# Uradni list C 244/2008

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 244 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5125. september 2008 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 244

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5125. september 2008

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUMI |
| | Evropski varuh človekovih pravicEvropska investicijska banka |
| 2008/C 244/01 | Memorandum o soglasju med Evropskim varuhom človekovih pravic in Evropsko investicijsko banko glede obveščanja o politikah, standardih in postopkih Evropske investicijske banke ter reševanju pritožb, vključno s pritožbami nedržavljanov in nerezidentov Evropske unije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUMI

Evropski varuh človekovih pravicEvropska investicijska banka

2008/C 244/01

Memorandum o soglasju med Evropskim varuhom človekovih pravic in Evropsko investicijsko banko glede obveščanja o politikah, standardih in postopkih Evropske investicijske banke ter reševanju pritožb, vključno s pritožbami nedržavljanov in nerezidentov Evropske unije

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2008/C 244/02 | Menjalni tečaji eura | 3 |
| 2008/C 244/03 | Poročilo Komisije – Varnost zrakoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti (Poročilo o uporabi Direktive 2004/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta) (
  1
  ) | 4 |
| | Evropska obrambna agencija |
| 2008/C 244/04 | Objava zaključnih računov finančnega leta 2007 | 12 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Skupni odbor EGP |
| 2008/C 244/05 | Sklepi Skupnega odbora EGP, za katere so izpolnjene ustavne zahteve v skladu s členom 103 Sporazuma EGP | 13 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2008/C 244/02

Menjalni tečaji eura

3

2008/C 244/03

Poročilo Komisije – Varnost zrakoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti (Poročilo o uporabi Direktive 2004/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta) (
  1
  )

1

4

Evropska obrambna agencija

2008/C 244/04

Objava zaključnih računov finančnega leta 2007

12

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Skupni odbor EGP

2008/C 244/05

Sklepi Skupnega odbora EGP, za katere so izpolnjene ustavne zahteve v skladu s členom 103 Sporazuma EGP

13

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2008/C 244/06 | Sporočilo francoske vlade v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (Obvestilo o zahtevkih za izključni dovoljenji za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovanih Permis du Languedoc in Permis des Plaines du Languedoc
   (
  1
  ) | 19 |
| 2008/C 244/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 21 |
| 2008/C 244/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5285 – Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 22 |
| | DRUGI AKTI |
| | Komisija |
| 2008/C 244/09 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 23 |
| 2008/C 244/10 | Objava vloge na podlagi člena 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil | 27 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2008/C 244/06

Sporočilo francoske vlade v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (Obvestilo o zahtevkih za izključni dovoljenji za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovanih Permis du Languedoc in Permis des Plaines du Languedoc
   (
  1
  )

(Obvestilo o zahtevkih za izključni dovoljenji za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovanih Permis du Languedoc in Permis des Plaines du Languedoc

1

19

2008/C 244/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

21

2008/C 244/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5285 – Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

22

DRUGI AKTI

Komisija

2008/C 244/09

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

23

2008/C 244/10

Objava vloge na podlagi člena 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil

27

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2008/C 244/11 | Popravek obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (UL C 155, 20.6.2008) | 32 |

Popravki

2008/C 244/11

Popravek obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (UL C 155, 20.6.2008)

(UL C 155, 20.6.2008)

32

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 244/12 | Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

2008/C 244/12

Opomba bralcu(glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUMI

Evropski varuh človekovih pravic Evropska investicijska banka

| 25.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/1

---

Memorandum o soglasju med Evropskim varuhom človekovih pravic in Evropsko investicijsko banko glede obveščanja o politikah, standardih in postopkih Evropske investicijske banke ter reševanju pritožb, vključno s pritožbami nedržavljanov in nerezidentov Evropske unije

(2008/C 244/01)

1.   Ozadje in cilji tega memoranduma o soglasju

Evropski varuh človekovih pravic („Varuh“) in Evropska investicijska banka („EIB“) sta del institucionalnega okvira Evropske unije, v katerem tudi delujeta.

EIB je finančna institucija Evropske unije. Kapital EIB vpišejo države članice EU. EIB ima lastno pravno osebnost in je finančno neodvisna v okviru sistema EU. Precejšnja sredstva zbira na kapitalskih trgih in jih pod ugodnimi pogoji posoja za projekte, ki pospešujejo uresničevanje ciljev politik EU. Posojanje EIB zunaj EU („zunanje posojanje“) temelji na politikah zunanjega sodelovanja in razvoja EU.

Od Varuha, ki ga izvoli Evropski parlament in kateremu Varuh tudi poroča, se zahteva popolna neodvisnost pri izvajanju nalog. Varuh je pristojen za preiskovanje primerov nepravilnosti v dejavnostih institucij ali organov Skupnosti, razen v sodnih postopkih pred Evropskim sodiščem in Sodiščem prve stopnje. Preiskavo lahko začne na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe. Vsi državljani Evropske unije ter vse fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali sedežem v kateri koli državi članici so upravičeni do pritožbe Varuhu.

Ta memorandum o soglasju gradi na izkušnjah dobrega sodelovanja med EIB in Varuhom v zvezi z Varuhovim preiskovanjem morebitnih nepravilnosti v EIB.

Skupni cilj Varuha in EIB je „zvišati standarde“ na področju udejstvovanja in varstva deležnikov v zvezi z dejavnostmi EIB ter še zlasti razširiti to varstvo na fizične in pravne osebe, ki niso državljani ali rezidenti katere od držav članic EU ali nimajo sedeža v kateri od držav članic EU. Memorandum zagotavlja podlago za konstruktivno sodelovanje pri doseganju navedenega cilja.

2.   Osnovna načela

Varuh in EIB imata enak pogled na naslednja osnovna načela:

| I. | EIB mora javnost obveščati o politikah, standardih in postopkih, ki veljajo za okoljske, družbene in razvojne vidike njenih dejavnosti. |
| --- | --- |

I.

EIB mora javnost obveščati o politikah, standardih in postopkih, ki veljajo za okoljske, družbene in razvojne vidike njenih dejavnosti.

| II. | Pojem „nepravilnosti“, ki ga uporablja Varuh, zajema nespoštovanje človekovih pravic, veljavne zakonodaje ali načel dobrega upravljanja. |
| --- | --- |

II.

Pojem „nepravilnosti“, ki ga uporablja Varuh, zajema nespoštovanje človekovih pravic, veljavne zakonodaje ali načel dobrega upravljanja.

| III. | Ena od zahtev načel dobrega upravljanja je, da mora EIB spoštovati svoje uveljavljene politike, standarde in postopke. |
| --- | --- |

III.

Ena od zahtev načel dobrega upravljanja je, da mora EIB spoštovati svoje uveljavljene politike, standarde in postopke.

| IV. | Pritožniki morajo imeti možnost obravnave v učinkovitem internem pritožbenem postopku EIB, preden se obrnejo na Varuha. |
| --- | --- |

IV.

Pritožniki morajo imeti možnost obravnave v učinkovitem internem pritožbenem postopku EIB, preden se obrnejo na Varuha.

Na podlagi navedenih načel in izkušenj, pridobljenih z dosedanjim dobrim sodelovanjem, Varuh in EIB izjavljata naslednje:

| — | EIB izjavlja, da:






  1. | ima politiko pritožbenega mehanizma, ki naj bi javnosti zagotovila institucionalen postopek za obravnavanje pritožb v okviru EIB. S politiko pritožbenega mehanizma se EIB zavezuje, da bo v ta namen zagotavljala primerno udejstvovanje deležnikov in tudi primerne interne postopke; |
| --- | --- | --- |

—

EIB izjavlja, da:

1.

ima politiko pritožbenega mehanizma, ki naj bi javnosti zagotovila institucionalen postopek za obravnavanje pritožb v okviru EIB. S politiko pritožbenega mehanizma se EIB zavezuje, da bo v ta namen zagotavljala primerno udejstvovanje deležnikov in tudi primerne interne postopke;

| 2. | je za izboljšanje obveščanja javnosti v zvezi z ustreznimi standardi in politikami, ki veljajo za dejavnosti EIB, v Prilogi I k politiki pritožbenega mehanizma seznam ustreznih dokumentov, ki so dostopni tudi prek spletišča EIB; |
| --- | --- |

2.

je za izboljšanje obveščanja javnosti v zvezi z ustreznimi standardi in politikami, ki veljajo za dejavnosti EIB, v Prilogi I k politiki pritožbenega mehanizma seznam ustreznih dokumentov, ki so dostopni tudi prek spletišča EIB;

| 3. | se zavezuje, da bo v začetku leta 2009 odprla javno razpravo o svoji politiki pritožbenega mehanizma. |
| --- | --- |

3.

se zavezuje, da bo v začetku leta 2009 odprla javno razpravo o svoji politiki pritožbenega mehanizma.

| — | Varuh izjavlja, da:






  1. | se zavezuje, da bo v vseh primerih, ko je edini razlog za nepreiskavo pritožbe o domnevnih nepravilnostih v EIB dejstvo, da pritožnik ni državljan ali rezident EU, na lastno pobudo začel preiskovati zadevo; |
| --- | --- | --- |

—

Varuh izjavlja, da:

1.

se zavezuje, da bo v vseh primerih, ko je edini razlog za nepreiskavo pritožbe o domnevnih nepravilnostih v EIB dejstvo, da pritožnik ni državljan ali rezident EU, na lastno pobudo začel preiskovati zadevo;

| 2. | po mnenju Varuha ni primerno, da bi njegova presoja nadomestila presojo EIB v zvezi s pomembnimi okoljskimi, družbenimi in razvojnimi vprašanji, ki bi se pojavila med preiskavo morebitne nepravilnosti. Varuh meni, da je njegova vloga pregledati, ali EIB dosledno in ustrezno pojasnjuje svoje stališče glede takih zadev; |
| --- | --- |

2.

po mnenju Varuha ni primerno, da bi njegova presoja nadomestila presojo EIB v zvezi s pomembnimi okoljskimi, družbenimi in razvojnimi vprašanji, ki bi se pojavila med preiskavo morebitne nepravilnosti. Varuh meni, da je njegova vloga pregledati, ali EIB dosledno in ustrezno pojasnjuje svoje stališče glede takih zadev;

| 3. | Varuh meni, da je dokumentacija o tem, kako je EIB obravnavala zadeve iz pritožbe v okviru svojih internih mehanizmov in postopkov, primerno izhodišče za njegov lasten pregled. Pritožbe morajo zato vsebovati pojasnilo, zakaj pritožnik nasprotuje takšni dokumentaciji ali v njej izraženemu stališču EIB (1). |
| --- | --- |

3.

Varuh meni, da je dokumentacija o tem, kako je EIB obravnavala zadeve iz pritožbe v okviru svojih internih mehanizmov in postopkov, primerno izhodišče za njegov lasten pregled. Pritožbe morajo zato vsebovati pojasnilo, zakaj pritožnik nasprotuje takšni dokumentaciji ali v njej izraženemu stališču EIB (1).

3.   Končne določbe

Ta memorandum o soglasju ni namenjen vzpostavljanju pravnih pravic ali obveznosti niti v okviru odnosa med Varuhom in EIB niti nasproti tretjim strankam.

Nobena določba tega memoranduma o soglasju se ne sme tolmačiti kot poseganje v neodvisnost strank pri sprejemanju odločitev na njunem področju delovanja ali kot nasprotovanje ali spreminjanje pravnih obveznosti katere koli stranke.

EIB in Varuh si bosta prizadevala organizirati redne sestanke, in sicer načeloma najmanj enkrat na leto, na katerih si bosta izmenjala poglede na praktično izvajanje določb tega memoranduma o soglasju in se pogovorila o možnih izboljšavah. Še zlasti nameravata pregledati ta memorandum o soglasju zaradi upoštevanja izidov javne razprave, ki jo bo EIB odprla o svoji politiki pritožbenega mehanizma.

Ta memorandum o soglasju se lahko pregleda na zahtevo katere koli stranke, vsaka stranka pa ima tudi pravico, da od njega kadar koli odstopi.

Luxembourg, 9. julija 2008

P. Nikiforos DIAMANDOUROS

Evropski varuh človekovih pravic

Philippe MAYSTADT

Predsednik Evropske investicijske banke

---

(1)  Člen 2.4 Statuta Varuha določa, da mora pritožnik pred pritožbo „uporabiti ustrezna pravna sredstva pri pristojnih institucijah in organih“.

