravljanja rizicima na nacionalnoj razini ili na odgovarajućim podnacionalnim razinama. Stoga bi sustavniji pristup u budućim procjenama rizika mogao biti koristan u pogledu prekogranične dimenzije rizika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podupire i potiče utvrđivanje nacionalnih, regionalnih i lokalnih strategija i planova za upravljanje rizicima, izradu zajedničkih prekograničnih strategija za pogranične regije i učinkovitu koordinaciju tih strategija; Odbor je uz to pozvao na dodjelu dostatnih sredstava programima kojima se podupire prekogranična suradnja u području smanjenja rizika od katastrofa i upravljanja krizama; (2) |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi planovi za sprečavanje rizika i upravljanje njima trebali, među ostalim, uključivati scenarije rizika u širokom međuregionalnom kontekstu u cilju nadzora i praćenja predviđenih događaja kako bi ti scenariji mogli učinkovitije doprinijeti razumijevanju i procjeni rizika na regionalnoj razini. Studije osjetljivosti na rizik i izloženosti riziku te karakterizacije opasnosti i okoliša koje služe za mapiranje rizika predstavljaju nužne preduvjete za planove za sprečavanje rizika i upravljanje njima. Potonji bi na prekograničnoj razini trebali biti javno dostupni te bi o njima trebale postojati odgovarajuće informacije s obje strane granice radi sprečavanja, ublažavanja i pripreme odgovora na katastrofe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je upravljanje rizicima potrebno ojačati promicanjem prekogranične suradnje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe važnost boljeg razumijevanja prekogranične dimenzije smanjenja rizika od katastrofa u Europi, kao i potrebu za takvim razumijevanjem i njegovu dodanu vrijednost za učinkovitije i dugoročno smanjenje rizika od katastrofa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno ističe da se slaže (3) s prijedlogom Europske komisije o donošenju uredbe kojom se uspostavlja europski prekogranični mehanizam (4) u sklopu napora za uklanjanje prepreka prekograničnoj suradnji, među ostalim i u području smanjenja rizika od katastrofa. Kako bi se poboljšala prekogranična suradnja i spriječile katastrofe, mogu se pokrenuti novi pripremni projekti za najosjetljivije regije, kao što su najudaljenije regije, otoci i priobalne regije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da u slučaju da se određena zemlja ne može sama nositi s katastrofom, interveniraju države sudionice i pružaju pomoć putem Mehanizma Unije za civilnu zaštitu. Međutim, kada prekogranične prijetnje i katastrofe pogađaju regije u dvije države članice ili u više njih, potrebna je učinkovitija suradnja između susjednih regija kako bi se osiguralo zajedničko preventivno djelovanje i koordinacija aktivnosti odgovora na izvanredne situacije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da je, uz konkretne koordinacijske i komunikacijske strategije, za temeljitu prevenciju katastrofa i najbolju moguću komunikaciju u kriznim situacijama od velike važnosti i poznavanje jezika susjedne zemlje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | u tom kontekstu napominje da većina zemalja ima bilateralne sporazume sa susjednim zemljama (koji nisu nužno ograničeni na samo dvije zemlje) koji obuhvaćaju i prekograničnu suradnju u slučaju katastrofa. Međutim, svejedno je potrebno posvetiti veću pozornost prevenciji i ublažavanju rizika te izradi strategija za odgovor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja činjenicu da su Europski parlament i Vijeće postigli privremeni dogovor o jačanju postojećeg mehanizma EU-a za civilnu zaštitu i o odgovoru EU-a na katastrofe (rescEU) u sklopu kojeg se, među ostalim, stavlja veći naglasak na prekogranične rizike; |
| --- | --- |

17.

Uloga lokalnih i regionalnih tijela i prekogranični projekti

| 18. | preporučuje veće uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u projekte povezane s rizicima od katastrofa koji se financiraju sredstvima EU-a kako bi se osigurao njihov vremenski kontinuitet i kako bi se po uzoru na njih u drugim područjima sa sličnim rizičnim situacijama mogli provesti istovrsni projekti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice da lokalne i regionalne vlasti uključe i u provjeru planiranih ulaganja u svim relevantnim programima i u raspravu o mogućim promjenama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na aktivniju provedbu prekograničnih projekata u području smanjenja rizika od katastrofa kako bi se u većem obujmu iskoristila sredstva iz strukturnih fondova namijenjena u tu svrhu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nada se da će se lokalnoj i regionalnoj razini dodijeliti veći poticaji EU-a za promicanje prekogranične suradnje u okviru smanjenja rizika, među ostalim i u području prevencije, osposobljavanja i obuke. |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava središnju ulogu lokalnih aktera u smanjenju rizika od katastrofa i jačanju otpornosti te vrijednost postojećih inicijativa pri promicanju smanjenja rizika od katastrofa na lokalnoj razini, kao što je kampanja za povećanje otpornosti gradova (eng. Making Cities Resilient) Ureda UN-a za smanjenje rizika od katastrofa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra posebno važnim da se putem Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu i Fonda solidarnosti EU-a ulažu resursi – među ostalim i financijski – u planiranje povezano sa smanjenjem rizika, posebno imajući u vidu klimatske promjene i ekstremne prirodne pojave koje one uzrokuju; |
| --- | --- |

23.

Prekogranična suradnja

Planiranje

| 24. | napominje da je potrebno uspostaviti kontinuirano prekogranično planiranje u sklopu kojeg će se uzimati u obzir scenariji rizika koji obuhvaćaju više država, uz zajedničko utvrđivanje i procjenjivanje rizika i njihovo mapiranje, i to u svrhu razvoja prekograničnih područja i zaštite teritorija šireg područja te u cilju nadzora i praćenja očekivanih događaja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zalaže se za osnivanje znanstvenih odbora u svrhu boljeg definiranja scenarija rizika i umrežavanja znanja i vještina. Njihov bi sastav odražavao različita područja specijalizacije na temelju sličnih čimbenika rizika u homogenim područjima (npr. šumski požari na Sredozemlju, iznenadne ili postupne poplave u središnjoj Europi itd.), uz mogućnost brze intervencije i dijaloga s lokalnim vlastima kako bi se osigurao pristup financijskim, ljudskim i materijalnim resursima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da je zbog smanjenja financijskih sredstava zabilježenog u nekim lokalnim i regionalnim tijelima vlasti za donositelje odluka u području civilne zaštite sve važnija bolja procjena zajednica, pojedinaca i projekata civilne zaštite. Smatra da je indeks društvene otpornosti INDRIX, rezultat istoimenog prekograničnog projekta koji je sufinancirala Europska unija, prikladan alat za procjenu otpornosti zajednica, i to na temelju statističkih podataka i podataka uvrštenih upravo u tu svrhu: u okviru projekta korišteni su određeni socijalni pokazatelji (stupanj obrazovanja, zdravstveno stanje, stopa nezaposlenosti, dostupne usluge itd.) za procjenu predodžbe o riziku u različitim zajednicama, a posebno za utvrđivanje najugroženijih i najosjetljivijih zajednica; poziva mjerodavne institucije da razmotre mogućnost uvođenja obveznih osiguravajućih instrumenata za slučaj prirodne katastrofe koji bi bili ujednačeni na europskoj razini i čije bi premije osiguranja bile povezane s razinom rizika, među ostalim u cilju podizanja svijesti i poticanja uviđanja važnosti poduzimanja preventivnih mjera od strane privatnih osoba, čime bi se smanjio moralni rizik i svim europskim građanima osigurala pravedna i ujednačena odšteta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | napominje da je u prekograničnim područjima nužno uspostaviti zajedničke baze podataka susjednih zemalja u kojima bi se utvrđivali materijali, sredstva, oprema i specijalizacija volontera te raspoređivanje i logistika sredstava; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da bi tu bazu podataka trebalo uspostaviti i njome upravljati ne samo u cilju poboljšanja pripravnosti u slučaju katastrofe već i radi jačanja društveno-gospodarskog i kulturnog oporavka područja pogođenih katastrofom iz zajedničke prekogranične perspektive; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da je potrebno razmotriti i reproducirati postojeće pozitivne primjere prekogranične suradnje, kao što su:






  — | njemačko-danske zajedničke vježbe u području civilne zaštite, npr. DANGEREX 07, DANGERFloodEx 2010 i odgovor na hitne situacije bez granica; |
| --- | --- | --- |

29.

—

njemačko-danske zajedničke vježbe u području civilne zaštite, npr. DANGEREX 07, DANGERFloodEx 2010 i odgovor na hitne situacije bez granica;

| — | pripravnost na poplave i ublažavanje transnacionalne štete u porječju Save (Brodsko-posavska županija u Hrvatskoj i Mačvanski okrug u Srbiji); |
| --- | --- |

—

pripravnost na poplave i ublažavanje transnacionalne štete u porječju Save (Brodsko-posavska županija u Hrvatskoj i Mačvanski okrug u Srbiji);

| — | RiKoSt: strategije za obavješćivanje o riziku (Koruška u Austriji i Alto Adige u Italiji, do listopada 2020.); |
| --- | --- |

—

RiKoSt: strategije za obavješćivanje o riziku (Koruška u Austriji i Alto Adige u Italiji, do listopada 2020.);

| — | U-SCORE-II: istorazinske ocjene među gradovima (pilot-projekti u Portugalu, Italiji i Ujedinjenoj Kraljevini); |
| --- | --- |

—

U-SCORE-II: istorazinske ocjene među gradovima (pilot-projekti u Portugalu, Italiji i Ujedinjenoj Kraljevini);

| — | mobilno vježbalište na unutarnjim vodama (MÜB) na području gornje Rajne i kongres njemačko-francusko-švicarske Konferencije za gornju Rajnu pod nazivom „Raspad elektroenergetskog sustava – veliki prekogranični prekid opskrbe strujom” (2016.); |
| --- | --- |

—

mobilno vježbalište na unutarnjim vodama (MÜB) na području gornje Rajne i kongres njemačko-francusko-švicarske Konferencije za gornju Rajnu pod nazivom „Raspad elektroenergetskog sustava – veliki prekogranični prekid opskrbe strujom” (2016.);

Osposobljavanje

| 30. | ističe da je važno osigurati poticaje za osposobljavanje mladih i potiče države članice i lokalne i regionalne vlasti da promiču posebne sveučilišne programe i projekte usmjerene na aktivnosti ublažavanja rizika. Osim toga, naglašava da mladi mogu sudjelovati u aktivnostima solidarnosti u području sprečavanja rizika od katastrofa putem Europskih snaga solidarnosti (5). Te aktivnosti mogu se provoditi u obliku volontiranja, naukovanja, stažiranja i radnog iskustva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | napominje da je potrebno uvesti posebno osposobljavanje za predstavnike lokalnih vlasti (među ostalim u kontekstu kampanje za izgradnju otpornosti gradova) kako bi se povećala njihova osviještenost i kako bi im se pružili bolji informativni alati s obzirom na njihove izravne odgovornosti prema građanima te u pogledu zaštite i razvoja teritorija; |
| --- | --- |

31.

| 32. | preporučuje da se više pozornosti posveti osposobljavanju volontera i tehničkih stručnjaka kako bi postali specijaliziraniji, i to poticanjem i stvaranjem tečajeva osposobljavanja na temelju rizika prisutnih u različitim zemljama, posebno u slučaju prekograničnih područja, u svrhu boljeg poznavanja teritorija te zajedničkog i koordiniranog djelovanja radi praćenja i nadzora te intervencija u izvanrednim situacijama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno ističe da je potrebno izraditi informativne kampanje koje bi provodile lokalne vlasti ili volonterski sektor u cilju informiranja o postojećim rizicima i o ponašanju utemeljenom na samozaštiti koje je potrebno usvojiti te pokrenuti inicijative za uzajamno učenje na lokalnoj i regionalnoj razini putem istorazinske ocjene među gradovima i regijama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da bi transnacionalno osposobljavanje trebalo biti u skladu sa scenarijima rizika utvrđenima u planovima za sprečavanje prekograničnih rizika i upravljanje njima. Svi bi dionici koji su izravno povezani s rizicima, od tehničkih stručnjaka do volonterskih organizacija, trebali sudjelovati u tim tečajevima osposobljavanja s obje strane granice, po mogućnosti zajedno; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da je potrebno ojačati platforme za e-učenje po uzoru na program osposobljavanja u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu te povećati dostupnost otvorenih internetskih tečajeva u području civilne zaštite; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra da Fond solidarnosti EU-a osigurava poboljšane informativne kampanje za regije zahvaljujući mjerama potpore koje već dobro funkcioniraju u slučaju država članica EU-a i zemalja kandidatkinja. Fond solidarnosti EU-a ključan je alat za potporu dotičnim regijama kada su potrebni iznimni napori kako bi se obnovila područja pogođena prirodnim i meteorološkim katastrofama, s obzirom na to da se prirodne katastrofe ne zaustavljaju na granicama. |
| --- | --- |

36.