1

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 25.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/3

---

Menjalni tečaji eura (1)

24. septembra 2008

(2008/C 244/02)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,469 |
| JPY | japonski jen | 155,57 |
| DKK | danska krona | 7,4599 |
| GBP | funt šterling | 0,79235 |
| SEK | švedska krona | 9,6435 |
| CHF | švicarski frank | 1,5951 |
| ISK | islandska krona | 139,91 |
| NOK | norveška krona | 8,259 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,329 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 241,34 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7083 |
| PLN | poljski zlot | 3,3266 |
| RON | romunski leu | 3,6755 |
| SKK | slovaška krona | 30,3 |
| TRY | turška lira | 1,8266 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7558 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5205 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,4051 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,1489 |
| SGD | singapurski dolar | 2,088 |
| KRW | južnokorejski won | 1 694,49 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,0385 |
| CNY | kitajski juan | 10,024 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,111 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 713,12 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0277 |
| PHP | filipinski peso | 68,01 |
| RUB | ruski rubelj | 36,714 |
| THB | tajski bat | 49,953 |
| BRL | brazilski real | 2,7024 |
| MXN | mehiški peso | 15,8108 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,469

JPY

japonski jen

155,57

DKK

danska krona

7,4599

GBP

funt šterling

0,79235

SEK

švedska krona

9,6435

CHF

švicarski frank

1,5951

ISK

islandska krona

139,91

NOK

norveška krona

8,259

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,329

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

241,34

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7083

PLN

poljski zlot

3,3266

RON

romunski leu

3,6755

SKK

slovaška krona

30,3

TRY

turška lira

1,8266

AUD

avstralski dolar

1,7558

CAD

kanadski dolar

1,5205

HKD

hongkonški dolar

11,4051

NZD

novozelandski dolar

2,1489

SGD

singapurski dolar

2,088

KRW

južnokorejski won

1 694,49

ZAR

južnoafriški rand

12,0385

CNY

kitajski juan

10,024

HRK

hrvaška kuna

7,111

IDR

indonezijska rupija

13 713,12

MYR

malezijski ringit

5,0277

PHP

filipinski peso

68,01

RUB

ruski rubelj

36,714

THB

tajski bat

49,953

BRL

brazilski real

2,7024

MXN

mehiški peso

15,8108

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 25.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/4

---

POROČILO KOMISIJE

Varnost zrakoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti (Poročilo o uporabi Direktive 2004/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 244/03)

1.   UVOD

Program SAFA (presoja varnosti tujih zrakoplovov) se je od začetka leta 1996 pod pokroviteljstvom Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) v sodelovanju z Združenimi letalskimi organi (JAA) vse bolj izkazal kot vodilno sredstvo za izboljšanje evropske in tudi mednarodne varnosti v letalstvu. To je kljub očitnim omejitvam programa, kot so človeški in tehnični viri pa tudi omejen obseg samega „preverjanja na ploščadi“, postalo temelj programa.

Evropska skupnost (ES) je že na samem začetku potrdila in podprla program SAFA z aktivnim sodelovanjem prek članstva v usmerjevalnem odboru SAFA in tudi z zagotavljanjem financiranja, ki ga je Evropska komisija dala na razpolago Združenim letalskim organom.

Skupnost je 21. aprila 2004 v okviru celovite strategije za vzpostavitev in ohranitev visoke enotne stopnje varnosti v civilnem letalstvu v Evropi sprejela Direktivo 2004/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti zrakoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti (1) – tako imenovano „Direktivo SAFA“.

Medtem ko se obveznosti držav članic do Skupnosti na podlagi te direktive lahko v velikem obsegu izpolnijo z njihovim sodelovanjem pri programu presoje varnosti tujih zrakoplovov ECAC – katerega upravljanje je bilo preneseno na Združene letalske organe – program ni bil zasnovan na evropski pravno zavezujoči podlagi, temveč na zavezi generalnih direktorjev držav članic, ki so sodelovale na konferenci ECAC. Inšpekcijski pregledi „tujih“ zrakoplovov so zajemali zrakoplove, ki se ne uporabljajo ali upravljajo pod nadzorom pristojnega organa države, v kateri se izvaja inšpekcijski pregled.

V primerjavi s „prostovoljno“ naravo sodelovanja v programu presoje varnosti tujih zrakoplovov ECAC do zdaj je Direktiva 2004/36/ES uvedla jasno pravno obveznost držav članic Evropske unije (EU), da izvajajo preverjanja zrakoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na njihovih letališčih, ter sodelujejo pri zbiranju in izmenjavi informacij o opravljenih preverjanjih na ploščadi. V tem primeru je „zrakoplov iz tretje države“ tisti zrakoplov, ki se ne uporablja ali upravlja pod nadzorom pristojnega organa države članice EU; ta direktiva pa državam članicam EU nikakor ne prepoveduje inšpekcijskih pregledov zrakoplovov iz drugih držav članic EU.

Člen 13 Direktive SAFA zahteva, da Komisija do 30. aprila 2008 Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o uporabi te direktive. Nadalje navaja, da se morajo po potrebi poročilu Komisije priložiti predlogi za spremembo te direktive. Glavni cilj tega poročila je prikazati, kako uspešno je bil dosežen cilj direktive in v kolikšni meri je uporaba Direktive prispevala k izboljšanju varnosti v letalstvu v Evropi.

Da bi to razpravo umestili v kontekst, so v tem poročilu tudi opisane in ocenjene spremembe pri upravljanju in razvoju programa SAFA od leta 2004, poleg tega pa je navedeno, v kolikšni meri je regulativni okvir Direktive prispeval k tem spremembam. To kvantitativno in kvalitativno delo je zahtevalo celosten popis ukrepov, ki so bili v zakonodajnem programu Komisije že sprejeti ali načrtovani.

2.   IZVAJANJE

Pravni vidiki

Države članice so imele na podlagi Direktive 2004/36/ES na voljo dve leti, da njene določbe prenesejo v nacionalne ukrepe. Medtem ko je bil rok za takratne države EU-15, določen v členu 11 direktive, 30. april 2006, so bila določena prehodna obdobja za izvajanje direktive za deset novih držav članic, ki so se Uniji pridružile 1. maja 2004.

Kot je razvidno iz razpredelnice 1, države članice kljub temu, da veliko število držav članic ni pravočasno uzakonilo ustreznih ukrepov za prenos v nacionalno zakonodajo, pri izvajanju določb direktive niso imele večjih težav – z dvema manjšima izjemama. Glavni vzrok za to je dejstvo, da so bile glavne obveznosti iz direktive v velikem obsegu že izpolnjene s sodelovanjem pri programu presoje varnosti tujih zrakoplovov ECAC.

Razpredelnica 1

Prenos v državah članicah

| Država članica | Rok za prenos | Vrsta roka | Začetek postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi neobveščanja | Trenutno stanje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | 30.4.2006 | Običajen rok | X | Primer zaključen 27.6.2007 |
| Belgija | 30.4.2006 | Običajen rok | | |
| Bolgarija | 1.1.2007 | Običajen rok | | |
| Ciper | 30.4.2006 | Prehodno obdobje | | |
| Češka | 30.4.2006 | Prehodno obdobje | X | Primer zaključen 12.10.2006 |
| Danska | 30.4.2006 | Običajen rok | X | Primer zaključen 12.10.2006 |
| Irska | 30.4.2006 | Običajen rok | X | Primer zaključen 11.12.2007 |
| Estonija | 30.4.2006 | Prehodno obdobje | | |
| Finska | 30.4.2006 | Običajen rok | | |
| Francija | 30.4.2006 | Običajen rok | X | Primer zaključen 21.3.2007 |
| Nemčija | 30.4.2006 | Običajen rok | X | Primer zaključen 12.10.2006 |
| Grčija | 30.4.2006 | Običajen rok | X | Primer zaključen 17.10.2007 |
| Madžarska | 30.4.2006 | Prehodno obdobje | X | Primer zaključen 27.6.2007 |
| Italija | 30.4.2006 | Običajen rok | X | Primer zaključen 31.1.2008 |
| Latvija | 30.4.2006 | Prehodno obdobje | X | Primer zaključen 12.10.2006 |
| Litva | 30.4.2006 | Prehodno obdobje | | |
| Luksemburg | 30.4.2006 | Običajen rok | X | Prenosa ni, ugotovljeno s sodbo Evropskega sodišča z dne 1.4.2008 |
| Malta | 30.4.2006 | Prehodno obdobje | X | Primer zaključen 27.6.2007 |
| Nizozemska | 30.4.2006 | Običajen rok | X | Primer zaključen 12.12.2006 |
| Poljska (2) | 30.4.2006 | Prehodno obdobje | X | Primer se še pregleduje (predložen Evropskemu sodišču dne 28.11.2007) |
| Portugalska | 30.4.2006 | Običajen rok | | |
| Romunija | 1.1.2007 | Običajen rok | | |
| Slovaška | 30.4.2006 | Prehodno obdobje | | |
| Slovenija | 30.4.2006 | Prehodno obdobje | X | Primer zaključen 12.12.2006 |
| Španija | 30.4.2006 | Običajen rok | | |
| Švedska | 30.4.2006 | Običajen rok | X | Primer zaključen 12.12.2006 |
| Združeno kraljestvo | 30.4.2006 | Običajen rok | X | Primer zaključen 12.10.2006 |

Država članica

Rok za prenos

Vrsta roka

Začetek postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi neobveščanja

Trenutno stanje

Avstrija

30.4.2006

Običajen rok

X

Primer zaključen 27.6.2007

Belgija

30.4.2006

Običajen rok

Bolgarija

1.1.2007

Običajen rok

Ciper

30.4.2006

Prehodno obdobje

Češka

30.4.2006

Prehodno obdobje

X

Primer zaključen 12.10.2006

Danska

30.4.2006

Običajen rok

X

Primer zaključen 12.10.2006

Irska

30.4.2006

Običajen rok

X

Primer zaključen 11.12.2007

Estonija

30.4.2006

Prehodno obdobje

Finska

30.4.2006

Običajen rok

Francija

30.4.2006

Običajen rok

X

Primer zaključen 21.3.2007

Nemčija

30.4.2006

Običajen rok

X

Primer zaključen 12.10.2006

Grčija

30.4.2006

Običajen rok

X

Primer zaključen 17.10.2007

Madžarska

30.4.2006

Prehodno obdobje

X

Primer zaključen 27.6.2007

Italija

30.4.2006

Običajen rok

X

Primer zaključen 31.1.2008

Latvija

30.4.2006

Prehodno obdobje

X

Primer zaključen 12.10.2006

Litva

30.4.2006

Prehodno obdobje

Luksemburg

30.4.2006

Običajen rok

X

Prenosa ni, ugotovljeno s sodbo Evropskega sodišča z dne 1.4.2008

Malta

30.4.2006

Prehodno obdobje

X

Primer zaključen 27.6.2007

Nizozemska

30.4.2006

Običajen rok

X

Primer zaključen 12.12.2006

Poljska (2)

30.4.2006

Prehodno obdobje

X

Primer se še pregleduje (predložen Evropskemu sodišču dne 28.11.2007)

Portugalska

30.4.2006

Običajen rok

Romunija

1.1.2007

Običajen rok

Slovaška

30.4.2006

Prehodno obdobje

Slovenija

30.4.2006

Prehodno obdobje

X

Primer zaključen 12.12.2006

Španija

30.4.2006

Običajen rok

Švedska

30.4.2006

Običajen rok

X

Primer zaključen 12.12.2006

Združeno kraljestvo

30.4.2006

Običajen rok

X

Primer zaključen 12.10.2006

Operativni vidiki

V skoraj vseh državah članicah število letov precej presega zmogljivosti preverjanja. To pomeni, da so preverjanja na ploščadi v okviru programa SAFA možna le na kraju samem. Zato so bila ta doslej organizirana ali naključno ali na podlagi ustreznih informacij, pri čemer je lahko sklenjeno, da se preverjanje usmeri (glej točko 5.2) v skladu z nekaterimi merili – npr. redno analizo zbirke podatkov, ki jo izvaja Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA), ali priporočili, ki jih izda Evropska komisija, ali nacionalnimi politikami in prednostnimi nalogami.

3.   UČINKI DIREKTIVE

Direktiva 2004/36/ES je najprej in predvsem preverjanje zrakoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti, določila za pravno obveznost držav članic.

Direktiva je tudi uvedla usklajen pristop k učinkoviti uveljavitvi mednarodnih varnostnih standardov v Skupnosti z usklajevanjem predpisov in postopkov za preverjanje na ploščadi pri zrakoplovih iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti. V tem smislu je določila tudi podlago za pospešitev usklajenega usposabljanja inšpektorjev in osebja, ki sodelujejo pri programu, oblikovanje postopkov in predlogov za izboljšanje programa in njegovih sredstev ter poročanje o pridobljenih informacijah.

Poleg tega je direktiva:

| — | jasno prispevala k precejšnjemu povečanju števila preverjanj na ploščadi v okviru programa SAFA, ki so jih države članice opravile v preteklih letih (gl. razpredelnico 2), |
| --- | --- |

—

jasno prispevala k precejšnjemu povečanju števila preverjanj na ploščadi v okviru programa SAFA, ki so jih države članice opravile v preteklih letih (gl. razpredelnico 2),

| — | spodbudila in pospešila izmenjavo informacij v povezavi z varnostjo v letalstvu med samimi državami članicami, skupaj s Komisijo in EASA, kot tudi tujimi organi civilnega letalstva in mednarodnimi organizacijami, |
| --- | --- |

—

spodbudila in pospešila izmenjavo informacij v povezavi z varnostjo v letalstvu med samimi državami članicami, skupaj s Komisijo in EASA, kot tudi tujimi organi civilnega letalstva in mednarodnimi organizacijami,

| — | bila priznana kot vse učinkovitejše odvračilno sredstvo za potencialno nevarne letalske prevoznike, ki opravljajo letalske prevoze v Skupnost. |
| --- | --- |

—

bila priznana kot vse učinkovitejše odvračilno sredstvo za potencialno nevarne letalske prevoznike, ki opravljajo letalske prevoze v Skupnost.

Nadalje se je pravilno izvajanje Direktive izkazalo kot ključni element podpore – z Uredbo (ES) št. 2111/2005 Evropskega parlametna in Sveta (3) – za vzpostavitev seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, tako imenovane „črne liste“.

Dejansko so po začetku veljavnosti navedene uredbe poročila o preverjanjih na ploščadi v okviru programa SAFA in evidence nadaljnjih ukrepov držav članic pridobili na pomenu in postali temeljno merilo pri preiskavah za predlagano in končno vključitev več letalskih prevoznikov na „črno listo“ Skupnosti.