Odgovori na izvanredne situacije

| 37. | naglašava da je potrebno promicati zajednički i standardizirani prekogranični sustav uzbunjivanja, među ostalim i radi osiguravanja obavješćivanja – u stvarnom vremenu – o poremećajima i prirodnim katastrofama čije se posljedice mogu preliti na područje regije druge države članice; |
| --- | --- |

37.

| 38. | napominje da su prekogranični sporazumi nužni kako bi se ujednačilo i ubrzalo vrijeme potrebno za aktivaciju sustava spašavanja i mobilizaciju volontera, uz utvrđivanje pravnih prepreka i pozivanje na suradnju, čime bi se optimirala logistika sredstava i ljudstva; poziva na sklapanje sporazuma i na polju hidraulike radi unapređenja poznavanja organizacijskog i funkcionalnog upravljanja branama kako bi se mogle poduzimati hitne mjere za smanjenje rizika povezanih s vodom u nizvodnim područjima druge države članice; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na izradu skraćenica za identifikaciju spasilačkih koordinacijskih centara na različitim teritorijalnim razinama kako bi se ujednačili i usuglasili leksički pojmovi koji su u upotrebi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva na uspostavu usklađenih postupaka za preventivno informiranje i zajedničkih operativnih postupaka u izvanrednim situacijama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | preporučuje uporabu informatičkih aplikacija za upozoravanje građana u stvarnom vremenu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | potiče države članice da priznaju i certificiraju profesionalnu funkciju „upravitelja rizicima od katastrofa” koji bi pomagao predstavnicima lokalnih i regionalnih vlasti, osobito u izvanrednim situacijama te pri planiranju, i koji bi raspolagao multidisciplinarnim i transverzalnim znanjima, vještinama i kompetencijama. |
| --- | --- |

42.

Načelo supsidijarnosti

| 43. | slaže se da je Europska unija nadležna za poduzimanje mjera za potporu, koordinaciju ili dopunjavanje mjera država članica u području civilne zaštite. |
| --- | --- |

43.

Najbolje prakse

| 44. | ističe da postoji niz primjera najbolje prakse u okviru prekogranične suradnje u području smanjenja rizika od katastrofa na koje bi se moglo ugledati i koji bi se mogli optimalno doraditi, kao što su:






  — | zajedničke vježbe kojima bi se osigurao zajednički pristup, uzajamno razumijevanje i jednaka razina pripravnosti u slučaju katastrofe; |
| --- | --- | --- |

44.

—

zajedničke vježbe kojima bi se osigurao zajednički pristup, uzajamno razumijevanje i jednaka razina pripravnosti u slučaju katastrofe;

| — | širenje usklađenih informacija, razmjena najboljih praksi i učenje na temelju inicijativa, metoda, alata itd. susjednih regija; |
| --- | --- |

—

širenje usklađenih informacija, razmjena najboljih praksi i učenje na temelju inicijativa, metoda, alata itd. susjednih regija;

| — | zajedničke kampanje za osvješćivanje i obrazovanje osoba koje žive u visokorizičnim prekograničnim područjima, uz sudjelovanje različitih dionika (npr. dani smanjenja rizika od katastrofa u različitim gradovima i općinama); |
| --- | --- |

—

zajedničke kampanje za osvješćivanje i obrazovanje osoba koje žive u visokorizičnim prekograničnim područjima, uz sudjelovanje različitih dionika (npr. dani smanjenja rizika od katastrofa u različitim gradovima i općinama);

| 45. | odlučno podupire projekt b-solutions koji provodi Udruga europskih pograničnih regija (AEBR) i čiji je cilj utvrditi pravne i administrativne prepreke prekograničnoj suradnji u području prevencije katastrofa i smanjenja nepogoda. Napominje da je u prvom pozivu za podnošenje prijedloga 2018. AEBR utvrdio deset takvih slučajeva, koji su pretvoreni u pilot-projekte, ali da mnogi slučajevi još uvijek nisu riješeni (vozila hitne pomoći, vatrogasne službe ili helikopteri koji mogu ući na teritorij nekih pograničnih regija, ali ne i drugih, administrativne formalnosti za prijenos posmrtnih ostataka, asimetrično prekogranično pružanje usluga, problemi povezani s osiguranjem, priznavanje diploma itd.). Potiče sve regije koje se suočavaju sa sličnim preprekama da sudjeluju u budućim pozivima za podnošenje prijedloga; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da je nužno da regije pogođene katastrofama predlažu zajednička rješenja svojim nacionalnim vladama. Kao primjer može poslužiti suradnja između sjevernog Portugala i regije Galicije u Španjolskoj, koji svojim središnjim vladama predstavljaju svoje prioritete u vezi s pitanjima koja se mogu riješiti u okviru „iberskih samita”, ili tijesna suradnja najudaljenijih regija Kanarskih otoka, Azora i Madeire u okviru programa Interreg MAC, u koji su se uključile i obližnje treće zemlje, npr. Kabo Verde, Mauritanija i Senegal. |
| --- | --- |

46.

Bruxelles, 27. lipnja 2019.

Predsjednik

Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Mišljenje Europskog odbora regija „Akcijski okvir iz Hyoga nakon 2015. godine: upravljanje rizicima kako bi se postigla otpornost” (SL C 271, 19.8.2014., str. 61.).

1

(2)  Mišljenje Europskog odbora regija „Akcijski plan za Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015.–2030.” (SL C 272, 17.8.2017., str. 32. ).

2

(3)  Mišljenje Europskog odbora regija „Prekogranični mehanizam” (usvojeno 5. prosinca 2018.; još nije objavljeno u SL-u).

3

(4)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu, COM(2018) 373 final.

4

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu

(5)  Mišljenje Europskog odbora regija 2018/03892 „Europske snage solidarnosti i nova strategija EU-a za mlade” (izvjestitelj: Matteo Bianchi).

5

---

| 29.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 404/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 404/44

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Nova europska agenda za ubrzavanje razvoja pomorske industrije

(2019/C 404/09)

| Izvjestitelj/ica | : | Christophe CLERGEAU (FR/PES), član Vijeća Regije Pays-de-la-Loire |
| --- | --- | --- |

Izvjestitelj/ica

:

Christophe CLERGEAU (FR/PES), član Vijeća Regije Pays-de-la-Loire

PREPORUKE O POLITIKAMA

I)   Ključne preporuke o politikama za ubrzavanje razvoja europske pomorske industrije

Prepoznati probleme i opredijeliti se za novu i proaktivniju industrijsku politiku

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | poziva na to da se prepoznaju prilike za razvoj, ali i prijetnje koje ugrožavaju europsku pomorsku industriju. Ta se industrija mora mobilizirati uz pomoć europskih, nacionalnih i regionalnih vlasti kako bi se u njoj uspješno provela ekološka i energetska tranzicija, digitalna transformacija i industrijska revolucija te kako bi zanimanja u toj industriji ponovo postala privlačna. Ti se izazovi trebaju prevladati u trenutku kada pomorskoj industriji prijeti novi val konkurencije iz Azije na području plovila s velikom dodanom vrijednošću, na kojem Europa trenutno ima vodeću ulogu. Ta konkurencija, kojom se žele posvojiti europske tehnologije, predstavlja nepošteno tržišno natjecanje obilježeno socijalnim i ekološkim dampingom te se u velikoj mjeri financira državnim potporama, što je u suprotnosti s pravilima međunarodne trgovine. To je pitanje koje europske vlasti trebaju riješiti u cilju uspostave jednakih uvjeta za sve. Treba napomenuti da se takvo nepošteno tržišno natjecanje sada odnosi i na sektor ribarstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da raznolikost sektorâ pomorske industrije doprinosi jačanju njihove međusobne sinergije i povećavanju teritorijalnog učinka: civilna i vojna brodogradnja te popravljanje i uništenje plovila (od brodova za kružna putovanja do rekreacijskih plovila, od ribarskih brodica do servisnih ili putničkih brodova pa sve do vojnih flota), obnovljiva energija mora, industrija nafte i plina, lučka, obalna i odobalna infrastruktura te ribarstvo, akvakultura, prikupljanje školjkaša i plavo biogospodarstvo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva na kontinuiranu predanost razvoju ribarstva, prikupljanju školjkaša i akvakulturi, kako u pogledu ravnoteže, tako i u pogledu okolišne, društvene i gospodarske održivosti; jednako tako, ističe potrebu za generacijskom obnovom, čija su dva osnovna elementa osposobljavanje i poboljšanje uvjeta na plovilima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da za pomorsku industriju – baš kao i za svemirsku i aeronautičku industriju – mora postojati ambiciozna industrijska strategija i konkretan provedbeni okvir prilagođen njezinim specifičnim obilježjima: važnosti suvereniteta, visok intenzitet kapitala, proizvodnja malih serija, dug ciklus proizvodnje i visoka rizičnost, izuzetno velika potreba za istraživanjem, inovacijama i osposobljavanjem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | skreće pozornost na potrebu da se podupire razvoj energije vjetra u odobalnim područjima i u dubokim vodama kako bi se zaposjednutost plitkih voda u priobalnim morskim područjima smanjila u korist drugih aktivnosti svojstvenih plavom gospodarstvu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na to da je u okviru plavog gospodarstva pomorska industrija drugi sektor po broju radnih mjesta: u kontekstu globalnog rasta Europa ima vodeću ulogu u brojnim sektorima te stvara brojna industrijska radna mjesta, koja su održiva i iziskuju visoke kvalifikacije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | skreće pozornost na važnu ulogu luka, koje predstavljaju stratešku infrastrukturu, a ne samo trgovinska i prometna čvorišta, te se sve češće afirmiraju kao industrijske i inovacijske platforme u kojima se može na bolji način iskoristiti interakcija s gradovima koji ih okružuju; Stoga je važno planirati odgovarajuću potporu za sva kopnena poduzeća (1) koja su već povezana s plavim gospodarstvom ili koja te veze mogu razvijati na temelju provjerenih metoda diversifikacije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe socioekonomsku važnost ribolovnih i pomorskih aktivnosti za osiguravanje sigurne i kvalitetne hrane; napominje važnost njihove dimenzije povezane s kulturom i baštinom, koja je od temeljne važnosti za jačanje turizma; naglašava nužne sinergije i komplementarne aspekte između tih tradicionalnih aktivnosti i novih sektora koje je potrebno razviti u interesu zapošljavanja i održivog razvoja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da je pomorska industrija jedan od ključnih elemenata za postizanje ciljeva održivog razvoja koji se provode u Europi jer njezini proizvodi, usluge i inovacije predstavljaju ključan doprinos aktivnostima nužnima za uspjeh procesa tranzicije, a naročito:






  — | istraživanju oceana, i razvoju znanja o moru i morskom dnu; |
| --- | --- | --- |

9.

—

istraživanju oceana, i razvoju znanja o moru i morskom dnu;

| — | jačanju djelovanja u okviru borbe protiv klimatskih promjena, posebno na području pomorskog prometa; |
| --- | --- |

—

jačanju djelovanja u okviru borbe protiv klimatskih promjena, posebno na području pomorskog prometa;

| — | razvijanju obnovljive energije mora i energije iz odobalnih vjetroelektrana te međusobne povezanosti električnih mreža između zemalja EU-a kako bi se povećao udio obnovljive energije u kombinaciji izvora električne energije i njezina integracija u sustave na europskoj razini; |
| --- | --- |

—

razvijanju obnovljive energije mora i energije iz odobalnih vjetroelektrana te međusobne povezanosti električnih mreža između zemalja EU-a kako bi se povećao udio obnovljive energije u kombinaciji izvora električne energije i njezina integracija u sustave na europskoj razini;

| — | nazočnosti na moru, nadzoru i sigurnosti; aktivnostima na oceanima, uključujući nastojanje da se smanji količina plastike; |
| --- | --- |

—

nazočnosti na moru, nadzoru i sigurnosti; aktivnostima na oceanima, uključujući nastojanje da se smanji količina plastike;

| — | poznavanju i razvijanju morskih bioloških resursa, održivom razvoju ribarstva, akvakulture i plavog kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

—

poznavanju i razvijanju morskih bioloških resursa, održivom razvoju ribarstva, akvakulture i plavog kružnog gospodarstva;

| 10. | slaže se sa zaključcima iz ocjene inicijative LeaderSHIP 2020. koju je EGSO usvojio 2018. (2), a u kojoj se ističu prepreke na koja se naišlo u provedbi i nedostatak preciznih i mjerljivih ciljeva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | traži uspostavu novog, temeljito revidiranog pristupa „LeaderSHIP 2030.” u okviru kojeg bi se predložio „Novi dogovor o europskom plavom gospodarstvu” koji bi objedinjavao tri elementa: trgovinsku politiku i politiku tržišnog natjecanja kojom bi se nastojalo zaštititi naše interese i stvoriti europske predvodnike; mobilizaciju i prilagodbu svih europskih politika potrebama i specifičnostima pomorske industrije; usvajanje šest operativnih ciljeva na koje bi se u razdoblju 2020.–2027. trebali usmjeriti lokalni, nacionalni i europski akteri:






  — | dekarbonizacija pomorskog prometa i izgradnja čistih brodova – bez emisija, bez otpada i bez buke; |
| --- | --- | --- |

11.

—

dekarbonizacija pomorskog prometa i izgradnja čistih brodova – bez emisija, bez otpada i bez buke;

| — | uklanjanje otpada, naročito plastike, iz mora; |
| --- | --- |

—

uklanjanje otpada, naročito plastike, iz mora;

| — | pomorska industrija 4.0., međusektorski pristup kojim se podupiru uspješnost i kvaliteta radnih mjesta u svim sektorima pomorske industrije; |
| --- | --- |

—

pomorska industrija 4.0., međusektorski pristup kojim se podupiru uspješnost i kvaliteta radnih mjesta u svim sektorima pomorske industrije;

| — | vodeća svjetska uloga Europe na području svih tehnologija za proizvodnju obnovljive energije iz mora; |
| --- | --- |

—

vodeća svjetska uloga Europe na području svih tehnologija za proizvodnju obnovljive energije iz mora;

| — | europska strategija za novo plavo biogospodarstvo kojom se potiče ribarstvo, akvakultura i vrednovanje bioloških resursa mora; |
| --- | --- |

—

europska strategija za novo plavo biogospodarstvo kojom se potiče ribarstvo, akvakultura i vrednovanje bioloških resursa mora;

| — | pokretanje europske misije za istraživanje oceana koja bi doprinosila poznavanju morskog okoliša u svim morima svijeta; |
| --- | --- |

—

pokretanje europske misije za istraživanje oceana koja bi doprinosila poznavanju morskog okoliša u svim morima svijeta;

Navedenih šest ciljeva predstavlja specifične izazove za industriju i potrebno ih je uzeti u obzir u općoj raspravi o pomorskoj „misiji” u okviru programa Obzor Europa;

| 12. | potiče usvajanje strategija za pomorsku industriju u najudaljenijim europskim regijama i na europskim otocima u cilju osiguravanja bržeg napretka u trima prioritetnim područjima, a to su: luke, energetska neovisnost utemeljena na jeftinijoj, dekarboniziranoj energiji i plavo biogospodarstvo, uključujući ribarstvo i akvakulturu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | skreće pozornost na to da je za budućnost pomorskih sektora važno pomorska pitanja staviti u središte budućih politika Europske unije i u središte korištenja fondova za regionalnu politiku; |
| --- | --- |

13.