Razpredelnica 2

Število preverjanj v okviru programa SAFA v posamezni državi na leto

Države članice EU 2002–2007

| | | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Skupno število poročil |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Belgique/België | 104 | 92 | 74 | 73 | 84 | 100 | 527 |
| 2 | България | | | | 7 | | | 7 |
| 3 | Česká republika | 32 | 28 | 18 | 39 | 40 | 24 | 181 |
| 4 | Danmark | 51 | 50 | 50 | 60 | 60 | 60 | 331 |
| 5 | Deutschland | 1 065 | 992 | 840 | 793 | 786 | 845 | 5 321 |
| 6 | Eesti | 10 | 6 | 11 | 18 | 30 | 31 | 106 |
| 7 | Éire/Ireland | 45 | 52 | 50 | 41 | 59 | 24 | 271 |
| 8 | Ελλάδα | 28 | 3 | 7 | 44 | 105 | 182 | 369 |
| 9 | España | 50 | 4 | 43 | 368 | 1 518 | 1 513 | 3 496 |
| 10 | France | 1 129 | 1 277 | 1 536 | 1 468 | 1 888 | 2 357 | 9 655 |
| 11 | Italia | | | 625 | 879 | 854 | 883 | 3 241 |
| 12 | Κύπρος/Kıbrıs | | | | | 2 | 9 | 11 |
| 13 | Latvija | | 4 | 2 | 3 | 2 | 21 | 32 |
| 14 | Lietuva | 3 | 1 | 7 | 21 | 24 | 14 | 70 |
| 15 | Luxembourg | 4 | | 4 | 15 | | 2 | 25 |
| 16 | Magyarország | 2 | 2 | 9 | 36 | 8 | 3 | 60 |
| 17 | Malta | | 4 | 9 | 13 | 10 | 9 | 45 |
| 18 | Nederland | 113 | 154 | 182 | 243 | 267 | 277 | 1 236 |
| 19 | Österreich | | | | | 42 | 243 | 285 |
| 20 | Polska | 60 | 25 | 111 | 141 | 115 | 135 | 587 |
| 21 | Portugal | | 9 | 35 | 100 | 39 | 22 | 205 |
| 22 | România | 28 | 40 | 35 | 108 | 104 | 133 | 448 |
| 23 | Slovenija | 5 | 8 | 6 | 8 | 8 | 18 | 53 |
| 24 | Slovensko | 12 | 7 | 4 | | 6 | 12 | 41 |
| 25 | Suomi/Finland | 24 | 7 | 51 | 56 | 113 | 125 | 376 |
| 26 | Sverige | 54 | 52 | 60 | 62 | 102 | 101 | 431 |
| 27 | United Kingdom | 194 | 213 | 224 | 197 | 251 | 233 | 1 312 |
| | Skupaj | 3 013 | 3 030 | 3 993 | 4 793 | 6 517 | 7 376 | 28 722 |

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Skupno število poročil

1

Belgique/België

104

92

74

73

84

100

527

2

България

7

7

3

Česká republika

32

28

18

39

40

24

181

4

Danmark

51

50

50

60

60

60

331

5

Deutschland

1 065

992

840

793

786

845

5 321

6

Eesti

10

6

11

18

30

31

106

7

Éire/Ireland

45

52

50

41

59

24

271

8

Ελλάδα

28

3

7

44

105

182

369

9

España

50

4

43

368

1 518

1 513

3 496

10

France

1 129

1 277

1 536

1 468

1 888

2 357

9 655

11

Italia

625

879

854

883

3 241

12

Κύπρος/Kıbrıs

2

9

11

13

Latvija

4

2

3

2

21

32

14

Lietuva

3

1

7

21

24

14

70

15

Luxembourg

4

4

15

2

25

16

Magyarország

2

2

9

36

8

3

60

17

Malta

4

9

13

10

9

45

18

Nederland

113

154

182

243

267

277

1 236

19

Österreich

42

243

285

20

Polska

60

25

111

141

115

135

587

21

Portugal

9

35

100

39

22

205

22

România

28

40

35

108

104

133

448

23

Slovenija

5

8

6

8

8

18

53

24

Slovensko

12

7

4

6

12

41

25

Suomi/Finland

24

7

51

56

113

125

376

26

Sverige

54

52

60

62

102

101

431

27

United Kingdom

194

213

224

197

251

233

1 312

Skupaj

3 013

3 030

3 993

4 793

6 517

7 376

28 722

4.   IZVAJANJE PRISTOJNOSTI SKUPNOSTI IN PRENOS NA EASA

Države članice ECAC so na 125. zasedanju generalnih direktorjev ECAC razpravljale o prihodnosti programa SAFA in se strinjale o načelu njegovega prenosa na institucije Skupnosti (tj. Evropsko komisijo in EASA), pri čemer so poudarile potrebo po ohranitvi vseevropske razsežnosti programa z vzpostavitvijo mehanizma, ki bi omogočal nadaljnje sodelovanje v programu državam članicam ECAC, ki niso članice EU.

Prvi konkretni korak v tej smeri je bil narejen s sprejetjem (s komitološkim postopkom, kot ga omogoča člen 8 Direktive 2004/36/ES) Uredbe Komisije (ES) št. 768/2006 (4). V tej uredbi je predviden prenos nalog v zvezi s programom SAFA (ki so jih do zdaj vodili JAA) na EASA, in sicer predvsem odgovornosti za zbirko podatkov SAFA (ki je steber programa) pa tudi drugih dopolnilnih dejavnosti, namenjenih zagotavljanju skupnih standardov za izvajanje preverjanj na ploščadi, in dejavnosti, povezanih z usposabljanjem.

Ta prenos se je postopoma izvajal vse leto 2006, v celoti pa je bil končan konec leta 2006. Komisija z zadovoljstvom ugotavlja, da je postopek prenosa med subjektoma potekal nemoteno in usklajeno, kar pridobi še poseben pomen ob upoštevanju praktičnih, tehničnih in logističnih ovir, prisotnih pri omogočanju takega prenosa ob čim manjšem oviranju nepretrganega delovanja sistema SAFA.

4.1   1. januar 2007 – Program Evropske skupnosti (ES) SAFA

Tako se je s 1. januarjem 2007 popolna odgovornost za vodenje in nadaljnji razvoj programa Evropske skupnosti (ES) SAFA prenesla na Evropsko komisijo, ki ji pomaga EASA.

Nadaljnje sodelovanje držav članic ECAC, ki niso članice EU, in s tem vseevropska razsežnost programa sta bila zagotovljena s podpisom delovnega dogovora med vsako posamezno državo članico ECAC, ki ni članica EU, in EASA o zbiranju in izmenjavi informacij o varnosti zrakoplovov, ki pristajajo na letališčih Skupnosti in letališčih na ozemlju posamezne države.

Pri programu ES SAFA skupaj s 27 državami članicami EU danes sodeluje skupno 42 držav: Albanija, Armenija, Avstrija, Azerbajdžan, Belgija, Bosna in Hercegovina, Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Francija, Gruzija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Islandija, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Republika Moldavija, Monako, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, Srbija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, Švica, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Turčija, Ukrajina in Združeno kraljestvo.

Osnovno načelo programa ES SAFA enako kot pri predhodnem programu ECAC/JAA navaja, da so lahko v vsaki državi, ki sodeluje pri programu SAFA, za zrakoplove (zrakoplove iz „tretjih držav“ za države članice EU ali „tuje“ zrakoplove za države članice ECAC, ki niso članice EU) obvezna preverjanja na ploščadi. Ta preverjanja zajemajo predvsem dokumente in priročnike zrakoplova, licence posadke zrakoplova, vidno stanje zrakoplova ter prisotnost in stanje obvezne varnostne opreme v kabini. Ta preverjanja se opravljajo na podlagi Standardov Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO), in sicer Priloge 1 (Izdaja licenc za osebje), Priloge 6 (Delovanje zrakoplova) in Priloge 8 (Plovnost zrakoplova). Pregledi se izvajajo v skladu s postopkom, ki je enak za vse sodelujoče države. Njihovi izidi so nato obravnavani v poročilih, katerih oblika je prav tako enaka za vse sodelujoče države. V primeru pomembnih nepravilnosti se obvestita upravljavec in ustrezni letalski organ (država upravljavca ali država registracije), da se sprejmejo ukrepi za odpravo nepravilnosti, in sicer ne le v zvezi s pregledanim zrakoplovom, temveč tudi v zvezi z drugimi zrakoplovi, ki bi jih nepravilnosti splošne narave lahko zadevale. Vsi podatki iz poročil in dodatne informacije (na primer seznam ukrepov, ki so bili sprejeti in dokončno oblikovani po preverjanju) se shranjujejo v centralizirani računalniški zbirki podatkov, ki jo je vzpostavila in jo upravlja agencija EASA v Kölnu, Nemčiji.

Glavne značilnosti programa ES SAFA so povzete v naslednjih točkah:

| — | program SAFA uporablja vseh 42 sodelujočih držav iz vse Evrope, |
| --- | --- |

—

program SAFA uporablja vseh 42 sodelujočih držav iz vse Evrope,

| — | širše razširjanje rezultatov preverjanj s centralizirano zbirko podatkov, |
| --- | --- |

—

širše razširjanje rezultatov preverjanj s centralizirano zbirko podatkov,

| — | pristop od spodaj navzgor, pri katerem je program usmerjen predvsem na preverjanja zrakoplovov na ploščadi, |
| --- | --- |

—

pristop od spodaj navzgor, pri katerem je program usmerjen predvsem na preverjanja zrakoplovov na ploščadi,

| — | bistveni cilj programa je preverjanje, ali so upoštevani standardi organizacije ICAO, ki veljajo za vse pregledane zrakoplove v vseh državah. |
| --- | --- |

—

bistveni cilj programa je preverjanje, ali so upoštevani standardi organizacije ICAO, ki veljajo za vse pregledane zrakoplove v vseh državah.

Operativna struktura

Kot je določeno v Direktivi 2004/36/ES v povezavi z njeno izvedbeno Uredbo (ES) št. 768/2006, operativna struktura programa vsebuje dva glavna organa:

| — | Odbor za varnost v zračnem prometu, ustanovljen z Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/1991: prva operativna komponenta, na katero se Komisija opira pri sprejetju usklajenih izvedbenih ukrepov v zvezi z Direktivo 2004/36/ES za izboljšanje učinkovitosti programa ES SAFA, zlasti glede ureditve preverjanj/poročanja, kot je določeno v členih 8 in 12 navedene direktive, |
| --- | --- |

—

Odbor za varnost v zračnem prometu, ustanovljen z Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/1991: prva operativna komponenta, na katero se Komisija opira pri sprejetju usklajenih izvedbenih ukrepov v zvezi z Direktivo 2004/36/ES za izboljšanje učinkovitosti programa ES SAFA, zlasti glede ureditve preverjanj/poročanja, kot je določeno v členih 8 in 12 navedene direktive,

| — | EASA: druga operativna komponenta, ki, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 768/2006, poleg opravljanja operativnih nalog v zvezi z zbirko podatkov Komisiji in Odboru za varnost v zračnem prometu zagotavlja predloge za nadaljnje izboljšanje in razvoj programa ES SAFA ter pravočasne analize (z ustreznimi analitičnimi orodji) vnosov poročil v zbirko podatkov. |
| --- | --- |

—

EASA: druga operativna komponenta, ki, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 768/2006, poleg opravljanja operativnih nalog v zvezi z zbirko podatkov Komisiji in Odboru za varnost v zračnem prometu zagotavlja predloge za nadaljnje izboljšanje in razvoj programa ES SAFA ter pravočasne analize (z ustreznimi analitičnimi orodji) vnosov poročil v zbirko podatkov.

Poleg tega je Komisija vzpostavila (pod pokroviteljstvom Odbora za varnost v zračnem prometu) Evropsko usmerjevalno skupino SAFA (ESSG), ki jo sestavljajo predstavniki iz vseh 42 sodelujočih držav. Poleg združitve nacionalnih strokovnjakov, ki imajo na zahtevo Komisije in/ali samega Odbora (za varnost v zračnem prometu) posvetovalno vlogo, ta skupina deluje kot neprecenljivi komunikacijski kanal med Skupnostjo in sodelujočimi državami, ki niso članice EU, s čimer je še dodatno poudarjena zavezanost Komisije k ohranitvi in dejanskemu povečanju vseevropske razsežnosti programa.

5.   KREPITEV PROGRAMA ES SAFA

Glede na pridobljene izkušnje po začetku veljavnosti Direktive 2004/36/ES, njeno neločljivo povezavo s „črno listo“ Uredbe (ES) št. 2111/2005 in prenos celotnega programa SAFA v pristojnost Skupnosti, ki ni bil predviden v času sprejetja direktive, je Komisiji takoj postalo jasno, da je treba obstoječe določbe navedene direktive nujno pregledati, da se zagotovi nemoteno delovanje in nadaljnji razvoj programa.

Zato je Komisija v letu 2007 podala dva predloga za nova zakonodajna instrumenta, ki obravnavata postopke za izvajanje preverjanj na ploščadi in prednostno razvrstitev preverjanj, ki jih opravljajo države članice (gl. točki 5.1 in 5.2). Komisija je po obširni razpravi v Odboru za varnost v zračnem prometu in pregledu končnih besedil, ki ga je opravil Evropski parlament, 16. aprila 2008 sprejela oba nova zakonodajna instrumenta (5).

Druge možne izboljšave in nadaljnji razvoj programa so razloženi v točkah 5.3 in 5.4.

5.1   Direktiva Komisije o spremembi Priloge II k Direktivi 2004/36/ES

Priloga II k Direktivi 2004/36/ES je v prvotno sprejeti obliki vsebovala le zelo splošna merila, ki ponazarjajo širši okvir za bolj celostno vrsto postopkov držav članic za vodenje preverjanj na ploščadi in sledeče poročanje o njih.

Z drugega podobnega vidika se je glede na izboljšani profil, ki se pripisuje rezultatom preverjanj na ploščadi, opravljenih v okviru programa SAFA, ki so postali eno izmed pomembnejših meril, ki jih Komisija upošteva pri sprejemanju odločitev v zvezi z vključitvijo letalskih prevoznikov na „črno listo“ Skupnosti, prav tako zdelo nujno spremeniti navedeno prilogo, tako da se ključnim elementom, ki podpirajo postopke držav članic za usklajeno vodenje preverjanj na ploščadi in poročanje o njih, zagotovi zakonitost (in izvršljivost). V tem smislu spremenjena priloga k Direktivi obravnava več potreb, ki so bile opredeljene v preteklih mesecih, in sicer:

| 1. | potreba, da se v Prilogo vključijo ključni elementi za priročnik za postopke preverjanj na ploščadi v okviru programa ES SAFA, pri čemer je priročnik strogo omejen na tiste določbe, za katere velja, da morajo biti za države članice obvezne (z njihovo vključitvijo v Prilogo II k direktivi); prek delovnih dogovorov z EASA pa se uporabljajo tudi za sodelujoče države, ki niso članice EU. Ti ključni elementi se nanašajo na:






  — | kvalifikacijska merila in zahteve glede usposabljanja inšpektorjev SAFA, |
| --- | --- | --- |

1.

potreba, da se v Prilogo vključijo ključni elementi za priročnik za postopke preverjanj na ploščadi v okviru programa ES SAFA, pri čemer je priročnik strogo omejen na tiste določbe, za katere velja, da morajo biti za države članice obvezne (z njihovo vključitvijo v Prilogo II k direktivi); prek delovnih dogovorov z EASA pa se uporabljajo tudi za sodelujoče države, ki niso članice EU. Ti ključni elementi se nanašajo na:

—

kvalifikacijska merila in zahteve glede usposabljanja inšpektorjev SAFA,

| — | ustrezne varnostne standarde, ki so bistveni za program ES SAFA, |
| --- | --- |

—

ustrezne varnostne standarde, ki so bistveni za program ES SAFA,

| — | postopke preverjanj, |
| --- | --- |

—

postopke preverjanj,

| — | kategorizacijo ugotovitev, |
| --- | --- |

—

kategorizacijo ugotovitev,

| — | nadaljnje ukrepe, ki jih je treba sprejeti v skladu z različnimi možnimi rezultati preverjanj na ploščadi; |
| --- | --- |

—

nadaljnje ukrepe, ki jih je treba sprejeti v skladu z različnimi možnimi rezultati preverjanj na ploščadi;

| 2. | potreba po nadomestitvi „seznama SAFA“, ki je del prvotne priloge, s sedanjimi „postopki SAFA“, kot so bili nazadnje posodobljeni; |
| --- | --- |

2.

potreba po nadomestitvi „seznama SAFA“, ki je del prvotne priloge, s sedanjimi „postopki SAFA“, kot so bili nazadnje posodobljeni;

| 3. | potreba po posebni določbi, ki vse sodelujoče države zavezuje, da upoštevajo rok največ 15 delovnih dni med datumom preverjanja na ploščadi in vnosom poročila zadevnega preverjanja v centralizirano zbirko podatkov, da se izboljša natančnost in relevantnost analize vnesenih poročil, ki jo EASA redno izvaja; |
| --- | --- |

3.

potreba po posebni določbi, ki vse sodelujoče države zavezuje, da upoštevajo rok največ 15 delovnih dni med datumom preverjanja na ploščadi in vnosom poročila zadevnega preverjanja v centralizirano zbirko podatkov, da se izboljša natančnost in relevantnost analize vnesenih poročil, ki jo EASA redno izvaja;

| 4. | potreba po vzpostavitvi standardnega „dokazila o preverjanju“, katerega del se izroči ustreznemu osebju zrakoplova, ki se preverja, ob podpisanem potrdilu o prejetju; |
| --- | --- |

4.

potreba po vzpostavitvi standardnega „dokazila o preverjanju“, katerega del se izroči ustreznemu osebju zrakoplova, ki se preverja, ob podpisanem potrdilu o prejetju;

| 5. | Potreba po preoblikovanju več delov izvirnega besedila zaradi večje jasnosti in berljivosti Priloge. |
| --- | --- |

5.

Potreba po preoblikovanju več delov izvirnega besedila zaradi večje jasnosti in berljivosti Priloge.

EASA se zavezuje, da bo v spremenjeni prilogi te ključne elemente dopolnila z oblikovanjem smernic, ki jih morajo uporabljati države članice. V ta namen bo EASA določila tudi pregleden postopek za posvetovanje z državami članicami na podlagi razpoložljivega strokovnega znanja letalskih regulativnih organov držav članic in ob vključitvi, kadar je to potrebno, ustreznih strokovnjakov zadevnih zainteresiranih strani. V ta namen lahko ustanovi delovno skupino.

5.2   Uredba Komisije o izvajanju Direktive 2004/36/ES glede prednostne razvrstitve preverjanj na ploščadi pri zrakoplovih, ki pristajajo na letališčih Skupnosti

Komisija je večkrat poudarila zavezanost k omogočanju najboljše možne uporabe vseh razpoložljivih orodij za pridobivanje informacij o varnosti v letalstvu, da se doseže največja možna učinkovitost omejenih sredstev, ki so na voljo v okviru programa ES SAFA. V ta namen ukrep Komisijo pooblašča, da uradno zahteva „kakovostno usmerjenost“ preverjanj na podlagi prednostne razvrstitve določenega števila preverjanj na ploščadi, ki jih države članice opravijo na predmetih preverjanj, ki izpolnjujejo niz meril (urejenih z uredbo) in za katere je zato možno, da bi bile pri njih odkrite pomanjkljivosti glede varnosti.

Komisija meni, da se lahko s tem ukrepom razumno omeji naključnost programa preverjanj na ploščadi SAFA, in sicer z boljšim prepoznavanjem morebitno nevarnih predmetov preverjanj in omogočanjem zbiranja nadaljnjih podatkov o takšnih predmetih; po možnosti lahko ta ukrep prispeva tudi k predložitvi bolje dokumentiranih primerov, o katerih je treba sprejeti odločitev v okviru Uredbe (ES) št. 2111/2005 o „črni listi“.

5.3   „Količinska usmerjenost“

Medtem ko lahko na podlagi razpredelnice 2 (gl. stran 7) ugotovimo, da se je po letu 2001 skupno število preverjanj na ploščadi v okviru programa SAFA, opravljenih v Skupnosti, več kot podvojila, lahko ugotovimo tudi precejšnjo razliko med različnimi števili preverjanj na ploščadi, opravljenih v posameznih državah članicah.

Sicer je treba v celoti upoštevati tudi precejšnjo razliko, ki v mnogih primerih obstaja glede na človeške in materialne vire, ki so na voljo različnim državam članicam, vendar Komisija meni, da ne glede na razpoložljiva sredstva izid, ki so ga zabeležile mnoge države članice v zvezi z opravljenimi letnimi preverjanji, meji na nesprejemljivo. V posamezni državi to velja za:

| — | dejansko število preverjanj kot takih, |
| --- | --- |

—

dejansko število preverjanj kot takih,

| — | število preverjanj, opravljenih v primerjavi z obsegom prometa v posamezno državo članico in iz nje. |
| --- | --- |

—

število preverjanj, opravljenih v primerjavi z obsegom prometa v posamezno državo članico in iz nje.

V zvezi s tem je Komisija večkrat poudarila, da je treba stanje izboljšati. Skupaj z EASA in državami članicami si še naprej prizadeva najti način za določitev najmanjšega števila preverjanj, ki bi jih posamezna država članica opravila na leto, seveda na podlagi različnih parametrov, kot so število letov, mednarodna letališča, intenzivnost preverjanj, ki so bila opravljena že v drugih državah članicah itd.

5.4   Razširitev pristojnosti EASA – Uredba (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

Svet in Evropski parlament sta 20. februarja 2008 sprejela Uredbo (ES) št. 216/2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (6) (v nadaljnjem besedilu „Uredba EASA“). Njene določbe predvidevajo nadomestitev Direktive 2004/36/ES (in povezanih izvedbenih predpisov) z nizom pravil, sprejetih na podlagi Uredbe EASA, in sicer:

| | Člen 10 navedene uredbe, ki je začela veljati 8. aprila 2008, določa ukrepe, ki so bili do zdaj zajeti v Direktivi 2004/36/ES. Poleg tega člen 10(5) določa, da se izvedbeni ukrepi, povezani s tem členom, lahko sprejmejo s komitološkim postopkom („... v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 65(4) Uredbe“). |
| --- | --- |

Člen 10 navedene uredbe, ki je začela veljati 8. aprila 2008, določa ukrepe, ki so bili do zdaj zajeti v Direktivi 2004/36/ES. Poleg tega člen 10(5) določa, da se izvedbeni ukrepi, povezani s tem členom, lahko sprejmejo s komitološkim postopkom („... v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 65(4) Uredbe“).

| | Nadalje člen 69 Uredbe določa, da se Direktiva 2004/36/ES razveljavi od začetka veljavnosti izvedbenih ukrepov iz člena 10(5) Uredbe in brez poseganja v izvedbene predpise iz člena 8(2) Direktive 2004/36/ES. |
| --- | --- |

Nadalje člen 69 Uredbe določa, da se Direktiva 2004/36/ES razveljavi od začetka veljavnosti izvedbenih ukrepov iz člena 10(5) Uredbe in brez poseganja v izvedbene predpise iz člena 8(2) Direktive 2004/36/ES.

Načela iz člena 10 se uporabljajo samo od datumov, določenih v ustreznih izvedbenih predpisih, vendar v vsakem primeru najpozneje 8. aprila 2012.

6.   ZBIRNO POROČILO SAFA (7)

Člen 6(2) Direktive 2004/36/ES določa, da Komisija vsako leto da na voljo javnosti in zainteresiranim stranem v gospodarski panogi poročilo o zbranih informacijah, ki vsebuje analizo vseh informacij, prejetih s poročili o preverjanjih na ploščadi, opravljenih na zrakoplovih, ki pristajajo na letališčih Skupnosti. Ta analiza je enostavna in zlahka razumljiva ter pokaže, ali obstaja povečano tveganje varnosti za letalske potnike. V analizi viri informacij niso razpoznavni.

V zvezi s tem je Komisija februarja 2008 sprejela in objavila prvo zbirno poročilo, v katerem so bili analizirani rezultati preverjanj na ploščadi, opravljenih med 30. aprilom 2006 in 31. decembrom 2006. V letu 2008 bo to poročilo zajemalo celo leto (in bo nato objavljeno vsako leto), in sicer od 1. januarja do 31. decembra 2007 – prvo celo leto po prenosu odgovornosti za vodenje in razvoj programa SAFA z ECAC in JAA v pristojnost Skupnosti.

Komisija meni, da bi bilo treba zaradi večje preglednosti in sprejemanja odgovornosti v zvezi z vsemi akterji, vključenimi v program in navedenimi v takšnem dokumentu, kot tudi v odnosu do Evropskega parlamenta in mnenja javnosti na splošno omejitve, ki jih določa člen 6(2) Direktive 2004/36/ES, omiliti tako, da lahko zadevna letna poročila zagotavljajo natančnejše informacije glede varnostne učinkovitosti različnih vključenih akterjev.

7.   SKLEPNE UGOTOVITVE

Izkušnje na podlagi preverjanj v okviru programa SAFA, izvedenih v zadnjih nekaj letih, kažejo, da ta preverjanja podajajo splošno sliko varnosti tujih upravljavcev. Vendar pa ta slika ni popolna, saj na osnovi preverjanj ni mogoče ugotoviti celovitega stanja na področju varnosti določenega zrakoplova ali upravljavca. Nekatere vidike varnosti je med preverjanjem namreč težko oceniti (npr. upravljanje virov za posadko, celotno stanje glede plovnosti itd.), in sicer zaradi omejenega časa, ki je na voljo za izvajanje preverjanja, in posledično zaradi omejenih možnosti za podrobnejše preverjanje.

Celovita ocena določenega zrakoplova ali upravljavca je mogoča le s stalnim nadzorom odgovornega letalskega organa (države upravljavca ali države registracije). Tako so informacije, pridobljene s programom ES SAFA, resnično zelo koristne:

| — | predvsem kot preventivno sredstvo za prepoznavanje morebitnih negativnih trendov na področju varnosti, pri čemer so številne in/ali ponavljajoče se ugotovitve v zvezi z določenim upravljavcem dober pokazatelj morebitnih strukturnih pomanjkljivosti tako v zvezi z upravljanjem nadzora kakovosti tega upravljavca kot tudi v zvezi z ravnijo nadzora varnosti, ki ga izvajajo odgovorni nacionalni organi civilnega letalstva države, v kateri je ta upravljavec certificiran; podobne negativne trende je mogoče razbrati tudi v zvezi s posameznimi vrstami zrakoplovov, |
| --- | --- |

—

predvsem kot preventivno sredstvo za prepoznavanje morebitnih negativnih trendov na področju varnosti, pri čemer so številne in/ali ponavljajoče se ugotovitve v zvezi z določenim upravljavcem dober pokazatelj morebitnih strukturnih pomanjkljivosti tako v zvezi z upravljanjem nadzora kakovosti tega upravljavca kot tudi v zvezi z ravnijo nadzora varnosti, ki ga izvajajo odgovorni nacionalni organi civilnega letalstva države, v kateri je ta upravljavec certificiran; podobne negativne trende je mogoče razbrati tudi v zvezi s posameznimi vrstami zrakoplovov,

| — | bolj neposredno lahko preverjanja v okviru programa SAFA v realnem času prispevajo k varnemu delovanju pravkar pregledanega zrakoplova, saj morajo inšpekcijski organi poskrbeti, da se ukrepi za odpravo pomanjkljivosti sprejmejo neposredno pred nadaljnjim delovanjem tega zrakoplova. |
| --- | --- |

—

bolj neposredno lahko preverjanja v okviru programa SAFA v realnem času prispevajo k varnemu delovanju pravkar pregledanega zrakoplova, saj morajo inšpekcijski organi poskrbeti, da se ukrepi za odpravo pomanjkljivosti sprejmejo neposredno pred nadaljnjim delovanjem tega zrakoplova.