Europska tehnologija mora (eng. European Sea Tech): uspostava europskih mreža radi objedinjenja regionalnih inovacijskih ekosustava i mobilizacija regija u svrhu stvaranja industrijskih lanaca vrijednosti

| 14. | smatra da je osnovna karakteristika pomorske industrije teritorijalna povezanost s primorskim regijama koje su uspostavile regionalne inovacijske ekosustave izvrsnosti posvećene toj industriji. Kako bi bile fleksibilne i djelotvorne, nacionalne i europske politike moraju se oslanjati prije svega na te regionalne inovacijske ekosustave i na s njima povezane strategije pametne specijalizacije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | predlaže da se pokrene europski instrument pod nazivom „Europska tehnologija mora” u svrhu objedinjenja regionalnih inovacijskih ekosustava, pri čemu bi se uspostavilo nekoliko mreža suradnje:






  — | za poticanje podsektora i uspostavu europskih vrijednosnih lanaca; |
| --- | --- | --- |

15.

—

za poticanje podsektora i uspostavu europskih vrijednosnih lanaca;

| — | za bolje utvrđivanje i praćenje pitanja povezanih s industrijskim promjenama, među ostalim u pogledu okoliša, energije i digitalizacije; |
| --- | --- |

—

za bolje utvrđivanje i praćenje pitanja povezanih s industrijskim promjenama, među ostalim u pogledu okoliša, energije i digitalizacije;

| — | za razvijanje novih usluga, proizvoda i gospodarskih modela koji bi bili integriraniji i opremljeniji za suočavanje s globalnom konkurencijom. |
| --- | --- |

—

za razvijanje novih usluga, proizvoda i gospodarskih modela koji bi bili integriraniji i opremljeniji za suočavanje s globalnom konkurencijom.

Komisija bi objavila pozive na iskaz interesa za osnivanje tematskih mreža, a svaki regionalni (ili međuregionalni) ekosustav mogao bi se prijaviti za sudjelovanje u nekoliko mreža u skladu sa strategijama pametne specijalizacije svoje regije. Ekosustavi u kojima postoje brojne kompetencije i koji objedinjuju više mreža predstavljali bi „središnje ekosustave” instrumenta Europska tehnologija mora.

Svaka bi mreža nastojala biti što uključivija i obuhvatiti sve kompetencije različitih europskih regija. U okviru mreža sustavno bi se rješavala pitanja održivog razvoja, istraživanja i razvoja, industrijske učinkovitosti, financiranja i vještina.

Te bi mreže bile djelotvornije od centralizirane europske platforme kao središte iz kojeg bi se razvijala suradnja među regijama i na kojem bi se temeljili operativni projekti važni za različite politike Unije.

Uloga Europske tehnologije mora također bi bila poticanje prijenosa tehnologije, iskustva i vještina između različitih mreža i sektora pomorske industrije;

| 16. | skreće pozornost na činjenicu da je Europska tehnologija mora od ključne važnosti za primjenu transverzalnog pristupa u pomorskoj industriji i za ubrzanje prelaska na zelenu i digitalnu pomorsku industriju korištenjem svih tehnologija i kompetencija svih sektora pomorske industrije kako bi se one stavile na raspolaganje drugim sektorima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponavlja svoju podršku projektu zajednice pomorskog znanja i inovacija (ZZI), ali napominje da je fokus tog projekta održivo upravljanje morskim resursima pa da on stoga u najboljem slučaju može predstavljati samo jednu od mreža instrumenta Europska tehnologija mora; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nada se da projekti koje provode mreže inovacijskog ekosustava Europske tehnologije mora mogu dobiti potporu u okviru europskih partnerstava i sufinanciranje iz programa Obzor Europa i drugih dostupnih fondova. Ti bi projekti trebali moći uključivati financiranje pokusnih linija, prototipova i demonstracijskih projekata; |
| --- | --- |

18.

| 19. | također ponavlja svoj poziv na izradu pomorskog plana u okviru programa Obzor Europa, na izričito uključivanje znanstvenih i tehnoloških izazova pomorske industrije u drugi stup te na izdvajanje 10 % proračuna programa Obzor Europa za financiranje projekata sa znatnim utjecajem na plavo gospodarstvo i pomorsku industriju; |
| --- | --- |

19.

II)   Konkretni prijedlozi za mobilizaciju i prilagodbu politika Europske unije nakon 2020. u interesu pomorske industrije

Međunarodna trgovina i tržišno natjecanje

| 20. | u pogledu pomorske industrije i usluga naglašava potrebu za novom „realnom” i recipročnom trgovinskom politikom kojom bi se obranila radna mjesta i europski suverenitet u kontekstu agresivnih i nepoštenih strategija velikih pomorskih zemalja, posebno azijskih. Kad god je to moguće i učinkovito, tom se politikom mora poticati stabilan i multilateralan sustav trgovine (utemeljen na poštenim i transparentnim pravilima kojima se jamči pošteno tržišno natjecanje), nastojati postići korisne sporazume s trgovinskim partnerima i oslanjati na ulogu WTO-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kad je riječ o globaliziranim svjetskim tržištima, smatra da bi politika tržišnog natjecanja morala omogućiti stvaranje europskih predvodnika, a istodobno uvijek osigurati pravedno i uravnoteženo tržišno natjecanje unutar EU-a; ponovno ističe dodanu vrijednost smjernica o državnim potporama za pomorski promet te potrebu za jednostavnim, stabilnim i konkurentnim poreznim okvirom kako bi se postigao taj cilj; |
| --- | --- |

21.

| 22. | skreće pozornost Komisije na važnost boljeg kontroliranja tokova stranih ulaganja, kao i ograničavanja i ublažavanja mogućeg štetnog učinka koji prijenos tehnologije može imati na europsku industriju, posebno kad je riječ o velikim međunarodnim ugovorima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na utvrđivanje preciznih obveza u vezi s upravljanjem civilnom i vojnom javnom nabavom, uz, primjerice, striktne zahtjeve u pogledu opskrbe određenim proizvodima i uslugama, za koje je unaprijed utvrđeno da su od strateške važnosti ili da su posebno osjetljivi na globalnu konkurenciju; |
| --- | --- |

23.

Financiranje projekata

| 24. | poziva na brzo dovršenje projekta platforme za financiranje plavog gospodarstva, koji bi trebao uključivati instrument potpore i namjenski investicijski fond za financiranje inovativnih i rizičnih projekata. Glavni cilj platforme trebao bi biti osiguravanje povoljnog financiranja projekata koje tradicionalni subjekti smatraju previše rizičnima, čime bi se popunila praznina na tržištu. Taj bi instrument trebao djelovati u bliskoj suradnji s državama članicama i regijama kako bi se osigurala komplementarnost instrumenata politika i kontinuitet u potpori projekata. Ta bi se platforma trebala oslanjati na mreže i „središnje ekosustave” instrumenta Europska tehnologija mora; |
| --- | --- |

24.

| 25. | osim toga, poziva Komisiju da odredi cilj i metodu za iskorištavanje europskih instrumenata ulaganja koji će u interesu plavog gospodarstva i pomorske industrije biti pokrenuti u okviru programa InvestEU, a posebice u vezi s programom Obzor Europa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe potrebu za alatima kojima bi se omogućilo smanjenje financijskih troškova strukturnih projekata i učinkovito pretfinanciranje kupovine i najvećih ulaganja (brodovi za kružna putovanja, oprema za ukapljeni prirodni plin, obnovljiva energija mora itd.); |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno ističe potrebu da se za najudaljenije regije izdvoje posebna financijska sredstva, uzimajući u obzir njihova ograničenja i posebne značajke. Strateški položaj tih regija u Atlantskom i Indijskom oceanu i u Karipskom moru Europi daje izrazitu morsku i oceansku dimenziju, a te regije ujedno predstavljaju i jedinstvena prirodna dobra, što je potvrdila i sama Europska komisija; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da bi bilo korisno podupirati inovativnu javnu nabavu koja bi omogućila uvođenje fleksibilnijih pravila za dodjelu javnih ugovora pri kupnji nove tehnologije koja još nije dostupna na tržištu u standardiziranom obliku. Inovativne tehnologije tako bi se mogle brže stavljati na tržište jer bi poduzeća koja pružaju nove usluge i proizvode mogla brže identificirati svoje prve klijente; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da regulatorna ograničenja specifična za pomorski sektor i vrijeme potrebno za obradu zahtjeva predstavljaju veliku prepreku provedbi testiranja i pokusa na moru; predlaže osnivanje europske radne skupine koja će okupiti Komisiju, države članice, regije i gospodarske subjekte radi širenja dobrih praksi i promicanja pozitivnih pomaka u nacionalnim referentnim okvirima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da bi bilo korisno imati još veće ambicije te, po uzoru na američku Agenciju za napredna obrambena istraživanja (DARPA), u dužem roku osnovati „Pomorsku agenciju za projekte naprednog istraživanja” i time uz pomoć posebnog okvira za financiranje osigurati potporu za disruptivne inovacije, pri čemu bi se uvažavalo pravo na neuspjeh i u potpunosti uzimala u obzir ograničenja u razvoju s kojima se suočavaju MSP-ovi i srednje kapitalizirana poduzeća; |
| --- | --- |

30.

| 31. | predlaže da se u razdoblju nakon Brexita dionicima u pomorskoj industriji dodijeli dio posebnih sredstava za potporu najteže pogođenim područjima kako bi se stvorili novi izgledi za razvoj i zapošljavanje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | skreće pozornost na važnost inicijative Europska tehnologija mora za primjenu transverzalnog pristupa u pomorskoj industriji i za ubrzanje prelaska na zelenu i digitalnu pomorsku industriju korištenjem svih tehnologija i kompetencija svih sektora pomorske industrije kako bi se one stavile na raspolaganje drugim sektorima. Takav transverzalni pristup mora se poticati i između pomorskih i obalnih aktivnosti, kao i drugih industrijskih i digitalnih sektora koji ostvaruju inovacije koje se mogu izravno iskoristiti ili na koristan način prilagoditi pomorskom svijetu; |
| --- | --- |

32.

Pomorska industrija 4.0

| 33. | skreće pozornost na izazove koji predstoje industriji 4.0 u pogledu ekološke i energetske tranzicije, uspješnosti industrije, digitalizacije (uključujući digitalizaciju proizvodnih postupaka) i suradnje unutar lokalnih i europskih vrijednosnih lanaca; u tom pogledu podržava cilj inicijative „Zeleno brodogradilište 2050.” za primjerna brodogradilišta u okviru okolišne i energetske tranzicije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | također podsjeća na to da su cjeloživotno učenje, povećanje broja i kvalitete radnih mjesta, radni uvjeti te mobilizacija iskustva i kreativnosti zaposlenika neraskidivo povezani s tom industrijskom transformacijom; |
| --- | --- |

34.

| 35. | smatra da inovacije i produktivna ulaganja na tom području trebaju biti prioritet europske politike za potporu pomorskoj industriji te da moraju biti usmjereni posebno na mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da suradnja između civilnog i vojnog sektora potiče napredak obaju sektora jer olakšava prijenos – i to u oba smjera – tehnologije i znanja, kao i mobilnost ljudskih kompetencija; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe prednosti poticanja poduzeća koja se bave odobalnom naftnom i plinskom djelatnošću da provedu tranziciju i razviju strategije za diversifikaciju u druge sektore plavog gospodarstva. Ta poduzeća posjeduju znatnu stručnost u pomorskim pitanjima, iskustvo s dugotrajnim, složenim projektima i vrijedne vještine koje mogu biti korisne za razvoj pomorskih sektora (opskrbna plovila, podvodna robotika, sustavi usidrenja, automatizirane aplikacije itd.). Ona bi mogla na opću korist i zajednički uložiti dio dobiti od nafte u investicijske fondove za plavo gospodarstvo i obnovljivu energiju mora; |
| --- | --- |

37.

| 38. | napominje da zahvaljujući tehnološkoj revoluciji brodovi, koji su dosad bili analogne cjeline, sada postaju digitalizirane transportne platforme, što stvara prilike za veću integraciju i međusobno povezivanje s različitim digitalnim sustavima. Zbog toga se radne metode u sektoru mijenjaju, npr. interakcija između brodova i kopnenih ureda, kontakti među brodovima te između brodova i tijela vlasti. U tom je pogledu važno da europska pomorska industrija i vlasti shvate mogućnosti koje digitalizacija donosi na području međunarodnog tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da je prijeko potrebno omogućiti i podržati digitalizaciju – i u širem smislu, nove oblike umjetne inteligencije – na području pomorskih inovacija; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da bi u programima potpore i financiranja trebalo voditi računa o nizu tema koje nisu isključivo tehnološke prirode nego se odnose i na razvoj novih usluga, kao što su autonomna podvodna vozila, pomorski nadzor i predvidljivo održavanje, u kojem ugovorne obveze u pogledu rezultata i uspješnosti postaju sve važnije od potrošenih sredstava. Treba poticati uspostavu platformi koje bi omogućavale konvergenciju različitih tehnologija nadzora koje se upotrebljavaju u raznim državama članicama kako bi se povećala interoperabilnost te aktivnosti, poboljšala učinkovitost operacija na moru, olakšala provedba zakonodavstva i politika EU-a u tom području, a time i promicala bolja kontrola europskog pomorskog prostora; |
| --- | --- |

40.