Informacije o vseh opravljenih preverjanjih se izmenjujejo, kar prispeva k celovitejši sliki o določenem zrakoplovu, vrsti zrakoplova, upravljavcu ali vseh upravljavcih iz določene države. Centralizirana zbirka podatkov SAFA je zato posebej koristna, saj prispeva k hitremu pretoku takšnih informacij v vse države, ki sodelujejo pri programu ES SAFA.

Poleg tega so preverjanja v okviru programa SAFA po začetku veljavnosti Uredbe (ES) št. 2111/2005 (o „črni listi ES“) postala eno izmed pomembnejših meril, ki jih Komisija upošteva pri sprejemanju odločitev v zvezi z vključitvijo letalskih prevoznikov na seznam Skupnosti. Dejansko to velja vse od sestave prvega seznama Skupnosti marca 2006 in njegovih poznejših rednih posodobitev.

Sklepne ugotovitve tega poročila lahko povzamemo, in sicer:

| — | Direktiva 2004/36/ES je v Skupnosti uvedla obvezno ureditev za redna preverjanja na ploščadi pri zrakoplovih iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti, pri čemer je določila temelje za usklajene postopke v zvezi z vodenjem takšnih preverjanj, poročanjem o njih in nadaljnjimi ukrepi na podlagi preverjanj ter za izmenjavo informacij o tem med državami članicami, Komisijo in EASA, |
| --- | --- |

—

Direktiva 2004/36/ES je v Skupnosti uvedla obvezno ureditev za redna preverjanja na ploščadi pri zrakoplovih iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti, pri čemer je določila temelje za usklajene postopke v zvezi z vodenjem takšnih preverjanj, poročanjem o njih in nadaljnjimi ukrepi na podlagi preverjanj ter za izmenjavo informacij o tem med državami članicami, Komisijo in EASA,

| — | z nekaj manjšimi izjemami države članice pri prenosu in izvajanju določb Direktive niso imele nobenih večjih težav, |
| --- | --- |

—

z nekaj manjšimi izjemami države članice pri prenosu in izvajanju določb Direktive niso imele nobenih večjih težav,

| — | zaradi odločitve, da se vodenje in razvoj celotnega programa SAFA prenese s ECAC in JAA v pristojnost Skupnosti, je bila nujno treba sprejeti zakonodajo, ki bi dopolnila Direktivo; to je bilo tudi pravočasno storjeno, s čimer je bil mogoč nemoten prenos programa, |
| --- | --- |

—

zaradi odločitve, da se vodenje in razvoj celotnega programa SAFA prenese s ECAC in JAA v pristojnost Skupnosti, je bila nujno treba sprejeti zakonodajo, ki bi dopolnila Direktivo; to je bilo tudi pravočasno storjeno, s čimer je bil mogoč nemoten prenos programa,

| — | ključni elementi, ki podpirajo ureditev Skupnosti za preverjanje na ploščadi, so postali pravno zavezujoči s spremembo Priloge II k Direktivi, s čimer je bilo dosežena njihova uskladitev po vseh državah članicah ter v drugih 15 državah, ki sodelujejo pri programu SAFA. Namen tega ukrepa je izboljšati splošno kakovost poročil o preverjanjih na ploščadi, ki so zlasti pomembna pri preverjanjih v zvezi s „črno listo“ letalskih prevoznikov Skupnosti, sestavljeno na podlagi Uredbe (ES) št. 2111/2005, |
| --- | --- |

—

ključni elementi, ki podpirajo ureditev Skupnosti za preverjanje na ploščadi, so postali pravno zavezujoči s spremembo Priloge II k Direktivi, s čimer je bilo dosežena njihova uskladitev po vseh državah članicah ter v drugih 15 državah, ki sodelujejo pri programu SAFA. Namen tega ukrepa je izboljšati splošno kakovost poročil o preverjanjih na ploščadi, ki so zlasti pomembna pri preverjanjih v zvezi s „črno listo“ letalskih prevoznikov Skupnosti, sestavljeno na podlagi Uredbe (ES) št. 2111/2005,

| — | sprejeta je bila izvedbena zakonodaja, v kateri so določena pravila in merila za prednostno razvrstitev preverjanj na ploščadi za določene predmete preverjanj, pri katerih je bilo v skladu z določenimi merili ugotovljeno, da lahko ogrozijo varnost v letalstvu, |
| --- | --- |

—

sprejeta je bila izvedbena zakonodaja, v kateri so določena pravila in merila za prednostno razvrstitev preverjanj na ploščadi za določene predmete preverjanj, pri katerih je bilo v skladu z določenimi merili ugotovljeno, da lahko ogrozijo varnost v letalstvu,

| — | medtem ko se je celotno število preverjanj na ploščadi v okviru programa SAFA, opravljenih v Skupnosti, po letu 2001 več kot podvojilo, obstaja precejšnja razlika med različnimi števili preverjanj na ploščadi, opravljenimi v posameznih državah članicah. Komisija zato proučuje izvedljivost določitve najmanjšega števila preverjanj, ki jih morajo izvesti posamezne države članice, |
| --- | --- |

—

medtem ko se je celotno število preverjanj na ploščadi v okviru programa SAFA, opravljenih v Skupnosti, po letu 2001 več kot podvojilo, obstaja precejšnja razlika med različnimi števili preverjanj na ploščadi, opravljenimi v posameznih državah članicah. Komisija zato proučuje izvedljivost določitve najmanjšega števila preverjanj, ki jih morajo izvesti posamezne države članice,

| — | s sprejetjem Uredbe (ES) št. 216/2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu je treba Direktivo 2004/36/ES razveljaviti, in sicer najpozneje do 8. aprila 2012, da bi se postopno nadomestila z določbami iz člena 10 navedene uredbe in nadaljnjimi izvedbenimi predpisi, ki jih je treba sprejeti na podlagi člena 10(5). V zvezi s tem je predvideno, da se pristojnosti EASA do vodenja in nadaljnjega razvoja programa znatno povečajo. |
| --- | --- |

—

s sprejetjem Uredbe (ES) št. 216/2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu je treba Direktivo 2004/36/ES razveljaviti, in sicer najpozneje do 8. aprila 2012, da bi se postopno nadomestila z določbami iz člena 10 navedene uredbe in nadaljnjimi izvedbenimi predpisi, ki jih je treba sprejeti na podlagi člena 10(5). V zvezi s tem je predvideno, da se pristojnosti EASA do vodenja in nadaljnjega razvoja programa znatno povečajo.

---

(1)  UL L 143, 30.4.2004, str. 76.

(2)  Poljska je dne 13. marca 2008 predložila sklop pregledanih izvedbenih ukrepov, ki jih trenutno pregledujejo pravne službe Komisije.

(3)  UL L 344, 27.12.2005, str. 15.

(4)  UL L 134, 20.5.2006, str. 16.

(5)  UL L 109, 19.4.2008, str. 7 in 17.

(6)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

(7)  UL C 42, 15.2.2008, str. 1.

---

Evropska obrambna agencija

| 25.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/12

---

Objava zaključnih računov finančnega leta 2007

(2008/C 244/04)

Zaključni računi so v celoti objavljeni na naslednjem naslovu:

http://www.eda.europa.eu/finance.aspx

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Skupni odbor EGP

| 25.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/13

---

Sklepi Skupnega odbora EGP, za katere so izpolnjene ustavne zahteve v skladu s členom 103 Sporazuma EGP

(2008/C 244/05)

Od marca 2000 je v sklepih Skupnega odbora EGP v opombi navedeno, ali je datum njihovega začetka veljavnosti odvisen od izpolnitve ustavnih zahtev s strani katere od pogodbenic. Te zahteve so bile uradno sporočene v zvezi s spodaj naštetimi sklepi. Zadevne pogodbenice so zdaj uradno obvestile druge pogodbenice, da so zaključile svoje interne postopke. Datumi začetka veljavnosti sklepov so navedeni v razpredelnici.

| Številka sklepa | Datum sprejetja | Sklic na objavo | Vključeni pravni akt(-i) | Datum začetka veljavnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 082/2004 | 8.6.2004 | 25.11.2004
  UL L 349, str. 39
  Dop. št. 59, str. 15 | Direktiva 2002/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 2003 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) | 1.2.2006 |
| 014/2005 | 8.2.2005 | 23.6.2005
  UL L 161, str. 33
  Dop. št. 32, str. 19 | Uredba (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih | 1.4.2007 |
| 023/2005 | 8.2.2005 | 23.6.2005
  UL L 161, str. 52
  Dop. št. 32, str. 30 | Uredba (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 19.5.2005 |
| 031/2005 | 11.3.2005 | 28.7.2005
  UL L 198, str. 20
  Dop. št. 38, str. 13 | Direktiva 2004/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o merilnih instrumentih | 1.9.2006 |
| 064/2005 | 29.4.2005 | 15.9.2005
  UL L 239, str. 48
  Dop. št. 46, str. 30 | Uredba Komisije (ES) št. 809/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki jih vsebujejo prospekti, in o obliki prospektov, vključitvi informacij s sklicevanjem in objavi teh prospektov in razširjanju oglaševanj | 1.1.2007 |
| 065/2005 | 29.4.2005 | 15.9.2005
  UL L 239, str. 50
  Dop. št. 46, str. 31 | Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah Direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS | 1.8.2007 |
| 070/2005 | 29.4.2005 | 15.9.2005
  UL L 239, str. 61
  Dop. št. 46, str. 37 | Direktiva 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem | 1.8.2007 |
| 102/2005 | 8.7.2005 | 24.11.2005
  UL L 306, str. 34
  Dop. št. 60, str. 21 | Direktiva 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo | 1.9.2006 |
| 105/2005 | 8.7.2005 | 24.11.2005
  UL L 306, str. 41
  Dop. št. 60, str. 26 | Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja | 1.9.2006 |
| 120/2005 | 30.9.2005 | 22.12.2005
  UL L 339, str. 26
  Dop. št. 66, str. 15 | Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES | 1.6.2007 |
| 146/2005 | 2.12.2005 | 23.2.2006
  UL L 53, str. 43
  Dop. št. 10, str. 17 | Sklep Komisije 2003/796/ES z dne 11. novembra 2003 o ustanovitvi Skupine evropskih regulatorjev za električno energijo in plin.
  Uredba (ES) št. 1228/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije.
  Direktiva 2003/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 98/30/ES.
  Direktiva 2003/54/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92/ES | 1.6.2007 |
| 152/2005 | 2.12.2005 | 23.2.2006
  UL L 53, str. 53
  Dop. št. 10, str. 24 | Direktiva 2004/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o varnosti zrakoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti | 1.3.2007 |
| 003/2006 | 27.1.2006 | 30.3.2006
  UL L 92, str. 22
  Dop. št. 17, str. 4 | Direktiva 2004/108/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo in razveljavitvi Direktive 89/336/EGS | 1.3.2007 |
| 010/2006 | 27.1.2006 | 30.3.2006
  UL L 92, str. 32
  Dop. št. 17, str. 11 | Direktiva 2004/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih varnostnih zahtevah za predore v vseevropskem cestnem omrežju | 1.12.2006 |
| 017/2006 | 27.1.2006 | 30.3.2006
  UL L 92, str. 46
  Dop. št. 17, str. 22 | Sklep št. 854/2005/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o uvedbi večletnega Programa Skupnosti za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologij | 16.5.2006 |
| 034/2006 | 10.3.2006 | 1.6.2006
  UL L 147, str. 51
  Dop. št. 28, str. 20 | Uredba Komisije (ES) št. 884/2005 z dne 10. junija 2005 o določitvi postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju pomorske varnosti | 1.4.2007 |
| 041/2006 | 10.3.2006 | 1.6.2006
  UL L 147, str. 64
  Dop. št. 28, str. 28 | Sklep 2004/387/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o interoperabilnem zagotavljanju vseevropskih e-vladnih storitev javnim upravam, podjetjem in državljanom (IDABC) | 8.6.2006 |
| 051/2006 | 28.4.2006 | 29.6.2006
  UL L 175, str. 101
  Dop. št. 34, str. 13 | Uredba (ES) št. 1158/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98 o kratkoročnih statističnih kazalcih.
  Uredba (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih | 1.1.2007 |
| 059/2006 | 2.6.2006 | 7.9.2006
  UL L 245, str. 5
  Dop. št. 44, str. 5 | Direktiva 2005/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o pozavarovanju in o spremembi Direktiv Sveta 73/239/EGS, 92/49/EGS ter Direktiv 98/78/ES in 2002/83/ES | 1.6.2007 |
| 064/2006 | 2.6.2006 | 7.9.2006
  UL L 245, str. 13
  Dop. št. 44, str. 11 | Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov, o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 in Direktive Sveta 91/439/EGS ter o razveljavitvi Direktive Sveta 76/914/EGS | 1.6.2007 |
| 065/2006 | 2.6.2006 | 7.9.2006
  UL L 245, str. 16
  Dop. št. 44, str. 13 | Direktiva 2005/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o krepitvi varnosti v pristaniščih | 1.4.2007 |
| 067/2006 | 2.6.2006 | 7.9.2006
  UL L 245, str. 18
  Dop. št. 44, str. 15 | Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba.
  Uredba (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu.
  Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu.
  Uredba (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa | 1.2.2007 |
| 068/2006 | 2.6.2006 | 7.9.2006
  UL L 245, str. 22
  Dop. št. 44, str. 18 | Direktiva Komisije 2005/51/ES z dne 7. septembra 2005 o spremembi Priloge XX k Direktivi 2004/17/ES in Priloge VIII k Direktivi 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta o javnih naročilih.
  Uredba Komisije (ES) št. 1564/2005 z dne 7. septembra 2005 o določitvi standardnih obrazcev za objavo obvestil v okviru postopkov javnih naročil v skladu z Direktivama 2004/17/ES in 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta.
  Odločba Komisije 2005/15/ES z dne 7. januarja 2005 o pogojih uporabe postopka, predvidenega v členu 30 Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev.
  Uredba Komisije (ES) št. 1874/2004 z dne 28. oktobra 2004 o spremembah Direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede njunih mejnih vrednosti uporabe za postopke za oddajo naročil.
  Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev.
  Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev | 18.4.2007 |
| 081/2006 | 7.7.2006 | 19.10.2006
  UL L 289, str. 12
  Dop. št. 52, str. 11 | Direktiva Komisije 2005/61/ES z dne 30. septembra 2005 o izvajanju Direktive 2002/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev po sledljivosti in obveščanju o hudih neželenih reakcijah in dogodkih.
  Direktiva Komisije 2005/62/ES z dne 30. septembra 2005 o izvajanju Direktive 2002/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede standardov in specifikacij Skupnosti v zvezi s sistemom kakovosti za transfuzijske ustanove | 1.2.2007 |
| 086/2006 | 7.7.2006 | 19.10.2006
  UL L 289, str. 21
  Dop. št. 52, str. 17 | Direktiva 2005/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o spremembi Direktiv Sveta 72/166/EGS, 84/5/EGS, 88/357/EGS in 90/232/EGS ter Direktive 2000/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil | 1.3.2008 |
| 087/2006 | 7.7.2006 | 19.10.2006
  UL L 289, str. 23
  Dop. št. 52, str. 19 | Direktiva 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma | 1.4.2007 |
| 088/2006 | 7.7.2006 | 19.10.2006
  UL L 289, str. 26
  Dop. št. 52, str. 21 | Direktiva 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje | 12.4.2007 |
| 092/2006 | 7.7.2006 | 19.10.2006
  UL L 289, str. 33
  Dop. št. 52, str. 26 | Uredba (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov | 1.6.2007 |
| 124/2006 | 22.9.2006 | 30.11.2006
  UL L 333, str. 53
  Dop. št. 60, str. 40 | Direktiva 2004/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (18. posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) | 1.6.2007 |
| 127/2006 | 22.9.2006 | 30.11.2006
  UL L 333, str. 59
  Dop. št. 60, str. 43 | Direktiva 2005/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb | 1.6.2007 |
| 136/2006 | 27.10.2006 | 21.12.2006
  UL L 366, str. 79
  Dop. št. 64, str. 8 | Uredba Komisije (ES) št. 676/2006 z dne 2. maja 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1980/2003 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1177/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC) glede definicij in posodobljenih definicij.
  Uredba Komisije (ES) št. 698/2006 z dne 5. maja 2006 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 530/1999 v zvezi z vrednotenjem kakovosti strukturne statistike stroškov dela in plač.
  Uredba Sveta (ES) št. 701/2006 z dne 25. aprila 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 2494/95 glede časovnega okvira zbiranja cen v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin | 1.6.2007 |
| 150/2006 | 8.12.2006 | 29.3.2007
  UL L 89, str. 21
  Dop. št. 15, str. 17 | Direktiva 2003/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o oglaševanju in sponzorstvu tobačnih izdelkov | 1.10.2007 |
| 151/2006 | 8.12.2006 | 29.3.2007
  UL L 89, str. 22
  Dop. št. 15, str. 18 | Direktiva 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu z energijo in o spremembi Direktive 92/42/EGS | 1.10.2007 |
| 153/2006 | 8.12.2006 | 29.3.2007
  UL L 89, str. 25
  Dop. št. 15, str. 20 | Uredba Sveta (ES) št. 1419/2006 z dne 25. septembra 2006 o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 4056/86 o podrobnih pravilih za uporabo členov 85 in 86 Pogodbe ES v zvezi s pomorskim prometom in spremembi Uredbe (ES) št. 1/2003 glede povečanja področja uporabe za vključitev kabotaže in mednarodnih prevoznih storitev v prosti plovbi | 1.8.2007 |
| 154/2006 | 8.12.2006 | 29.3.2007
  UL L 89, str. 27
  Dop. št. 15, str. 22 | Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi Uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85.
  Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje Uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS | 1.5.2008 |
| 021/2007 | 27.4.2007 | 9.8.2007
  UL L 209, str. 38
  Dop. št. 38, str. 26 | Direktiva Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive.
  Uredba Komisije (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o transakcijah, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi | 1.6.2008 |
| 023/2007 | 27.4.2007 | 9.8.2007
  UL L 209, str. 42
  Dop. št. 38, str. 28 | Uredba Komisije (ES) št. 851/2006 z dne 9. junija 2006 o določitvi vsebine postavk v računovodskih obrazcih iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 1108/70 | 1.7.2007 |
| 050/2007 | 8.6.2007 | 11.10.2007
  UL L 266, str. 8
  Dop. št. 48, str. 6 | Odločba Komisije 2006/891/ES z dne 4. decembra 2006 o uporabi informacij, ki so pripravljene po mednarodno sprejetih računovodskih standardih, s strani izdajateljev vrednostnih papirjev iz tretjih držav | 1.3.2008 |
| 143/2007 | 26.10.2007 | 10.4.2008
  UL L 100, str. 84
  Dop. št. 19, str. 85 | Uredba (ES) št. 717/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in spremembah Direktive 2002/21/ES | 22.12.2007 |
| 146/2007 | 26.10.2007 | 10.4.2008
  UL L 100, str. 92
  Dop. št. 19, str. 90 | Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES.
  Odločba Komisije 2006/780/ES z dne 13. novembra 2006 o izognitvi dvojnemu štetju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v okviru sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami za projektne dejavnosti iz Kjotskega protokola v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta.
  Odločba Komisije 2004/156/ES z dne 29. januarja 2004 o določitvi smernic za spremljanje in poročanje o emisijah toplogrednih plinov v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta.
  Uredba Komisije (ES) št. 2216/2004 z dne 21. decembra 2004 za standardiziran in zavarovan sistem registrov v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbo št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta.
  Direktiva 2004/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o spremembah Direktive 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti glede na projektne mehanizme iz Kjotskega protokola | 29.12.2007 |

Številka sklepa

Datum sprejetja

Sklic na objavo

Vključeni pravni akt(-i)

Datum začetka veljavnosti

082/2004

8.6.2004

25.11.2004

UL L 349, str. 39

Dop. št. 59, str. 15

Direktiva 2002/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 2003 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO)

1.2.2006

014/2005

8.2.2005

23.6.2005

UL L 161, str. 33

Dop. št. 32, str. 19

Uredba (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih

1.4.2007

023/2005

8.2.2005

23.6.2005

UL L 161, str. 52

Dop. št. 32, str. 30

Uredba (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni

19.5.2005

031/2005

11.3.2005

28.7.2005

UL L 198, str. 20

Dop. št. 38, str. 13

Direktiva 2004/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o merilnih instrumentih

1.9.2006

064/2005

29.4.2005

15.9.2005

UL L 239, str. 48

Dop. št. 46, str. 30

Uredba Komisije (ES) št. 809/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki jih vsebujejo prospekti, in o obliki prospektov, vključitvi informacij s sklicevanjem in objavi teh prospektov in razširjanju oglaševanj

1.1.2007

065/2005

29.4.2005

15.9.2005

UL L 239, str. 50

Dop. št. 46, str. 31

Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah Direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS

1.8.2007

070/2005

29.4.2005

15.9.2005

UL L 239, str. 61

Dop. št. 46, str. 37

Direktiva 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem

1.8.2007

102/2005

8.7.2005

24.11.2005

UL L 306, str. 34

Dop. št. 60, str. 21

Direktiva 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo

1.9.2006

105/2005

8.7.2005

24.11.2005

UL L 306, str. 41

Dop. št. 60, str. 26

Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja

1.9.2006

120/2005

30.9.2005

22.12.2005

UL L 339, str. 26

Dop. št. 66, str. 15

Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES

1.6.2007

146/2005

2.12.2005

23.2.2006

UL L 53, str. 43

Dop. št. 10, str. 17

Sklep Komisije 2003/796/ES z dne 11. novembra 2003 o ustanovitvi Skupine evropskih regulatorjev za električno energijo in plin.

Uredba (ES) št. 1228/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije.

Direktiva 2003/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 98/30/ES.

Direktiva 2003/54/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92/ES

1.6.2007

152/2005

2.12.2005

23.2.2006

UL L 53, str. 53

Dop. št. 10, str. 24

Direktiva 2004/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o varnosti zrakoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti

1.3.2007

003/2006

27.1.2006

30.3.2006

UL L 92, str. 22

Dop. št. 17, str. 4

Direktiva 2004/108/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo in razveljavitvi Direktive 89/336/EGS

1.3.2007

010/2006

27.1.2006

30.3.2006

UL L 92, str. 32

Dop. št. 17, str. 11

Direktiva 2004/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih varnostnih zahtevah za predore v vseevropskem cestnem omrežju

1.12.2006

017/2006

27.1.2006

30.3.2006

UL L 92, str. 46

Dop. št. 17, str. 22

Sklep št. 854/2005/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o uvedbi večletnega Programa Skupnosti za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologij

16.5.2006

034/2006

10.3.2006

1.6.2006

UL L 147, str. 51

Dop. št. 28, str. 20

Uredba Komisije (ES) št. 884/2005 z dne 10. junija 2005 o določitvi postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju pomorske varnosti

1.4.2007

041/2006

10.3.2006

1.6.2006

UL L 147, str. 64

Dop. št. 28, str. 28

Sklep 2004/387/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o interoperabilnem zagotavljanju vseevropskih e-vladnih storitev javnim upravam, podjetjem in državljanom (IDABC)

8.6.2006

051/2006

28.4.2006

29.6.2006

UL L 175, str. 101

Dop. št. 34, str. 13

Uredba (ES) št. 1158/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98 o kratkoročnih statističnih kazalcih.

Uredba (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih

1.1.2007

059/2006

2.6.2006

7.9.2006

UL L 245, str. 5

Dop. št. 44, str. 5

Direktiva 2005/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o pozavarovanju in o spremembi Direktiv Sveta 73/239/EGS, 92/49/EGS ter Direktiv 98/78/ES in 2002/83/ES

1.6.2007

064/2006

2.6.2006

7.9.2006

UL L 245, str. 13

Dop. št. 44, str. 11

Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov, o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 in Direktive Sveta 91/439/EGS ter o razveljavitvi Direktive Sveta 76/914/EGS

1.6.2007

065/2006

2.6.2006

7.9.2006

UL L 245, str. 16

Dop. št. 44, str. 13

Direktiva 2005/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o krepitvi varnosti v pristaniščih

1.4.2007

067/2006

2.6.2006

7.9.2006

UL L 245, str. 18

Dop. št. 44, str. 15

Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba.

Uredba (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu.

Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu.

Uredba (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa

1.2.2007

068/2006

2.6.2006

7.9.2006

UL L 245, str. 22

Dop. št. 44, str. 18

Direktiva Komisije 2005/51/ES z dne 7. septembra 2005 o spremembi Priloge XX k Direktivi 2004/17/ES in Priloge VIII k Direktivi 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta o javnih naročilih.

Uredba Komisije (ES) št. 1564/2005 z dne 7. septembra 2005 o določitvi standardnih obrazcev za objavo obvestil v okviru postopkov javnih naročil v skladu z Direktivama 2004/17/ES in 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

Odločba Komisije 2005/15/ES z dne 7. januarja 2005 o pogojih uporabe postopka, predvidenega v členu 30 Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo naročil v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev.

Uredba Komisije (ES) št. 1874/2004 z dne 28. oktobra 2004 o spremembah Direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede njunih mejnih vrednosti uporabe za postopke za oddajo naročil.

Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev.

Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev

18.4.2007

081/2006

7.7.2006

19.10.2006

UL L 289, str. 12

Dop. št. 52, str. 11

Direktiva Komisije 2005/61/ES z dne 30. septembra 2005 o izvajanju Direktive 2002/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev po sledljivosti in obveščanju o hudih neželenih reakcijah in dogodkih.

Direktiva Komisije 2005/62/ES z dne 30. septembra 2005 o izvajanju Direktive 2002/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede standardov in specifikacij Skupnosti v zvezi s sistemom kakovosti za transfuzijske ustanove

1.2.2007

086/2006

7.7.2006

19.10.2006

UL L 289, str. 21

Dop. št. 52, str. 17

Direktiva 2005/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o spremembi Direktiv Sveta 72/166/EGS, 84/5/EGS, 88/357/EGS in 90/232/EGS ter Direktive 2000/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil

1.3.2008

087/2006

7.7.2006

19.10.2006

UL L 289, str. 23

Dop. št. 52, str. 19

Direktiva 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma

1.4.2007

088/2006

7.7.2006

19.10.2006

UL L 289, str. 26

Dop. št. 52, str. 21

Direktiva 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje

12.4.2007

092/2006

7.7.2006

19.10.2006

UL L 289, str. 33

Dop. št. 52, str. 26

Uredba (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov

1.6.2007

124/2006

22.9.2006

30.11.2006

UL L 333, str. 53

Dop. št. 60, str. 40

Direktiva 2004/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (18. posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

1.6.2007

127/2006

22.9.2006

30.11.2006

UL L 333, str. 59

Dop. št. 60, str. 43

Direktiva 2005/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb

1.6.2007

136/2006

27.10.2006

21.12.2006

UL L 366, str. 79

Dop. št. 64, str. 8

Uredba Komisije (ES) št. 676/2006 z dne 2. maja 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1980/2003 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1177/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC) glede definicij in posodobljenih definicij.