Zapošljavanje, vještine i osposobljavanje

| 41. | uviđa važnost poticanja sektorskog socijalnog dijaloga i uspostavljanja veze između zapošljavanja i osposobljavanja u sektorima pomorske industrije; traži da se za te zadaće uspostave posebne platforme, i to ne samo na području pomorskog prometa i bioresursa već i u proizvodnoj industriji i u brodogradnji. Posebno skreće pozornost na potrebu za promicanjem prilagođenog osposobljavanja u sektoru pomorstva i ribarstva kako bi se podržala generacijska obnova u ribarstvu, akvakulturi i sakupljanju školjkaša, kao i na potrebu za promicanjem prilagođenih sveučilišnih studija u području trgovačke mornarice. Jednako tako smatra da je potrebno uspostaviti sustav za jamčenje učinkovitosti programa osposobljavanja i odgovarajuće osposobljenosti instruktora; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da razvoj odobalnih djelatnosti podrazumijeva uključivanje zaposlenika koji posjeduju dobro razvijene pomorske vještine ili znatno dodatno osposobljavanje osoba koje nisu upoznate sa životom na moru; S tim u vezi ističe potrebu da se među mladima provode kampanje kako bi se u pomorsku industriju, trgovačku mornaricu i ribarstvo privukli talenti i uključili novi stručnjaci, kako u kopnene tako i u pomorske djelatnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja napredak ostvaren donošenjem novih direktiva o upućenim radnicima, vrlo prisutnima u pomorskom sektoru, te traži osmišljavanje sustava za priznavanje stručnih kvalifikacija, a ne samo diploma i certifikata, kako bi se u potpunosti primijenilo načelo jednake plaće za jednak rad; |
| --- | --- |

43.

| 44. | smatra da je mobilnost radne snage u EU-u pozitivan čimbenik u ostvarivanju najbolje moguće organizacije vrijednosnih lanaca u pomorskoj industriji i suočavanju s promjenama u poslovanju. Tom cilju treba težiti, ali tako da se pritom očuvaju i jačaju kompetencije nužne za potrebe poduzeća, prvo na lokalnoj, a zatim i na europskoj razini; |
| --- | --- |

44.

III)   Poseban pristup i prijedlozi za glavne sektore pomorske industrije

Digitalizacija pomorske industrije

| 45. | ističe da je u području pomorskih inovacija prijeko potrebno omogućiti i podržati digitalizaciju i, u širem smislu, nove tehnologije temeljene na umjetnoj inteligenciji;
  predlaže da se u programima potpore i financiranja vodi računa o širokom rasponu tema, ne samo tehnološkima nego i onima specifičnima za razvoj novih usluga, kao što su autonomna podmorska plovila (AUV), pomorski nadzor i predvidljivo održavanje; |
| --- | --- |

45.

predlaže da se u programima potpore i financiranja vodi računa o širokom rasponu tema, ne samo tehnološkima nego i onima specifičnima za razvoj novih usluga, kao što su autonomna podmorska plovila (AUV), pomorski nadzor i predvidljivo održavanje;

Plavo biogospodarstvo

| 46. | ističe obećavajući, mada zasad nedovoljno iskorišten, potencijal plavog biogospodarstva, koje ima višestruke primjene na tržištu (hrana za ljude i životinje, farmakologija, kozmetika, energija) i velik teritorijalni učinak; ističe da se prioritet mora dati najrazvijenijim i najvažnijim gospodarskim sektorima: ribarstvu, akvakulturi i marikulturi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja aktivnosti u vezi s tim novim sektorom, koje se provode zahvaljujući forumu za plavo gospodarstvo koji vodi GU MARE; smatra da nakon važne faze ulaganja u istraživanje i razvoj prednost treba dati industrijalizaciji i komercijalizaciji novih tehnika koje su isprobane i kojima se ovladalo u malim razmjerima; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nada se da će se tom sektoru dati veća prednost kroz ulaganja u cijeli lanac vrijednosti – od ekstrakcije ili kontrolirane proizvodnje bioloških resursa do faze prerade i upotrebe proizvoda; |
| --- | --- |

48.

| 49. | predlaže da se u tu svrhu uspostave poveznice sa starijim pomorskim sektorima kao što su ribarstvo i akvakultura, čime se otvara perspektiva razvijanja kasnije faze lanca upotrebe i prerade proizvoda ribarstva kojom se stvara veća dodana vrijednost; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe važnost pomorskog kružnog gospodarstva za podupiranje razvoja plavog biogospodarstva (ribarstvo bez ikakvog otpada, prikupljanje ostataka nanesenih iz mora, ostaci od eksploatacije algi, prerada otpada i plastike itd.); |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Europsku uniju da podupre istraživanje svih mora i oceana svijeta, prije svega radi poboljšanja znanja o morskom okolišu i znanosti o klimi (ciklus ugljika i apsorpcija CO2, acidifikacija voda, povećanje razine mora itd.) ili utvrđivanja različitih energetskih i neenergetskih nalazišta radi bolje evaluacije potencijala eksploatacije morskih izvora (geotermalna energija, strateški minerali itd.); |
| --- | --- |

51.

Civilna i vojna brodogradnja

| 52. | potvrđuje stratešku narav europskih ulaganja u čimbenike diferencijacije u sektoru brodogradnje, posebno u pogledu digitalizacije te ekološke i energetske tranzicije. Riječ je o tome da se inovacijama poboljša naša konkurentnost i da se ponovno osvoje dijelovi tržišta. Pitanja financiranja također su od presudne važnosti za brodogradnju; |
| --- | --- |

52.

| 53. | skreće pozornost na nova tržišta povezana s tim tranzicijama: integracija ekološkog pogona u plovila, inovativni sustavi pogona bez emisija ugljika (novi koncepti jedrenja), plovila za opskrbu gorivom, električni trajekti, plovila za prijevoz robe na kratkim udaljenostima, lučka i priobalna servisna plovila itd.; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe važnost jačanja veza i lokalne suradnje između brodogradilišta i njihovih lanaca suugovaranja u okviru pomorskih klastera; također naglašava potrebu za podupiranjem regija s razvijenom djelatnošću brodogradnje i popravljanja brodova u kojima djeluje velik broj malih i srednjih poduzeća; izražava želju za uspostavom posebne potpore za vrijednosne lance u sektoru proizvodnje rezervnih dijelova, čiji je udio na svjetskom tržištu 50 % i čiji je promet dvostruko veći od prometa brodogradnje. U okviru svoje trgovinske politike i politike financiranja EU mora promicati i upotrebu europskih rezervnih dijelova na brodovima izgrađenima izvan EU-a; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva na to da se u okviru Europske tehnologije mora sustavno radi na uključivanju novih sudionika u lance vrijednosti u sektoru brodogradnje, koji mogu pomoći u jačanju proizvodnih kapaciteta, mobilizaciji vještina i europskoj konkurentnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe da je u najudaljenijim regijama popravljanje i izgradnja malih plovila strateška industrijska djelatnost jer su flote i plutajući objekti prisutni u njihovim vodama podložni ograničenjima zbog otočnog položaja i udaljenosti od europskog kontinenta, što ima presudan utjecaj na logistiku, održavanje i popravak malih plovila. Stoga bi se tim industrijskim djelatnostima trebala pružiti posebna potpora kako bi se u tim regijama podržao učinkovit rast pomorskih aktivnosti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | smatra da je u novim obrambenim i sigurnosnim politikama potrebno staviti težište na pomorska pitanja, što znači da bi se posebna pozornost trebala posvetiti vojnoj brodogradnji; u tu svrhu predlaže da se u većoj mjeri uvaži potpora razvijanju tehnologija dvojne namjene koje se mogu iskoristiti i u civilnom i u vojnom sektoru; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ističe važnost jačanja kapaciteta flota koje ispunjavaju osnovne suverene zadaće nadzora i sigurnosti, smatra da te suverene zadaće trebaju obavljati brodovi izgrađeni u Europi, smatra da dobra organizacija tih misija, posebno u kontekstu Brexita i migracijskih izazova, podrazumijeva oslanjanje na postojeće nacionalne flote u bliskoj suradnji s Frontexom i iziskuje europsku solidarnost kako bi se pružila podrška zemljama koje su najviše uključene u te misije od izuzetnog zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

58.

Obnovljiva energija mora

| 59. | smatra da je obnovljiva energija mora sektor koji ima velik potencijal da znatno doprinese proizvodnji obnovljive energije i istodobno uspostavi industrijski vrijednosni lanac koji u mnogim regijama stvara održiva radna mjesta na lokalnoj razini te da bude uspješan na području izvoza; pritom ističe da se taj sektor mora razvijati uz poštovanje okoliša i na način koji je kompatibilan, pa čak i u sinergiji s postojećim aktivnostima; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ističe da su, u usporedbi s prvim fiksnim odobalnim vjetroparkovima sagrađenima 1991. godine, troškovi takvih vjetroparkova danas znatno niži, ponajviše zahvaljujući razvoju uspješnog europskog industrijskog sektora tijekom posljednjih 10 godina; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ponovno ističe važnost popravaka i pregleda brodova te nužnost njihova uništenja na kraju životnog vijeka. Stoga preporučuje da Komisija izradi poseban plan kako bi se u EU-u osigurali dostatni objekti za odgovarajuće obavljanje tih zadaća, uključujući proračunske obveze potrebne za tu svrhu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | podsjeća na to da razvoj tog sektora podrazumijeva nastavljanje aktivnosti pokrenutih na europskoj razini, naročito na polju istraživanja i razvoja (ulaganja u vrijednosti od više od tri milijarde eura), no da je za to danas potrebno donijeti jasne političke odluke koje ovise prvenstveno o državama članicama: raspisivanje ambicioznih javnih natječaja – i u pogledu veličine projekata i u pogledu rokova – na području fiksnih odobalnih vjetroelektrana (koje su danas najrazvijenije), ali i na području novih tehnologija kao što su plutajuće vjetroturbine i energija plime i oseke te valova, za koje je hitno potrebno osigurati dostatan i zajamčen povrat kako bi se omogućila mobilizacija ulaganja i njihovo iskorištavanje u industrijskim razmjerima; |
| --- | --- |

62.

| 63. | potiče uspostavu, na europskoj razini, instrumenata za potporu namjenskim ulaganjima, kao i za osiguravanje projekata i upravljanja rizicima. Stvaranje tih instrumenata moglo bi znatno smanjiti troškove financiranja, a time bi se brže snizili i ukupni troškovi proizvedene električne energije; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pozdravlja znatan napredak koji je posljednjih godina postignut u ispitivanju prototipova i demonstracijskih projekata za nove tehnologije pri upotrebi u stvarnim uvjetima, posebno u području energije plime i oseke. Troškovi bi se trebali smanjiti jer se njima sve bolje upravlja i jer su sve vjerodostojniji, što bi trebalo omogućiti otvaranje tržišta uz pomoć prilagođenih poticajnih tarifa i čvrst vodeći položaj europskih aktera na globalnoj razini; |
| --- | --- |

64.

| 65. | insistira na tome da Europa postane globalni predvodnik u sektoru plutajućih vjetroelektrana te preporučuje Europskoj komisiji i državama članicama da razmotre mogućnost koordiniranih i zajedničkih poziva za podnošenje ponuda kako bi se osigurala veća vidljivost i veće količine. Sličan pristup mogao bi se osmisliti i za energiju plime i oseke i valova za pretkomercijalne pilot-projekte; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe da je u područjima koja nisu međusobno povezana, s osobito na otocima, važno usvojiti poseban pristup koji bi omogućio predlaganje globalnih rješenja za niskougljičnu energetsku neovisnost koja na različite načine i u skladu s karakteristikama svakog teritorija kombiniraju razne tehnologije, uključujući i tehnologiju obnovljive energije mora; imajući to u vidu predlaže povećanje napora za razvoj strojeva srednje snage; |
| --- | --- |

66.

| 67. | predlaže da se ta rješenja za energetsku autonomiju također testiraju i potvrde kao učinkovita u planiranim odobalnim strukturama višenamjenske prirode jer one ukazuju na sve veću pomorsku orijentaciju ne samo industrijskih aktivnosti nego, dugoročno, i života ljudi u širem smislu; valja imati na umu da će te dugoročne perspektive nužno morati ispunjavati stroge uvjete u pogledu održivosti i utjecaja na okoliš tijekom cijelog životnog ciklusa projekata; |
| --- | --- |

67.