Uredba Komisije (ES) št. 698/2006 z dne 5. maja 2006 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 530/1999 v zvezi z vrednotenjem kakovosti strukturne statistike stroškov dela in plač.

Uredba Sveta (ES) št. 701/2006 z dne 25. aprila 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 2494/95 glede časovnega okvira zbiranja cen v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin

1.6.2007

150/2006

8.12.2006

29.3.2007

UL L 89, str. 21

Dop. št. 15, str. 17

Direktiva 2003/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o oglaševanju in sponzorstvu tobačnih izdelkov

1.10.2007

151/2006

8.12.2006

29.3.2007

UL L 89, str. 22

Dop. št. 15, str. 18

Direktiva 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu z energijo in o spremembi Direktive 92/42/EGS

1.10.2007

153/2006

8.12.2006

29.3.2007

UL L 89, str. 25

Dop. št. 15, str. 20

Uredba Sveta (ES) št. 1419/2006 z dne 25. septembra 2006 o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 4056/86 o podrobnih pravilih za uporabo členov 85 in 86 Pogodbe ES v zvezi s pomorskim prometom in spremembi Uredbe (ES) št. 1/2003 glede povečanja področja uporabe za vključitev kabotaže in mednarodnih prevoznih storitev v prosti plovbi

1.8.2007

154/2006

8.12.2006

29.3.2007

UL L 89, str. 27

Dop. št. 15, str. 22

Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi Uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85.

Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje Uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS

1.5.2008

021/2007

27.4.2007

9.8.2007

UL L 209, str. 38

Dop. št. 38, str. 26

Direktiva Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive.

Uredba Komisije (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o transakcijah, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi

1.6.2008

023/2007

27.4.2007

9.8.2007

UL L 209, str. 42

Dop. št. 38, str. 28

Uredba Komisije (ES) št. 851/2006 z dne 9. junija 2006 o določitvi vsebine postavk v računovodskih obrazcih iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 1108/70

1.7.2007

050/2007

8.6.2007

11.10.2007

UL L 266, str. 8

Dop. št. 48, str. 6

Odločba Komisije 2006/891/ES z dne 4. decembra 2006 o uporabi informacij, ki so pripravljene po mednarodno sprejetih računovodskih standardih, s strani izdajateljev vrednostnih papirjev iz tretjih držav

1.3.2008

143/2007

26.10.2007

10.4.2008

UL L 100, str. 84

Dop. št. 19, str. 85

Uredba (ES) št. 717/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in spremembah Direktive 2002/21/ES

22.12.2007

146/2007

26.10.2007

10.4.2008

UL L 100, str. 92

Dop. št. 19, str. 90

Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES.

Odločba Komisije 2006/780/ES z dne 13. novembra 2006 o izognitvi dvojnemu štetju zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v okviru sistema Skupnosti za trgovanje z emisijami za projektne dejavnosti iz Kjotskega protokola v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

Odločba Komisije 2004/156/ES z dne 29. januarja 2004 o določitvi smernic za spremljanje in poročanje o emisijah toplogrednih plinov v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

Uredba Komisije (ES) št. 2216/2004 z dne 21. decembra 2004 za standardiziran in zavarovan sistem registrov v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbo št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

Direktiva 2004/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o spremembah Direktive 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti glede na projektne mehanizme iz Kjotskega protokola

29.12.2007

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 25.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/19

---

Sporočilo francoske vlade v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1)

(Obvestilo o zahtevkih za izključni dovoljenji za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov, imenovanih „Permis du Languedoc“ in „Permis des Plaines du Languedoc“

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 244/06)

Družba Languedoc Petroleum Development Ltd s sedežem na Wembley Point, 1 Harrow Road, Wembley, Middlesex, HA9 6DE (Združeno kraljestvo), je z zahtevkom z dne 19. aprila 2007, popravljenim 16. maja 2008, zaprosila za izključno dovoljenje za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano „Permis du Languedoc“, za obdobje petih let na površini približno 2 348 kvadratnih kilometrov, ki pokriva del departmajev Aude in Hérault.

Družba Lundin International SA s sedežem na MacLaunay, F-51210 Montmirail, je z zahtevkom z dne 28. januarja 2008 zaprosila za izključno dovoljenje za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano „Permis des Plaines du Languedoc“, za obdobje petih let na enaki površini kot pri dovoljenju „Permis du Languedoc“.

Območje, ki ga pokrivata dovoljenji, je omejeno z loki poldnevnikov in vzporednikov, ki povezujejo točke, določene v nadaljevanju, z njihovimi geografskimi koordinatami, pri čemer izhodiščni poldnevnik poteka skozi Pariz.

| Točka | Zemljepisna dolžina | Zemljepisna širina |
| --- | --- | --- |
| A | 1,30° V.Z.D. | 48,40° S.Z.Š. |
| B | 0,90° V.Z.D. | 48,40° S.Z.Š. |
| C | 0,90° V.Z.D. | 48,30° S.Z.Š. |
| D | 0,60° V.Z.D. | 48,30° S.Z.Š. |
| E | 0,60° V.Z.D. | 48,20° S.Z.Š. |
| F | 0,40° V.Z.D. | 48,20° S.Z.Š. |
| G | 0,40° V.Z.D. | 47,90° S.Z.Š. |

Točka

Zemljepisna dolžina

Zemljepisna širina

A

1,30° V.Z.D.

48,40° S.Z.Š.

B

0,90° V.Z.D.

48,40° S.Z.Š.

C

0,90° V.Z.D.

48,30° S.Z.Š.

D

0,60° V.Z.D.

48,30° S.Z.Š.

E

0,60° V.Z.D.

48,20° S.Z.Š.

F

0,40° V.Z.D.

48,20° S.Z.Š.

G

0,40° V.Z.D.

47,90° S.Z.Š.

Točka H: presečišče vzporednika 47,90° S.Z.Š. z obalnim pasom sredozemske obale.

Točka I: presečišče poldnevnika 1,30° V.Z.D. z obalnim pasom sredozemske obale.

Točke H do I: obalni pas sredozemske obale.

Predložitev zahtevkov in merila za podelitev pravic

Vlagatelji začetnega in konkurenčnih zahtevkov morajo izpolnjevati pogoje iz členov 4 in 5 Odloka št. 2006-648 z dne 2. junija 2006 o rudarskih pravicah in pravicah podzemnega skladiščenja (Journal officiel de la République française z dne 3. junija 2006).

Zainteresirane družbe lahko vložijo konkurenčni zahtevek v devetdesetih dneh od dneva objave tega obvestila v skladu s postopkom, povzetim v „Obvestilu o podelitvi rudarskih pravic za ogljikovodike v Franciji“, ki je bilo objavljeno v
  Uradnem listu Evropskih skupnosti C 374 z dne 30. decembra 1994, str. 11, in določenim z Odlokom št. 2006-648 o rudarskih pravicah in pravicah podzemnega skladiščenja. Konkurenčne zahtevke naslovijo na ministrstvo, pristojno za rudarstvo, na spodaj navedeni naslov.

Odločitve v zvezi z začetnim in konkurenčnimi zahtevki se sprejmejo na podlagi meril za podelitev rudarskih pravic, opredeljenih v členu 6 navedenega odloka, in sicer najpozneje 1. oktobra 2009.

Pogoji in zahteve za izvajanje dejavnosti ter njeno prenehanje

Vlagatelji naj upoštevajo člen 79 in člen 79.1 rudarskega zakonika in Odlok št. 2006-649 z dne 2. junija 2006 o rudarskih dejavnostih, dejavnostih podzemnega skladiščenja ter nadzoru rudnikov in podzemnih skladišč (Journal officiel de la République française z dne 3. junija 2006).

Dodatne informacije so na voljo pri Ministrstvu za ekologijo, energijo, prostorsko načrtovanje in trajnostni razvoj (Generalni direktorat za energetiko in podnebje, Direktorat za energijo, SD2, Urad za izkoriščanje in proizvodnjo ogljikovodikov) (Ministère de l'écologie, de l'énergie, de l'aménagement du territoire et du développement durable (direction générale de l'énergie et du climat, direction de l'énergie, SD2, bureau exploration et production des hydrocarbures)),41, boulevard Vincent Auriol, F-75703 Paris Cedex 13 (telefon: (33) 144 97 23 02, telefaks: (33) 144 97 05 70).

Zgoraj navedeni zakoni in drugi predpisi so na voljo na spletni strani:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  UL L 164, 30.6.1994, str. 3.

---

| 25.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/21

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 244/07)

| 1. | Komisija je 12. septembra 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Life Assurance Holding Corporation Limited („LAHC“, Združeno kraljestvo), ki je pod nadzorom podjetja Swiss Reinsurance Company („Swiss Re“, Švica), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Barclays Life Assurance Company Limited skupaj s hčerinskim podjetjem BLAC Limited („Barclays Life“, Združeno kraljestvo), ki je v njegovi stoodstotni lasti, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 12. septembra 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Life Assurance Holding Corporation Limited („LAHC“, Združeno kraljestvo), ki je pod nadzorom podjetja Swiss Reinsurance Company („Swiss Re“, Švica), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Barclays Life Assurance Company Limited skupaj s hčerinskim podjetjem BLAC Limited („Barclays Life“, Združeno kraljestvo), ki je v njegovi stoodstotni lasti, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje LAHC: specializirane storitve pridobivanja in združevanja zavarovalnic, ki opravljajo posle življenjskega zavarovanja, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje LAHC: specializirane storitve pridobivanja in združevanja zavarovalnic, ki opravljajo posle življenjskega zavarovanja,

| — | za podjetje Swiss Re: ponudnik storitev pozavarovanja po celem svetu ter storitev življenjskih in neživljenjskih zavarovanj, |
| --- | --- |

—

za podjetje Swiss Re: ponudnik storitev pozavarovanja po celem svetu ter storitev življenjskih in neživljenjskih zavarovanj,

| — | za podjetje Barclays Life: ponudnik storitev življenjskih zavarovanj v Združenem kraljestvu. Barclays Life prav tako upravlja zaprte portfelje pokojninskih zavarovanj in rentnih pogodb. |
| --- | --- |

—

za podjetje Barclays Life: ponudnik storitev življenjskih zavarovanj v Združenem kraljestvu. Barclays Life prav tako upravlja zaprte portfelje pokojninskih zavarovanj in rentnih pogodb.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 25.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/22

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5285 – Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 244/08)

| 1. | Komisija je 15. septembra 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Fortis SA/NV in Fortis NV (skupaj „Fortis“, Belgija) z nakupom delnic pridobita nadzor nad celotnim podjetjem Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV (Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 15. septembra 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Fortis SA/NV in Fortis NV (skupaj „Fortis“, Belgija) z nakupom delnic pridobita nadzor nad celotnim podjetjem Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV (Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Fortis: dejavno na področjih bančnih in zavarovalnih proizvodov, zakupa in faktoringa, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Fortis: dejavno na področjih bančnih in zavarovalnih proizvodov, zakupa in faktoringa,

| — | za Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV: dejavno na področju zavarovalnih proizvodov. |
| --- | --- |

—

za Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV: dejavno na področju zavarovalnih proizvodov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5285 – Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5285 – Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

DRUGI AKTI

Komisija

| 25.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/23

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2008/C 244/09)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„ZNOJEMSKÉ PIVO“

ES št.: CZ-PGI-005/0376-14.10.2004

ZGO ( X ) ZOP ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda v informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Naslov: | Antonína Čermáka 2a |
| CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč |

Naziv:

Úřad průmyslového vlastnictví

Naslov:

Antonína Čermáka 2a

CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč

Tel.:

(420) 220 38 31 11

Faks:

(420) 221 32 47 18

E-mail:

posta@upv.cz

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Starobrno, a. s. |
| --- | --- |
| Naslov: | Hlinky 160/12 |
| CZ-661 47 Brno |

Naziv:

Starobrno, a. s.

Naslov:

Hlinky 160/12

CZ-661 47 Brno

Tel.:

(420) 543 51 61 11

Faks:

(420) 543 21 10 35

E-mail:

starobrno@starobrno.cz

Sestava:

Proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

Ta vloga odstopa od člena 5(1) Uredbe (ES) št. 510/2006, ker na območju obstaja samo en proizvajalec. Izpolnjene so zahteve iz člena 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2006, saj je vlagatelj edini proizvajalec na opredeljenem območju in se „Znojemské pivo“ proizvaja na opredeljenem območju v skladu z opisano metodo, iz surovin, ki imajo predpisane lastnosti in kakovost, ter z uporabo lokalnih vodnih virov, kar daje „Znojemskému pivu“ njegove značilne lastnosti, zaradi katerih se razlikuje od piv, proizvedenih na sosednjih območjih. Edinstveni proizvodni postopek izhaja iz večstoletne pivovarske tradicije v mestu na opredeljenem območju. Označba „Znojemské pivo“ je tradicionalna in se navezuje izključno na navedeno območje.