IV)   Luke – važan element za dinamičnu pomorsku industriju

Lučke platforme i lučka infrastruktura – obalna i odobalna

| 68. | skreće pozornost na potencijal luka kao područja za razvoj projekata plavog rasta koje, s obzirom na kombinaciju svojih aktivnosti i potencijala, mogu poslužiti kao primjer za sve obalne regije; |
| --- | --- |

68.

| 69. | insistira na tome da se bez obzira na njihov status luke i dalje smatraju strateškom imovinom u koju su javna tijela dužna ulagati, kao i na tome da pravila o tržišnom natjecanju i državnim potporama trebaju omogućavati ta ulaganja; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ističe da je financijskim sredstvima EU-a nužno podupirati lučku infrastrukturu u najudaljenijim regijama, budući da ne postoje alternativna rješenja za prijevoz robe i uzimajući u obzir da, zbog njihove isključivo lokalne dimenzije, državne potpore za infrastrukturu te vrste ne dovode do narušavanja tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu EU-a; |
| --- | --- |

70.

| 71. | napominje da su luke istodobno i središta pomorskog prometa i prihvatne platforme za pomorsku industriju i za s time povezane aktivnosti inoviranja i osposobljavanja; skreće pozornost na to da luke na razini regija privlače nove industrijske aktivnosti koje se provode u samoj luci ili u njezinom zaleđu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | naglašava važnost logistike i pomorskih usluga u lukama te da je važno, uz inovativne tehnologije, osmisliti i nove poslovne i uslužne modele u lukama na temelju, primjerice, njihove postupne digitalizacije (pametne luke) i razviti potencijal za poboljšanje i optimizaciju procesa koje omogućuje obrada velike količine podataka; |
| --- | --- |

72.

| 73. | preporučuje poticanje boljeg povezivanja luka s njihovim urbanim okruženjem, pri čemu treba jačati autonomiju odlučivanja lučkih zajednica i paziti na očuvanje lučkog zemljišta kako bi se omogućio budući razvoj; |
| --- | --- |

73.

| 74. | predlaže da se u okviru Europske tehnologije mora osnuje mreža luka uključenih u razvoj plavog gospodarstva kao proširenje rada europskog foruma luka i njegovih podskupina „luke i centri za plavi rast” i „zelene luke”; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ističe da je sektor civilnog i okolišnog inženjeringa u lukama i obalnim područjima važan za uređenje određenih lokacija i dijelova obale te davanje potpore prilagodbi klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

75.

| 76. | predlaže da luke postanu inkubatori, a u kasnijoj fazi moguće i operateri novih infrastrukturnih projekata na moru, bez obzira na to je li riječ o odobalnim pristaništima ili, općenitije, o zajedničkim središtima za djelatnosti plavog gospodarstva (prekrcaj, logistički centar, proizvodnja obnovljive energije mora, akvakultura, remont brodova, znanstvena baza itd.); |
| --- | --- |

76.

| 77. | predlaže da se otvori rasprava o funkcionalnoj ulozi takozvanih „sekundarnih” luka, od specijalizacije za tržišta niskog volumena do podrške i komplementarnosti u odnosu na obližnje velike industrijske luke; |
| --- | --- |

77.

Dekarbonizacija luka i pomorskog prometa

| 78. | smatra da je hitno potrebno povećati potporu ulaganjima u luke radi opskrbe brodova ukapljenim prirodnim plinom i, općenitije, radi uvođenja infrastrukture koja doprinosi smanjenju ekološkog otiska brodova (električni priključak za brodove na vezu koji koristi tehnologije s niskom razinom emisije); vjeruje da je prijelaz na čišća goriva i nove nositelje energije prioritetna potreba kako bi se ostvarili ciljevi smanjenja emisija stakleničkih plinova i plinova štetnih za ljudsko zdravlje te da bi se brodovlasnicima trebala osigurati potpora za prilagodbu i obnovu flota; ističe da bioplin proizveden iz bioloških resursa (biljnih, poljoprivrednih i prehrambenih) može doprinijeti i lancu vrijednosti ukapljenog prirodnog plina te, u odnosu na postojeća rješenja, dodatno smanjiti emisije stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

78.

| 79. | predlaže da se ocijeni mogućnost uspostave plavog koridora UPP-a za otoke i najudaljenije regije Europe, u skladu s rezolucijom Europskog parlamenta od 25. listopada 2018.„Uvođenje infrastrukture za alternativna goriva u Europskoj uniji: vrijeme je za djelovanje!” (2018/2023(INI));
  u tom kontekstu podsjeća na potrebu za odgovarajućim financijskim instrumentima za potporu takvim ulaganjima, koja su i dalje relativno visoka u tim područjima; |
| --- | --- |

79.

u tom kontekstu podsjeća na potrebu za odgovarajućim financijskim instrumentima za potporu takvim ulaganjima, koja su i dalje relativno visoka u tim područjima;

| 80. | skreće pozornost na potrebu podupiranja istraživanja i razvoja odobalne akvakulture, i to integracijom postojećih znanja u području oceanskog inženjerstva i industrije 4.0, kao načina za smanjivanje broja akvakulturnih uzgajališta u priobalnim morskim područjima u korist drugih aktivnosti svojstvenih plavom gospodarstvu koje se odvijaju na istom morskom prostoru; |
| --- | --- |

80.

| 81. | napominje da se istraživačkim i razvojnim radom otvara mogućnost upotrebe sintetskih tekućih goriva proizvedenih na temelju vrijednosnog lanca ugljika i obnovljivih izvora energije; smatra da tu mogućnost treba istražiti oprezno i da se mora dokazati da su te tehnologije konkurentne u odnosu na druga rješenja te da imaju nizak ekološki otisak i da doprinose smanjenju efekta staklenika duž cijelog ciklusa; zasad još nema dokaza za to; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uviđa da je korištenje ukapljenog prirodnog plina tek privremeno rješenje te poziva na razvoj napajanja brodova električnom energijom u lukama, na korištenje električnih brodova te solarne energije i energije vjetra na brodovima, kao i na ulaganje napora u proizvodnju i konkurentnu upotrebu vodika iz obnovljivih izvora kao goriva u pomorskom prometu (i to u kombinaciji s razvijanjem tehnologija za obnovljivu energiju mora, a naročito sektora koji imaju velik potencijal za proizvodnju, kao što su fiksne i plutajuće odobalne vjetroelektrane); |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva na razvoj infrastrukture pametnih mreža potrebne za uključivanje decentraliziranih izvora obnovljive električne energije te na uvođenje sustava opskrbe brodova na vezu električnom energijom, električne mobilnosti i drugih tehnologija povezanih s pametnim mrežama. |
| --- | --- |

83.

Bruxelles, 27. lipnja 2019.

Predsjednik

Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  NAT-V-044 – „Inovacije u plavom gospodarstvu: korištenje potencijala naših mora i oceana za radna mjesta i rast” – izvjestitelj: Adam Banaszak.

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/leadership-2020-maritime-technology

2

---

| 29.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 404/53 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 404/53

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Višerazinsko upravljanje i međusektorska suradnja u borbi protiv energetskog siromaštva

(2019/C 404/10)

| Izvjestitelj/ica | : | Kata TÜTTŐ (HU/PES), predstavnica Vijeća 12. okruga Budimpešte |
| --- | --- | --- |

Izvjestitelj/ica

:

Kata TÜTTŐ (HU/PES), predstavnica Vijeća 12. okruga Budimpešte

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Uvodne napomene

| 1. | podsjeća na to da je u već nekoliko prethodnih mišljenja naglasio da je pri izradi raznih politika važno u obzir uzeti energetsko siromaštvo, a izričito uvažavanje potrebe da se pri oblikovanju klimatske i energetske politike, kako sada tako i ubuduće, vodi računa o socijalnim posljedicama smatra jednom od najvažnijih političkih odluka u proteklih nekoliko godina. Zato bi o borbi protiv energetskog siromaštva trebalo voditi računa u svem relevantnom nacionalnom i europskom zakonodavstvu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da je jedno od glavnih pitanja u vezi sa socijalnim posljedicama problem energetskog siromaštva, koje je blisko povezano s aktualnim prioritetima Odbora regija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da upravljanje borbom protiv energetskog siromaštva, u okviru kojeg se vodi računa ne samo o općim stajalištima EU-a već i o lokalnim i regionalnim posebnostima, može doprinijeti jačanju povjerenja građana u EU i približavanju EU-a građanima, ali i provedbi Pariškog sporazuma i energetske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja to što se u zakonodavnom paketu Europske komisije „Čista energija za sve Europljane” prepoznaje važnost suzbijanja energetskog siromaštva i što se ono izričito spominje u nekoliko navrata; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe činjenicu da će, nakon uspostave okvira na razini EU-a, sljedeći izazov biti da se na temelju općih odredbi paketa mjera za čistu energiju prilagode konkretni elementi zakonodavstva, vodeći računa o svim potrebama različitih regija, pri čemu treba, s jedne strane, očuvati sukladnosti s općim okvirom Unije i, s druge, odrediti potrebne okvire i mjere na temelju poznavanja i priznavanja različitih aspekata energetskog siromaštva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja napredak koji je u zakonodavnom postupku postignut u pogledu važnih elementa paketa za čistu energiju, a posebno stajalište Europskog parlamenta o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i njegovo izričito uvažavanje potrebe da države članice prikupljaju opsežne podatke o energetskom siromaštvu, predloženu fleksibilnost u pogledu posredovanja država članica na tržištu radi rješavanja problema energetskog siromaštva i proširenje definicije „ugroženih kupaca” (članak 28.); (1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | posebno podržava to što Europski parlament od Europske komisije traži smjernice o kriterijima za definiranje „znatnog broja kućanstava u energetskom siromaštvu” (također u kontekstu članka 3. stavka 3. točke d) Uredbe 2018/1999 o integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima) i u potpunosti prihvaća stav Europskog parlamenta da se „svaki udio kućanstava u energetskom siromaštvu može smatrati znatnim”; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da, s obzirom na to da je energetsko siromaštvo općepoznati problem kojem se nametanjem izričitih obveza državama članicama u okviru zakonodavnog okvira EU-a pridaje sve više pažnje, nitko u budućnosti neće moći tvrditi da ga nije bio svjestan, te da su potrebne konkretne politike i mjere; međutim, napominje da treba detaljno utvrditi razne aspekte i učinke energetskog siromaštva, kao i pokazatelje za njihovo mjerenje, vodeći pritom pomno računa o raznolikosti lokalnih i regionalnih okolnosti kako bi se osiguralo da mjere politika budu ciljane i da se učinkovito provode; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava, međutim, da su u borbi protiv energetskog siromaštva na lokalnoj i regionalnoj razini već stečena prva iskustva, uključujući i dragocjen rad partnerstva za stanovanje u okviru Plana EU-a za gradove; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da je jedan od najboljih načina za iskorjenjivanje energetskog siromaštva na europskoj razini ulaganje u energetsku učinkovitost te pravilno funkcioniranje i konkurentnost jedinstvenog tržišta koje osigurava niske cijene; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja to što nova Uredba o upravljanju energetskom unijom osigurava okvir u kojem lokalne i regionalne vlasti mogu iznositi svoja stajališta i pitanje energetskog siromaštva rješavati kao prioritet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uviđa da je energetsko siromaštvo jedan od velikih društvenih izazova čije društvene, gospodarske i okolišne posljedice treba hitno rješavati na svim razinama vlasti i u pogledu kojeg treba zauzeti cjelovit i transverzalni stav u okviru kojeg se vodi računa o odnosu između socijalnih i okolišnih ciljeva i instrumenata; |
| --- | --- |

12.

Što u suštini podrazumijevamo pod energetskim siromaštvom?

| 13. | podsjeća na to da Sporazum gradonačelnika za klimu i energiju energetsko siromaštvo definira kao „situaciju u kojoj kućanstvo ili pojedinac zbog kombinacije niskih prihoda, visokih energetskih troškova i niske energetske učinkovitosti stambenog objekta nemaju dostatna sredstva za plaćanje osnovnih energetskih usluga (rasvjete, grijanja, hlađenja, mobilnosti i električne energije) koje osiguravaju dostojan životni standard”; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da svaki deseti Europljanin zimi ne može u dovoljnoj mjeri zagrijati svoj dom, da si svaki peti ljeti ne može priuštiti hlađenje, a da više od 80 milijuna Europljana živi u vlažnim stambenim objektima s tragovima plijesni, što je također povezano s problemima koje imaju s dovoljnim zagrijavanjem i rashlađivanjem svojih domova; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primjećuje da – kao i drugi oblici siromaštva i u kombinaciji s njima – energetsko siromaštvo češće prijeti ženama i u većoj mjeri na njih utječe, što se prvenstveno objašnjava nejednakim prihodima i nejednakom raspodjelom kućanskih i obiteljskih dužnosti između muškaraca i žena te činjenicom da veći postotak samohranih roditelja i starijih ljudi koji žive sami čine žene; |
| --- | --- |

15.

Potreba za cjelovitim pristupom

| 16. | uviđa da je energetsko siromaštvo izuzetno složen problem čije rješavanje iziskuje zajednički i koordinirani pristup raznim socijalnim, tehničkim, gospodarskim i proračunskim aspektima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | napominje da za procjenu stanja energetskog siromaštva i poduzimanje koraka za rješavanje tog problema treba prikupiti velik broj informacija i detaljno ih analizirati; u tom kontekstu posebno naglašava, kao što je napomenuto i u OR-ovoj procjeni teritorijalnog učinka, da su za daljnji razvoj odgovarajućih pokazatelja kojima se mjere različiti aspekti i učinci energetskog siromaštva na lokalnoj razini te za učinkovitije prikupljanje i obradu već dostupnih informacija, kako bi se one stavile na raspolaganje kreatorima politika, potrebne dodatne informacije, koje treba raščlaniti do razine NUTS 3, a po potrebi i niže; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da se u borbi protiv energetskog siromaštva treba osloniti na razne instrumente javne politike, vodeći pritom računa o pitanjima povezanima s energetskom učinkovitošću i socijalnom zaštitom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | insistira, međutim, na tome da globalni transverzalni pristup ne smije nipošto poslužiti kao izlika za ostvarivanje političkih ciljeva i sektorskih, komercijalnih ili drugih interesa koji nisu povezani s borbom protiv energetskog siromaštva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | skreće pažnju europskih lokalnih i regionalnih vlasti na činjenicu da je zauzimanje takvog globalnog pristupa izuzetno važno, ali da se može relativno jednostavno ostvariti na lokalnoj i regionalnoj razini. Međutim, da bi to bilo moguće, od ključne je važnosti razmijeniti iskustva i iskoristiti druge oblike suradnje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da su situacije u kojima se nalaze kućanstva pogođena energetskim siromaštvom vrlo različite i da svako kućanstvo ima svoja obilježja. Osobe zahvaćene energetskim siromaštvom mogu biti najmoprimci ili vlasnici, živjeti u urbanim ili ruralnim zonama i, općenito se susretati i s drugim poteškoćama zbog čega je potreban pravedan, inovativan, otvoren i uključiv pristup u okviru kojeg svi akteri moraju surađivati; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da se energetsko siromaštvo ne odnosi samo na stanje stambenog objekta, nego da izravno utječe na fizičko i psihičko stanje ljudi i da ih sputava u društvenim odnosima, učenju, poslovnim prilikama i brojnim drugim aktivnostima; |
| --- | --- |

22.

Podrška ne samo praćenju fenomena energetskog siromaštva nego i njegovom iskorjenjivanju!

| 23. | smatra da za uspjeh javnih politika na razni Unije treba utvrditi dovoljno ambiciozne, konkretne i mjerljive ciljeve; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da, iako krajnji cilj politike iskorjenjivanja energetskog siromaštva može biti samo njegova potpuna eliminacija, učinkovitost političkog procesa zahtijeva oblikovanje kratkoročnih ciljeva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Europsku komisiju da predloži konkretne ciljeve za smanjenje energetskog siromaštva do 2030. i za njegovo iskorjenjivanje do 2050. godine; |
| --- | --- |

25.

Mjere koje treba poduzeti na razini EU-a

| 26. | pozdravlja činjenicu da zajamčen pristup energiji nije samo jedan od UN-ovih ciljeva održivog razvoja već da se i u okviru europskog stupa socijalnih prava, uspostavljenog u studenom 2017., posebna pozornost pridaje pitanju socijalne zaštite. Energetsko siromaštvo tipično je područje u kojem je potrebno djelovanje i na razini EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toplo pozdravlja stratešku viziju pod nazivom „Čist planet za sve”, koju je Europska unija usvojila u studenom 2018. godine, čiji je cilj do 2050. uspostaviti klimatski neutralnu Europu, istodobno osiguravajući ne samo veći prosperitet i otvaranje radnih mjesta već i socijalnu jednakost za pravednu tranziciju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva institucije Europske unije i države članice da svima osiguraju pravo na cjenovno pristupačnu energiju i da u tu svrhu razmotre mogućnost uvođenja moratorija na prekid ili obustavu pružanja javnih usluga zbog neplaćanja, kako nijedno kućanstvo ne bi ostalo bez osnovnog grijanja ili hlađenja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da se ograničavanje pretjeranih troškova energije ne smije prepustiti tržišnom natjecanju ili samoregulaciji tržišta i da EU stoga mora uspostaviti zakonodavne okvire kojima će državama članicama i lokalnim vlastima osigurati odgovarajuće instrumente za osiguranje cjenovno pristupačne energije. Radi održavanja niske cijene energije EU i druga tijela vlasti najprije moraju osigurati da ponuda na tržištu energije bude dovoljna, da se izbjegne monopolizacija u određivanju cijena te da metode promicanja energetske tranzicije budu ekonomične i ne izazivaju prevelik rast cijena; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da je potrebno donijeti odgovarajuće mjere kako bi se spriječile ili otklonile eventualne negativne posljedice energetske obnove kao što su povišeni troškovi stanovanja; u tom kontekstu od ključnog je značaja zajamčiti pravičnu podjelu troškova i koristi energetske učinkovitosti između vlasnika i najmoprimaca; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da bi lokalne i regionalne vlasti trebale olakšati pružanje besplatnih i neovisnih savjeta javnosti i podržavati aktivnije sudjelovanje kućanstava u proizvodnji energije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da bi europsko zakonodavstvo moglo biti puno ambicioznije, a da nacionalne vlade trebaju iskreno i angažirano surađivati s lokalnim i regionalnim vlastima na osiguranju učinkovitog višerazinskog upravljanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da je nužno pojednostaviti i proširiti pristup sredstvima EU-a jer se energetsko siromaštvo često javlja – ili pogoršava – kad su osobama i skupinama pogođenima energetskim siromaštvom ograničene mogućnosti djelovanja i kad im je smanjen pristup uslugama javne uprave. Nadalje, ukazuje na činjenicu da obnova i uvođenje mjera za energetsku učinkovitost mogu biti ograničene slabom financijskom sposobnošću stanara i pravilima o najmu kojima se otežava povrat troškova; stoga naglašava da treba osigurati odgovarajuće poticaje za ulaganje u poboljšanje energetske učinkovitosti, kako za najmoprimce tako i za vlasnike, te zaštitu ranjivih potrošača; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na užu suradnju između Opservatorija za energetsko siromaštvo, Sporazuma gradonačelnika i Eurostata; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da je u instrumente za iskorjenjivanje energetskog siromaštva nužno uključiti i preobrazbu potrošača energije u proizvođače-potrošače i da u tu svrhu na svim razinama treba poticati inicijative koje energetski siromašnim potrošačima omogućavaju da postanu proizvođači energije; |
| --- | --- |

35.

Uloga lokalnih i regionalnih vlasti

| 36. | napominje da su lokalne i regionalne vlasti u prvim redovima složene borbe protiv energetskog siromaštva jer mogu točno utvrditi koje su osobe njime pogođene i koji su njegovi uzroci te mogu izravno savjetovati i usmjeravati građane. Povrh toga, velik dio mjera borbe protiv energetskog siromaštva može se provesti na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da se zbog izuzetne složenosti problema energetskog siromaštva u različitim regijama Europske unije ne može provesti jedinstveno rješenje. Lokalne i regionalne vlasti također moraju usvojiti novi globalni pristup pronalaženju odgovarajućih sredstava, i pritom uključiti urede lokalnih uprava koje posjeduju stručno znanje u raznim područjima, kako bi pronašle najbolje rješenje. Lokalna i regionalna tijela putem vlastitih energetskih poduzeća, stambenih udruga, suradnje s privatnim sektorom, financiranja projekata, savjetovanja itd. imaju određene ključne nadležnosti u pogledu politike energetske učinkovitosti i proizvodnje energije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ukazuje na to da bi politike upravljanja energetskim siromaštvom lokalnim i regionalnim vlastima mogle donijeti i druge koristi jer doprinose uspjehu drugih politika i podržavaju politike usmjerene na energetsku učinkovitost, smanjenje emisija stakleničkih plinova te poboljšanje zdravlja građana, socijalne uključenosti i socijalne zaštite, a time i opće kvalitete života i održivosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava da učinkovita borba protiv energetskog siromaštva može lokalnim i regionalnim vlastima pomoći da dodatno prošire socijalne temelje mjera za borbu protiv klimatskih promjena jer uključuje društvene skupine koje su dosad bile manje aktivne i nisu bile u središtu pozornosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | insistira, međutim, na činjenici da će sve to biti moguće samo ako se pravni i financijski instrumenti lokalnih i regionalnih tijela vlasti ojačaju na odgovarajući način; |
| --- | --- |

40.

Stambeni fond i energetska učinkovitost

| 41. | naglašava da je energetska učinkovitost važna poveznica između ciljeva povezanih s klimatskom neutralnošću i ciljeva povezanih s pravednom energetskom tranzicijom, uključujući upravljanje energetskim siromaštvom; |
| --- | --- |

41.

| 42. | smatra da je jedna od glavnih zadaća lokalnih i regionalnih vlasti poboljšati energetsku učinkovitost stambenog fonda te ih stoga potiče da se ne usmjeravaju isključivo na socijalni smještaj, posebice u onim državama članicama gdje ga nema mnogo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava da obvezu godišnje obnove 3 % zgrada u vlasništvu središnjih vlada država članica radi povećanja njihove energetske učinkovitosti treba popratiti ambicioznim ulaganjem i podrškom kako bi se ubrzalo i renoviranje drugih dijelova stambenog fonda jer bez toga napori koji se ulažu u iskorjenjivanje energetskog siromaštva, a kamoli ostvarenje klimatskih ciljeva, u doglednoj budućnosti nemaju šanse uspjeti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | upozorava na to da čim više sredstava EU-a treba namijeniti za opću obnovu stambenog fonda, pri čemu treba voditi računa o energetskom siromaštvu kako bi se izbjeglo odgađanje energetske obnove stambenih objekata najsiromašnijih najmoprimaca i vlasnika jer bi se time pogoršalo energetsko siromaštvo i, povrh toga, otežalo ostvarenje klimatskih ciljeva; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice da u nacionalna zakonodavstva što prije, a najkasnije do ožujka 2020., prenesu izmijenjenu Direktivu o energetskim svojstvima zgrada (2) jer je poboljšanje energetske učinkovitosti postojećih zgrada u EU-u izravno povezano s potpunom provedbom postojećeg zakonodavnog okvira; |
| --- | --- |

45.

Važnost Sporazuma gradonačelnika

| 46. | pozdravlja to što je Sporazum gradonačelnika pitanje energetskog siromaštva uključio u treći stup i time odigrao vodeću ulogu u potrazi za rješenjima i održavanju tog pitanja na dnevnom redu; ističe dragocjenu ulogu Sporazuma gradonačelnika u razmjeni znanja i iskustava te u potpori i orijentacijskim smjernicama koje pruža europskim lokalnim i regionalnim zajednicama i drugim akterima; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava da Sporazum gradonačelnika može i dalje računati na podršku OR-a zbog velike vrijednosti koju njegova uloga i duboki društveni korijeni imaju za europske građane; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva europske lokalne i regionalne vlasti i njihove čelnike da pristupe Sporazumu gradonačelnika i drugim mrežama za zaštitu klime i aktivno sudjeluju u njihovim aktivnostima, s posebnim naglaskom na razmjeni dobrih lokalnih praksi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podsjeća na to da grupa članova Odbora regija ima ulogu ambasadora Sporazuma gradonačelnika, čija je zadaća obavještavati o njegovim aktivnostima i poticati pridruživanje što većeg broja članova te smatra da te ambasadore treba na odgovarajući način podržati u njihovim aktivnostima; |
| --- | --- |

49.

Opservatorij za energetsko siromaštvo

| 50. | ističe da je za planiranje i provedbu odgovarajućih rješenja i mjera javne politike potrebno točno definirati pojam energetskog siromaštva i izmjeriti njegove parametre; |
| --- | --- |

50.

| 51. | izražava žaljenje zbog toga što dvije trećine država članica ne koriste kvantitativne mjere za praćenje razvoja energetskog siromaštva; |
| --- | --- |

51.

| 52. | napominje da je Opservatorij za energetsko siromaštvo, koji je uspostavila Europska komisija, u svom dosadašnjem radu u potpunosti zadovoljio ciljeve koji su mu određeni u vrijeme osnutka; |
| --- | --- |

52.

| 53. | budući da se predviđeno trajanje Opservatorija bliži kraju, poziva Europsku komisiju da razmotri uvjete za produženje njegovog rada odnosno da njegov cilj i zadaće proširi u onoj mjeri u kojoj je to potrebno te da razvije mogućnosti za prikupljanje i evaluaciju podataka jer će informacije koje Opservatorij prikuplja i dalje biti nužne za oblikovanje budućih javnih politika. |
| --- | --- |

53.

Bruxelles, 27. lipnja 2019.

Predsjednik

Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  P8_TA-PROV(2019)0226, usvojeno 26.3.2019.

1

(2)  Direktiva (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (SL L 156, 19.6.2018., str. 75.).

2

---

III. Pripremni akti

Odbor regija

| 29.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 404/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 404/58

---

Mišljenje Odbora regija – Čist planet za sve: europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo

(2019/C 404/11)

| Izvjestitelj | : | Michele EMILIANO (IT/PES), predsjednik Regije Apulija |
| --- | --- | --- |
| Referentni dokument/i | : | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci – Čist planet za sve: Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo
  COM(2018) 773 final |

Izvjestitelj

:

Michele EMILIANO (IT/PES), predsjednik Regije Apulija

Referentni dokument/i

:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci – Čist planet za sve: Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo

COM(2018) 773 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Provedba dugoročne strategije do 2050.

| 1. | pozdravlja komunikaciju „Čist planet za sve” i podupire cilj postizanja nulte neto stope emisija stakleničkih plinova u EU-u do 2050.; poziva Europsku komisiju da za postizanje tog cilja razradi još ambiciozniji akcijski plan usvajanjem mjera kojima bi se globalno zagrijavanje ograničilo na 1,5 °C u usporedbi s predindustrijskim razinama te davanjem prioriteta najambicioznijim scenarijima; poziva Komisiju da procijeni učinak različitih scenarija na klimatske, zdravstvene, okolišne, ekonomske i socijalne aspekte te da predloži odgovarajući sveobuhvatni regulatorni okvir koji bi bio zasnovan na toj procjeni i usklađen sa strategijom za provedbu ciljeva održivog razvoja UN-a; u tom kontekstu pozdravlja tekući rad na dokumentu za razmatranje o održivoj Europi na razini EU-a, što znači i u Odboru regija, o tome kako lokalne i regionalne vlasti uključiti u suštinske procese transformacije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava potrebu za ulaganjem u obrazovanje i podizanje svijesti o klimatskim pitanjima među građanima općenito, a posebno među mladima, koji su sve više zabrinuti zbog onoga što doživljavaju kao prespor napredak u odgovaranju na taj izazov; naglašava da lokalne i regionalne vlasti, u suradnji s obrazovnim institucijama i organizacijama civilnog društva, imaju važnu ulogu u poticanju tog angažmana i odgovaranju na očekivanja mladih; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja svoj poziv državama članicama i Europskoj komisiji da uspostave stalnu višerazinsku platformu za dijalog o energiji, kako je definirano Uredbom o upravljanju energetskom unijom, uključujući i aspekte povezane s klimom i okolišem, u cilju potpore regijama i lokalnim vlastima, organizacijama civilnog društva, poduzećima i drugim dionicima u procesu energetske tranzicije (1); u tom kontekstu izražava svoju spremnost da, ako Europska komisija to zatraži, uspostavi strukturu za tehničke razmjene o provedbi Paketa za čistu energiju na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na ključnu ulogu regija i lokalnih vlasti u provedbi javnih klimatskih i energetskih politika, u promicanju promjena u ponašanju nužnih za učinkovitu provedbu tih politika i u osiguravanju da svi građani prigrle te promjene, na temelju definirane strategije za dekarbonizaciju čiji je cilj nulta stopa emisija; s tim u vezi, ističe inicijative koje se poduzimaju u okviru Sporazuma gradonačelnika za klimu i energiju i poziva Komisiju da ga nastavi promicati i da podrži slične inicijative kako bi ojačala djelovanje na lokalnoj razini te da uspostavi trajni savjetodavni mehanizam po uzoru na dijalog Talanoa (2); |
| --- | --- |

4.

| 5. | skreće pozornost na potporu za inicijative kao što je Sporazum gradonačelnika za klimu i energiju kojima se, s pomoću izravnog povezivanja lokalnih tijela i Komisije, promiče razvijanje „odozdo prema gore” specifičnih planova koji podupiru akcijske planove za održivu energiju i klimatsku politiku te tako postaju integrirani planovi za teritorijalno upravljanje za borbu protiv klimatskih promjena, u koordinaciji s drugim lokalnim dionicima uključenima u izradu nacionalnih energetskih i klimatskih planova i ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da osigura da nacionalni energetski i klimatski planovi i dugoročne nacionalne strategije budu usklađeni s Pariškim sporazumom, strategijom do 2050. i ciljevima održivog razvoja; smatra da je od presudne važnosti da se nacionalni energetski i klimatski planovi izrade uz pomoć participativnog, višerazinskog dijaloga te da budu zasnovani na najboljim praksama na regionalnoj i lokalnoj razini; također predlaže da se skrate razdoblja između redovnog preispitivanja tih planova te da se institucionalizira sustav regionalno i lokalno određenih doprinosa kako bi se povezao sa sustavom doprinosa utvrđenih na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da aktivno uzme u obzir posebnu ranjivost određenih područja – kao, primjerice, najudaljenijih regija – i građana koji prolaze kroz tranziciju prema klimatski neutralnoj Europi kako ne bi došlo do odbacivanja procesa tranzicije; ujedno poziva na uspostavu europskog opservatorija za klimatsku neutralnost kako bi se doprinijelo ispunjavanju nacionalnih obveza izvješćivanja u okviru upravljanja energetskom unijom te kako bi se doprinijelo mapiranju i praćenju tih ranjivosti, uz ažuriranje vještina u okviru Panorame vještina EU-a. U sklopu mjera za ostvarivanje klimatski neutralne Europe treba uzeti u obzir potrebe za vještinama na regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se uvođenje politika održivosti uskladilo s razvijanjem vještina za kvalitetna radna mjesta otporna na buduće promjene u najranjivijim regijama te kako bi se olakšala učinkovita razmjena najboljih praksi između tih područja, među ostalim i na temelju postojećih kompozitnih pokazatelja, kao i drugih pokazatelja koji bi se mogli utvrditi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | skreće pozornost na raznolikost regija Europe kad su posrijedi klima, okoliš, krajolik, mobilnost i gospodarska i socijalna struktura te naglašava važnost toga da se provedba strategije prilagodi zemljopisnim, geopolitičkim i gospodarskim obilježjima i da se područja razmatraju u smislu širem od administrativnih granica; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je potrebno osigurati cjelovit pristup koji bi obuhvaćao instrumente i strategije općih politika EU-a koje se bave ciljevima održivog razvoja, kohezijom i kružnim gospodarstvom, ali i konkretne mjere, primjerice u pogledu energetske politike, ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima te tranzicije u rudarskim regijama; |
| --- | --- |

9.

Klimatska neutralnost energetskog sustava

| 10. | uzimajući u obzir ključnu ulogu regija i lokalnih vlasti u participativnoj provedbi energetskih i klimatskih politika, uvažava primjernu ulogu javnih vlasti u svim sektorima, počevši od upravljanja javnim zgradama i javnim poduzećima; u tom pogledu ističe važnost planova za energetsku učinkovitost javnih zgrada, kao i važnost primjene kriterija održive javne nabave i sustava upravljanja energijom i okolišem uz poštovanje minimalnih kriterija u pogledu okoliša; (3) |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Europsku komisiju da energetsku učinkovitost zgrada i dalje potiče kao prioritet kako bi se smanjile emisije iz postojećih zgrada te da osigura da javne subvencije i financijski instrumenti vlasnicima zgrada omogućuju poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada zahvaljujući renovaciji. Osim toga, potrebna ulaganja i državnu potporu trebalo bi klasificirati kao kapitalne troškove kako bi se povećao manevarski prostor za lokalne i regionalne vlasti. To znatno pridonosi povećanju prosječne godišnje stope obnove zgrada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća na važnost zaštite ranjivih osoba od energetskog siromaštva i osiguravanja jednakog pristupa osnovnim energetskim uslugama za sve europske građane; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da promiče kružni pristup u fazi osmišljavanja i izgradnje zgrada te upravljanja njima, pristup koji će morati biti održiv, odnosno uključivati energetsku učinkovitost i korištenje obnovljivih izvora, počevši od primjera inicijative „Level(s)” (4). U tu se svrhu, kao i u svrhu dokumentiranja upotrijebljenih materijala, za građevinske materijale i postupke moraju utvrditi standardi u pogledu klime i okoliša iz perspektive cijelog životnog ciklusa, što iziskuje kontinuirana ulaganja u području standarda, zahtjeva za ekološki dizajn, deklaracija o učinku proizvoda na okoliš i sustava informacija za analizu životnog ciklusa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | čvrsto je uvjeren da bi se, imajući u vidu tehnološki napredak, u budućnosti trebao dodatno preispitati cilj od 32 % obnovljive energije na razini EU-a, kako bi se do 2030. godine došlo do 40 %, a do 2050. ostvarila klimatska neutralnost, i da bi svakako trebalo na odgovarajući način poticati i podupirati europske regije koje uspiju premašiti taj prag; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja formalnu uspostavu lokalnih energetskih zajednica u paketu mjera za čistu energiju (5) i poziva države članice da iskoriste njihov potencijal (6) te ističe potrebu za uspostavom ciljanih programa financijske potpore u kojima prednost treba dati područjima koja nailaze na poteškoće, kao što su područja čiji su električni sustavi izolirani, odnosno nisu povezani s velikim europskim mrežama. Na lokalnoj i regionalnoj razini javna i privatna energetska poduzeća važni su pokretači energetske tranzicije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava važnost poticanja dekarbonizacije i ostvarivanja cilja nulte stope emisija te važnost pozivanja država članica da zajedno s regijama uspostave precizne planove za prenamjenu objekata i infrastrukture koji koriste fosilna goriva, kao i nuklearnih centrala, pri čemu je potrebno poticati uporabu obnovljivih izvora (kao što je vodik) i tehnologija za dekarbonizaciju europske plinske industrije te se oslanjati na referentne dokumente o najboljim raspoloživim tehnikama. Napominje da je određivanje odgovarajućih cijena energije iz fosilnih izvora kroz emisijske jedinice i socijalno prihvatljivo oporezivanje ključni element tranzicije prema obnovljivoj energiji; stoga pozdravlja nedavnu komunikaciju Europske komisije o učinkovitijem i demokratskijem odlučivanju u energetskoj i klimatskoj politici EU-a i vjeruje da su brojni prijedlozi iz tog dokumenta, osobito u vezi s ključnim pitanjem oporezivanja energije, od suštinske važnosti za koordiniran, usklađen i pravovremen odgovor na ogromne izazove s kojima se EU suočava; |
| --- | --- |

16.

Prostorno planiranje i klimatska neutralnost

| 17. | podsjeća na središnju ulogu regija i lokalnih vlasti u provedbi politika za održivu mobilnost ljudi i robe, među ostalim putem urbanističkog i prostornog planiranja čija je svrha izmijeniti ravnotežu među prijevoznim sredstvima te smanjenjem korištenja motornih vozila i iskorištavanja zemljišta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno ističe potrebu da promet – jedini sektor u kojem su emisije CO2 i dalje iznad razina iz 1990. godine (7) – postane klimatski neutralan, među ostalim povećanjem financijske i tehničke podrške europskim platformama, kao što je inicijativa „S3P-Energy” (8); |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da aktivira europska financijska sredstva kako bi se ubrzalo uvođenje stanica za punjenje vozila i osiguralo da postojeća infrastruktura ne ometa širenje čiste mobilnosti diljem Europe u cilju zadovoljavanja buduće potražnje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe važnost poticanja i financiranja prijelaza na kolektivne, zajedničke, multimodalne i intermodalne načine prijevoza, među ostalim razvojem logističkih platformi i planova za upravljanje mobilnošću na lokalnoj i regionalnoj razini, uz uzimanje u obzir posebnosti rijetko naseljenih, udaljenih, najudaljenijih i otočnih regija; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava važnost toga da planovi mobilnosti idu ukorak s povećanjem proizvodnje i distribucije zelene električne energije i obnovljivih goriva (9), da budu usmjereni na ostvarivanje nulte stope emisija iz prometa te da se uklapaju u urbanističko i prostorno planiranje i, po potrebi, u akcijske planove za održivu energiju i klimu; pritom podsjeća na ključnu ulogu tih politika u poboljšanju kvalitete života građana i zaštite njihovog zdravlja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da je potrebno posvetiti posebnu pozornost mogućim mjerama za dekarbonizaciju prometnog sustava promicanjem korištenja obnovljivih izvora energije i alternativnih goriva, pa tako i izgradnje posebne infrastrukture kako bi se osigurala ekološka i diversificirana opskrba, osobito osnaživanjem lokalnih operatera distribucijskih sustava; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe važnost interakcije između korištenja zemljišta, ublažavanja klimatskih promjena i potencijala za prilagodbu, kao i važnost rješavanja pitanja golemog utjecaja poljoprivrede na klimu, kao osnovnih elemenata svih strategija čiji je cilj uskladiti poštovanje Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja s višom razinom ekološke, zdravstvene i gospodarsko-socijalne dobrobiti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe ulogu otočnih zajednica kao potencijalnih laboratorija za politike klimatske neutralnosti i naglašava potrebu za mjerama za dekarbonizaciju pomorskog prometa, pri čemu je potrebno uzimati u obzir osjetljiva područja koja u velikoj mjeri ovise o pomorskom prometu; |
| --- | --- |

24.

Klimatska neutralnost gospodarskog sustava

| 25. | naglašava ulogu održive javne nabave u promicanju zelenog gospodarstva i promjene ponašanja, kao i važnost brzog prelaska na kružnu javnu nabavu i korištenja sustava upravljanja okolišem u privatnom sektoru, i to na temelju potpune provedbe Direktive o industrijskim emisijama (10) i referentnih dokumenata o najboljim raspoloživim tehnikama za pojedinačne produktivne sektore te sustava EMAS i ISO za certificiranje u području zaštite okoliša (11); |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da se u strategiji uopće ne spominju sektor otpada, europska hijerarhija otpada i načela kružnog gospodarstva (12) te stoga predlaže uvođenje mjera za hitno definiranje jedinstvenih kriterija za pojam „prestanak statusa otpada” kako bi se smanjile operacije zbrinjavanja otpada, poticala oporaba i na minimum svele emisije onečišćujućih tvari iz povezanih industrijskih procesa; naglašava da se količina otpada mora što više smanjiti i s pomoću zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda u pogledu kemijskog sastava i mogućnosti recikliranja te s pomoću ulaganja u sortiranje i oporabu materijala i energije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća na važnost posvećivanja posebne pozornosti regijama u kojima postoje energetski intenzivne industrije i energetska infrastruktura kako bi se osiguralo da tranzicija što prije počne i da se provodi na pravedan i uključiv način, odnosno uz ograničavanje ili kompenzaciju njezinog učinka na društvo i okoliš; usto naglašava važnost uključivanja lokalnih i regionalnih vlasti, građana i relevantnih nevladinih organizacija, poslovnog sektora, sveučilišta i istraživačkih instituta u određivanje kompenzacijskih mjera kojima bi se ublažio mogući negativan učinak energetske tranzicije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća na potrebu da se osigura pravedna raspodjela troškova okoliša i zdravstvenih, okolišnih, gospodarskih i socijalnih koristi za građane na koje utječu izgradnja energetske infrastrukture i promjene koje su u tranziciji nužne. Posebno naglašava važnost toga da se se uz nadležna nacionalna tijela u utvrđivanje kriterija za raspodjelu koristi i troškova okoliša uključuju i lokalne i regionalne vlasti u područjima kroz koje prolazi infrastruktura za prijenos velikih količina energije, uz osiguravanje toga da pravedan udio ostvarenih prihoda bude namijenjen najpogođenijim građanima; također naglašava da se sve politike EU-a, uključujući trgovinsku politiku EU-a s partnerima iz trećih zemalja, moraju uskladiti s ciljem klimatske neutralnosti; |
| --- | --- |

28.

Strategije apsorpcije i kompenzacije emisija

| 29. | pozdravlja ažuriranje strategije EU-a za biogospodarstvo (13) kojom se podupire razvoj proizvodnih sustava koji omogućuju smanjenje emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća na ključnu ulogu urbanih i ruralnih zelenih površina u borbi protiv klimatskih promjena budući da one predstavljaju ekološke sustave koji djeluju kao prirodni ekvivalenti ponora ugljika, posebno u osjetljivijim regijama, uključujući najudaljenije i otočne regije; naglašava važnost poboljšanja upravljanja organskim tlima, obnavljanja tresetišta i močvara, kao i svih poljoprivrednih praksi i sustava apsorpcije emisija, za smanjenje emisija; također ističe potrebu za poticanjem i podupiranjem zaštite šumskih resursa i pravilnog upravljanja njima, kao i za potpunom integracijom poljoprivrednih i šumarskih politika s politikama za upravljanje hidrogeološkim i klimatskim rizicima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Europsku komisiju da uključi regije i lokalne vlasti u provedbu Uredbe o raspodjeli tereta i Uredbe o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene korištenja zemljišta i šumarstva (LULUCF) (14), pri čemu je potrebno odrediti ciljeve za smanjenje emisija do 2030. i utvrditi realne inicijative za njihovo ostvarenje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da su gradovi i regije nadležni za prikupljanje podataka potrebnih za mjerenje emisija stakleničkih plinova u sektorima na koje se te dvije uredbe odnose te državama članicama i Komisiji preporučuje da im pruže potporu kako bi se njihovi kapaciteti unaprijedili; (15) |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da je potrebno dodatno razviti sve tehnike i tehnologije za potpunu oporabu tvari i energije u proizvodnim sustavima i sve oblike okolišne kompenzacije za difuzne i fugitivne emisije, uključujući ugljikov dioksid, koji će se morati kompenzirati prirodnim ekološkim sustavima i, ako ne postoje druge mogućnosti, korištenjem tehnika hvatanja i skladištenja ugljika; međutim, naglašava da tek treba dokazati da su te tehnologije učinkovite i sigurne pa stoga glavni prioritet moraju biti mjere za izbjegavanje ispuštanja emisija; |
| --- | --- |

33.

Financiranje klimatske neutralnosti

| 34. | podsjeća na važnost osiguravanja dovoljnih financijskih sredstava za ostvarivanje gospodarstva bez emisija stakleničkih plinova tako što će se povećati udio BDP-a koji se svake godine ulaže u energetski sustav i relevantnu infrastrukturu te pozdravlja akcijski plan za financiranje održivog rasta koji je Komisija objavila 2018. (16); |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponavlja da cilj u pogledu sredstava EU-a koje je potrebno potrošiti na klimu treba povećati na najmanje 30 % i u potpunosti provesti obveze iz Pariškog sporazuma, što uključuje dugoročno namjensko financiranje od strane nacionalnih vlada; (17) |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da će, s obzirom na značajne društvene posljedice koje se mogu očekivati od prijelaza na gospodarstvo s nultom stopom emisija stakleničkih plinova, biti nužno predvidjeti namjenski fond za pravednu tranziciju kako bi se poduprle regije ili segmenti društva u kojima će se kratkoročni učinci napuštanja fosilnih goriva najviše osjetiti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podsjeća na to da su potrebna znatna financijska sredstva za razvijanje inovativnih rješenja, uključujući obnovljive izvore energije, i za njihovo uključivanje u tržište: smatra da je važno odrediti integriran i zajednički pristup vlasti na svim razinama radi povezivanja različitih izvora financiranja i postizanja multiplikacijskog učinka, povećanja osviještenosti o postojanju različitih instrumenata i povećanja njihove opće dostupnosti; ujedno ističe da valja preispitati pravila EU-a u području obnovljive energije i državnih potpora kako bi on postao poticajan za klimatske mjere i održivost te povoljan za razvoj novih tehnologija nulte stope emisija. Potrebno je, primjerice, prilagoditi Direktivu o oporezivanju energije i pravila o državnim potporama kako bi se smanjili porezi na energiju iz obnovljivih izvora i povećala njezina konkurentnost u odnosu na energiju iz fosilnih izvora; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da su ulaganja u ekološki održivu infrastrukturu dugoročno izuzetno profitabilna jer mogu dovesti do znatnog povećanja BDP-a i stope zaposlenosti. Nadalje napominje da ta ulaganja vode k ekonomskoj uštedi jer omogućuju da se troši manje energije i da se smanji uvoz fosilnih goriva; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ponovno ističe važnost utvrđivanja jednostavnih, jasnih i ujednačenih pravila o javnoj nabavi i pravnim postupcima za poticanje ulaganja (18) te pozdravlja namjeru Komisije da pojednostavi pravila za programsko razdoblje 2021. –2027. i objedini Uredbu o Europskom fondu za regionalni razvoj i Uredbu o Kohezijskom fondu (19); |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća na važnost toga da klimatska neutralnost, okolišna održivost i prilagodba klimatskim promjenama postanu transverzalni elementi koji se provlače kroz sve fondove i programe financiranja koji bi trebali obuhvaćati ciljeve klimatski neutralnog gospodarstva koje je potrebno ostvariti uz pomoć izrade posebnih pokazatelja; usto pozdravlja inicijativu za ekologizaciju europskog semestra (20) i poziva na ulaganje dodatnih napora u tom pogledu; u tom kontekstu također predlaže uključivanje pokazatelja povezanih s klimom u okvir izvješća Komisije o mehanizmu upozoravanja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | predlaže da ex ante procjene učinka zakonodavnih prijedloga EU-a budu popraćene procjenom učinka na klimu i procjenom njihovog doprinosa ostvarivanju ciljeva Pariškog sporazuma; (21) ujedno poziva na provođenje odgovarajuće procjene učinka europskih fondova namijenjenih sektorima i regijama zahvaćenima energetskom tranzicijom kako bi se osigurala njihova učinkovita potpora tom procesu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe važnost visokih stopa sufinanciranja sredstvima EU-a kako bi se malim lokalnim i regionalnim vlastima osigurao pristup, naglašavajući potrebu da se za evaluaciju projekata za koje se traži financiranje definiraju posebne metodologije i pokazatelji koji uzimaju u obzir ciljeve klimatski neutralnog gospodarstva; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe ulogu sektora osiguranja u suočavanju s gubicima i štetom pa time i u jačanju otpornosti na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja navođenje ušteda koje se očekuju u zdravstvenom sektoru kao rezultat politika na području klime i okoliša te poziva Komisiju da utvrđivanjem posebnih pokazatelja dodatno istraži mogućnost kvantificiranja tih ušteda, među ostalim u suradnji sa SZO-om (22); u tom smislu ističe iskustvo kojim raspolaže struktura kao što je Mreža zdravih gradova SZO-a i poziva na dodatne napore radi stvaranja sinergija među takvim inicijativama i inicijativama usmjerenima na energetsku tranziciju i klimatske promjene u gradovima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podržava ciljeve Akcijskog plana za održivo financiranje, odnosno potporu održivom rastu i želju da se financijskom sektoru i privatnim ulagačima omogući sudjelovanje u ostvarivanju ambicioznih i zajedničkih ciljeva u području klime i okolišne održivosti; uviđa da mobilizacija privatnog kapitala zahtijeva dugoročno planiranje i regulatornu stabilnost na razini EU-a i država članica, ali i na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava važnost čvrstog okvira za financiranje na području istraživanja i tehnologije za klimatsku neutralnost te pozdravlja osnivanje Inovacijskog fonda i poziva na brzo usvajanje provedbene uredbe (23) kojom se uspostavljaju „slobodne zone znanja” u kojima bi postojala mogućnost znatnih poreznih olakšica; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da je za regije i lokalne vlasti važno da imaju na raspolaganju lako upotrebljiv dosljedan integrirani okvir obveza i najboljih raspoloživih tehnika u vidu portala za svaki sektor te projekte u okviru Obzora 2020. i inicijative Sporazuma gradonačelnika; |
| --- | --- |

47.

Održavanje veze s međunarodnim obvezama i postojećim zakonodavstvom

| 48. | pozdravlja ambiciozan cilj EU-a da na svjetskoj razini promiče usvajanje politika i inicijativa za promjenu postojećeg neodrživog trenda u pogledu emisija te poziva institucije EU-a i države članice da unaprijede stabilnu, trajnu i dosljednu uključenost regija i lokalnih vlasti u provedbu globalnog Programa održivog razvoja i njegovih 17 ciljeva održivog razvoja (24), kao i Pariškog sporazuma, među ostalim uključivanjem OR-a u pripremne radove za konferenciju COP25 kako bi se osiguralo da sve razine vlasti podržavaju stajalište EU-a u pregovorima; |
| --- | --- |

48.

| 49. | traži da se predstavniku OR-a dodijeli uloga promatrača u cjelokupnom pripremnom radu tijela UNFCCC-a kako bi se osiguralo da se potrebe lokalnih vlasti i regija te njihov potencijal da doprinesu konkretnim mjerama na odgovarajući način uzimaju u obzir i doprinose otvorenoj, uključivoj i transparentnoj evaluaciji kolektivnog rada koji se obavlja na globalnoj razini. |
| --- | --- |

49.

Bruxelles, 27. lipnja 2019.

Predsjednik

Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Mišljenje Europskog odbora regija o temi „Upravljanje energetskom unijom i čista energija” (2017/C 342/13), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52017AR0830.

1

(2)  https://unfccc.int/topics/2018-talanoa-dialogue-platform.

2

(3)  Komunikacija Europske komisije COM(2008) 397 – „Akcijski plan za održivu potrošnju i proizvodnju i održivu industrijsku politiku”, COM(2008) 400 – „Javna nabava za bolji okoliš” i COM(2015) 614 – „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo”, koje je donijelo Vijeće ministara Europske unije.

3

(4)  http://ec.europa.eu/environment/eussd/buildings.htm.

4

(5)  https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-strategy-and-energy-union/clean-energy-all-europeans.

5

(6)  „Modeli lokalne odgovornosti za energiju i uloga lokalnih energetskih zajednica u energetskoj tranziciji u Europi” (CDR 2515/2018), https://cor.europa.eu/hr/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2515-2018.

6

(7)  „Europa u pokretu: promicanje rješenja za nesmetanu mobilnost” (CDR 3560/2017), https://cor.europa.eu/hr/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-3560-2017.

7

(8)  https://e3p.jrc.ec.europa.eu/articles/smart-specialisation-platform-energy-s3p-energy.

8

(9)  „Ostvarivanje mobilnosti s niskom razinom emisija” (CDR 6151/2017), https://cor.europa.eu/hr/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-6151-2017.

9

(10)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:32010L0075.

10

(11)  Uredba Komisije (EU) 2017/1505 оd 28. kolovoza 2017. o izmjeni priloga I., II. i III. Uredbi (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) (SL L 222, 29.8.2017., str. 1.), https://www.iso.org/home.html.

11

(12)  Direktiva (EU) 2018/851 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2008/98/EZ o otpadu (SL L 150, 14.6.2018., str. 109.), Direktiva (EU) 2018/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu (SL L 150, 14.6.2018., str. 141.), Direktiva (EU) 2018/850 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima otpada (SL L 150, 14.6.2018., str. 100) i Direktiva (EU) 2018/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni direktiva 2000/53/EZ o otpadnim vozilima, 2006/66/EZ o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te 2012/19/EU o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (SL L 150, 14.6.2018., str. 93.).

12

(13)  Održivo biogospodarstvo za Europu: Jačanje veze gospodarstva, društva i okoliša, 2018.

13

(14)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.) i Odluka br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o naporima koje poduzimaju države članice radi smanjenja emisija stakleničkih plinova s ciljem ostvarenja ciljeva Zajednice vezanih za smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2020. (SL L 140, 5.6.2009., str. 136.), https://unfccc.int/topics/land-use/workstreams/land-use–land-use-change-and-forestry-lulucf.

14

(15)  Mišljenje Europskog odbora regija o temi „Zakonodavni prijedlozi za Uredbu o raspodjeli tereta i Uredbu LULUCF” (SL L 272, 17.8.2017., str. 36.), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52016AR5780.

15

(16)  Komunikacija Europske komisije COM(2018) 97 „Akcijski plan za financiranje održivog rasta”.

16

(17)  „Program InvestEU” (CDR 03766/2018), izvjestitelj: Konstantinos Agorastos (EL/PPE).

17

(18)  Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.), Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.) i Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

18

(19)  „Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond”, izvjestitelj: Michiel Rijsberman (NL/ALDE).

19

(20)  http://ec.europa.eu/environment/integration/green_semester/index_en.htm.

20

(21)  Mišljenje „Financiranje borbe protiv klimatskih promjena: ključni alat za provedbu Pariškog sporazuma” (CDR 2108/2017), https://cor.europa.eu/hr/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2108-2017.

21

(22)  https://www.who.int/publications/guidelines/en/.

22

(23)  Prijedlog delegirane uredbe Komisije (EU) od 26.2.2019. o funkcioniranju Inovacijskog fonda (C(2019) 1492 final).

23

(24)  eng. Sustainable Development Goals – engleska kratica: SDG.

24

Sustainable Development Goals

---