3.   Vrsta proizvoda:

Skupina: 2.1 – Pivo

4.   Specifikacija

(Povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Naziv: „Znojemské pivo“

4.2   Opis: Proizvajajo se naslednje osnovne vrste „Znojemskéga piva“: svetlo točeno, temno točeno in ležak.

Surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji:

Slad – uporablja se slad, proizveden iz dvorednega jarega ječmena. Lastnosti slada morajo ustrezati naslednjim vrednostim:

| Ekstrakt v suhem sladu | (masni odstotek) | min. | 78,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kolbachov indeks | (%) | | 38,0 ±3 |
| Moč diastaze | (enote WK) | min. | 220 |
| Stopnja dejanske fermentacije | (%) | max. | 82 |
| Krhkost | (%) | min. | 80,0 |

Ekstrakt v suhem sladu

(masni odstotek)

min.

78,0

Kolbachov indeks

(%)

38,0 ±3

Moč diastaze

(enote WK)

min.

220

Stopnja dejanske fermentacije

(%)

max.

82

Krhkost

(%)

min.

80,0

Voda – uporablja se voda iz mestnega vodovoda.

Hmelj – uporabljata se sorti „Žatecký poloraný červeňák“ in „Magnum Hallertau“ v obliki granulata in ekstrakta; ti sorti hmelja dajeta „Znojemskému pivu“ značilni grenki priokus.

Značilnosti posameznih vrst:

Svetlo točeno pivo

začetna masna gostota ( % ekstrakta) 8–10 %,

vsebnost alkohola (vol. %) 3,2–4,0,

grenkost (enote EBC) 17–25,

barva (enote EBC) 8–12,

vsebnost CO2 (mg/l) 4,8–5,5,

točeno pivo, močneje fermentirano, rahlo grenko, z vonjem po hmelju, močno peneče in skladnega okusa, s srednjo ostrino.

Temno točeno pivo

začetna masna gostota ( % ekstrakta) 9–10 %,

vsebnost alkohola (vol. %) 3,8–4,0,

grenkost (enote EBC) 18–25,

barva (enote EBC) 35–90,

vsebnost CO2 (mg/l) 4,4–5,5,

temno pivo granatne barve, manj grenko, prijetnega karamelno-sladnega okusa in vonja, s srednjo ostrino.

Ležak

začetna masna gostota ( % ekstrakta) 11–12 %,

vsebnost alkohola (vol. %) 4,5–5,0,

grenkost (enote EBC) 23–30,

barva (enote EBC) 11–14,

vsebnost CO2 (mg/l) 4,4–5,5,

srednje fermentirano pivo polnejšega okusa, srednje ali močno grenko, s čisto aromo, enakomernim okusom, srednjo polnostjo in večjo ostrino, močno peneče.

4.3   Geografsko območje: Okraj Znojmo.

4.4   Dokazilo o poreklu: Proizvajalec vodi evidenco dobaviteljev vseh surovin, kupcev končnih proizvodov in sistema nadzora med proizvodnim postopkom. Proizvodni postopek in specifikacijo nadzoruje inšpektorat Državne inšpekcije za kmetijstvo in prehrano s sedežem v Brnu. V skladu z zakonodajo morajo biti na vsakem proizvodu navedeni podatki o proizvajalcu. Izvor domačega hmelja redno nadzoruje Raziskovalni inštitut za hmeljarstvo s sedežem v Žatcu, ki preverja osnovno čistoto hmelja.

4.5   Metoda pridobivanja: Pri proizvodnji „Znojemskéga piva“ se uporabljajo tri osnovne surovine – kakovostni slad z zgoraj navedenimi lastnostmi, proizveden iz dvorednega jarega ječmena, hmelj sorte „Žatecký poloraný červeňák“ in „Magnum Hallertau“ ter pitna voda iz mestnega vodovoda brez dodatne obdelave. Proizvodnja piva se začne v pivovarni, kjer se slad najprej zmelje in zmeša z vodo. V varilnici pivovarne nato poteka klasični postopek drozganja z dvojno dekokcijo, s katerim se doseže optimalna temperatura za ekstrakcijo snovi iz slada. Najpomembnejši del tehnološkega postopka je kuhanje, med katerim se sladica (mešanica ekstrakta slada in vode) kuha skupaj s hmeljem, končni proizvod pa je tako imenovana pivina. Vroča pivina se loči od usedline in ohladi, tako da je pripravljena za fermentacijo. Na območju Znojmo glavna fermentacija poteka v klasičnem prostoru za fermentacijo, kjer se ohlajeni pivini dovaja kisik, dodajo se ji kvasovke in v odprtih kadeh se odvija glavna fermentacija, ki traja približno sedem dni. V tem času se sladkor iz slada s pomočjo kvasovk spremeni v alkohol, kot stranski proizvod pa nastaja ogljikov dioksid. Uporabljajo se kvasovke vrste Saccharomyces cerevisiae uvarum – kvasovke spodnjega vretja. Po končani glavni fermentaciji se kad ohladi, kvas se usede na dno kadi (od tod ime „spodnje vretje“) in „mlado pivo“ se prečrpa v zorilno klet, kjer poteka zorenje. Zorenje piva traja od 30 do 90 dni, odvisno od vrste piva, bistveno pa je, da poteka pri nizki temperaturi – približno 2 °C. Med zorenjem pivo pridobi optimalne organoleptične lastnosti, nasiti se z ogljikovim dioksidom in se zbistri. Pred polnjenjem v sode ali steklenice je treba pivo filtrirati, da se iz mladega piva odstranijo kvasovke. Sledita stabilizacija in pasterizacija, s čimer se povečata koloidna in mikrobiološka trajnost piva. Pivo nato zori v pivskih kleteh v zgodovinskem delu mesta Znojmo. Pivo se v polnilnicah pretoči v steklenice ali sode ter odpošlje kupcem.

4.6   Povezava: Prve dokumentirane omembe varjenja piva v mestu Znojmo segajo v leto 1278. Iz obdobja Karla IV. se je ohranila tudi t. i. „Losunková kniha“ (1363) – pisni dokument s seznamom hiš in meščanov, ki imajo dovoljenje za varjenje piva, med katerimi je omenjen tudi pivovar Hostan (čigar ime je postalo simbol piva in pivovarjev iz mesta Znojmo). Leta 1629 sta bili ustanovljeni dve samostojni mestni pivovarni. Leta 1924 sta se obe pivovarni združili in Znojmo je postalo središče pivovarske dejavnosti v pokrajini spodnji Podyjí. Po privatizaciji leta 1993 je tradicijo mestnega pivovarstva nadaljevala družba HOSTAN s.r.o. Leta 2002 se je ta družba združila z družbo STAROBRNO a.s., ki je nadaljevala proizvodnjo tradicionalnega „Znojemskéga piva“, ki se v mestu Znojmo vari že od 13. stoletja.

„Znojemské pivo“ se proizvaja po zgoraj opisani metodi na opredeljenem območju iz surovin, ki imajo predpisane lastnosti in kakovost, ter z uporabo lokalnih vodnih virov, kar daje „Znojemskemu pivu“ njegove značilne lastnosti. Edinstveni proizvodni postopek izhaja iz večstoletne mestne pivovarske tradicije na opredeljenem območju.

Na najpomembnejšem tekmovanju v Češki republiki, ki poteka v okviru sejma PIVEX, je „Znojemské pivo“ prejelo nagrade v treh od štirih možnih kategorij (leta 1997 in 1998). V okviru tekmovanja „Cena českých sládků“ je Znojemské pivo 12 % Premium – světlý ležák prejelo tretjo nagrado na izboru za najboljše pivo leta 1997.

Leta 1999 je bilo „Znojemské pivo“ na sejmu PIVEX nagrajeno s 1. mestom za vrsto 12 % Hostan Premium in 2. mestom za vrsto 10 % Hostan Granát; na tekmovanju „Cena českých sládků“ je bilo nagrajeno s 1. mestom za vrsto 11 % Hradní – světlý ležák. Leta 2000 je „Znojemské pivo“ zmagalo na tekmovanju „Naše pivko“, ki ga prireja uredništvo publikacije Pivní kurýr. Doslej najuspešnejše leto za „Znojemské pivo“ je bilo leto 2001, ko je bilo nagrajeno s 1. mestom na tekmovanju „Naše pivko“, na najpomembnejšem češkem tekmovanju „České pivo“ je vrsta Znojemské pivo Hostan – Naše pivko zmagala v kategoriji točenih piv, vrsta Znojemské pivo Hostan – Hradní pa je bila tretja v kategoriji ležakov. Še en uspeh v istem letu je bilo 2. mesto za vrsto Znojemské pivo Hostan – Hradní na tekmovanju „Cena českých sládků“. Leta 2003 in 2004 je vrsta Znojemské pivo Hostan – Naše pivko prejela certifikat kakovosti na tekmovanju „Zlatý pohár PIVEXU“ („Zlati pokal PIVEXA“).

Ne glede na blagovno znamko, pod katero se prodaja „Znojemské pivo“, potrošniki nedvomno vedo, da gre za pivo, proizvedeno na opredeljenem območju.

Označba porekla piva „Znojemské pivo“ je bila v Češki republiki registrirana leta 2002 pod število 186.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Brně |
| --- | --- |
| Naslov: | Běhounská 10 |
| CZ-601 26 Brno |

Naziv:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Brně

Naslov:

Běhounská 10

CZ-601 26 Brno

Tel.:

(420) 542 42 67 02

Faks:

(420) 542 42 67 17

E-mail:

epodatelna@szpi.gov.cz

4.8   Označevanje: –

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 25.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/27

---

Objava vloge na podlagi člena 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil

(2008/C 244/10)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 (1). Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

VLOGA ZA REGISTRACIJO ZAJAMČENE TRADICIONALNE POSEBNOSTI

UREDBA SVETA (ES) št. 509/2006

„OLEJ RYDZOWY“

ES št.: PL-STG-007-0049-28.12.2006

1.   Naziv in naslov vlagatelja

| Naziv: | „SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,
  Instytut Włókien Naturalnych — Tłocznia Oleju,
  Krzysztof Gałkowski — Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,
  Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu |
| --- | --- |
| Naslov: | Śmiłowo 16 |
| PL-64-500 Szamotuły |

Naziv:

„SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,

Instytut Włókien Naturalnych — Tłocznia Oleju,

Krzysztof Gałkowski — Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,

Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu

Naslov:

Śmiłowo 16

PL-64-500 Szamotuły

Tel.:

(48-61) 292 04 02; (48-60) 313 75 17

E-mail:

info@semco.pl

2.   Država članica ali tretja država

Poljska

3.   Specifikacija proizvoda

3.1   Ime za registracijo: „Olej rydzowy“

3.2   Ime:

| | je specifično samo po sebi |
| --- | --- |
| | izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila |

Image

je specifično samo po sebi

Image

izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

„Olej rydzowy“ (olje navadnega rička, znano tudi kot totrovo olje) se proizvaja iz rastline Camelina sativa, tj. navadnega rička ali nepravega lana; poljsko ime je „lnianka siewna“, splošno pa je znan tudi kot „rydz“, „rydzyk“, „ryżyk“ ali redkeje „lennica“.

V nekaterih regijah Poljske se uporablja le ljudsko ime te rastline, tj. „rydz“, zaradi posebne rjavkaste barve njenih semen. Podobna je barvi gobe Lactarius deliciosus (užitna sirovka), ki se v poljskem jeziku prav tako imenuje „rydz“ in jo najdemo po vsej državi. Prav zaradi rjavkaste barve semen navadnega rička se olje iz teh semen imenuje „olej rydzowy“.

3.3   Pridržanje imena na podlagi člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006:

| | Registracija s pridržanjem imena |
| --- | --- |
| | Registracija brez pridržanja imena |

Image

Registracija s pridržanjem imena

Image

Registracija brez pridržanja imena

3.4   Vrsta proizvoda: Skupina 1.5 – Olja in maščobe (maslo, margarina, olje itd.)

3.5   Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1: „Olej rydzowy“ je svetla, prozorna in oljnata tekočina rjavkaste barve z majhno količino usedline na dnu. Odvisno od tega, ali se uporablja spomladanska ali zimska različica rastline (Camelina sativa, Camelina silvestris), se barva olja spreminja od zlate do rdečkasto rjave. Na barvo vpliva tudi temperatura, pri kateri se segrevajo semena. „Olej rydzowy“ ima značilen okus po čebuli in gorčici ter močan in bogat vonj.

„Olej rydzowy“ ima naslednje fizikalno-kemične lastnosti:

kislinsko število – ne več kot 6 mg KOH/g,

peroksidno število, mval aktivnega kisika na kg – ne več kot 6,

jodovo število: 140–160,

zmrzišče: med –15 °C in –18 °C.

„Olej rydzowy“ se lahko v primerjavi z olji s podobno sestavo ter deležem nasičenih in nenasičenih maščobnih kislin skladišči dolgo časa. Razlog za to je visoka vsebnost naravnih antioksidantov iz skupine tokoferolov (vitamin E), in sicer 550–1 100 mg/kg olja.

Vsebnost nasičenih kislin je nizka, 10–11 %, medtem ko je delež nenasičenih kislin približno 90 %, od katerih je 36 % mononenasičenih, 50–60 % pa polinenasičenih.

3.6   Opis metode pridobivanja kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1:

Korak 1

Pridobivanje semen:

Semena se pridobivajo z gojenjem spomladanskega ali zimskega navadnega rička. Odvisno od vrste se rastlina seje jeseni ali spomladi.

Rastline se oberejo le enkrat, ko so semena dozorela.

Korak 2

Sušenje in čiščenje semen:

Semena se posušijo v šestih urah po spravilu. Sušenje mora trajati, dokler vlažnost ne doseže stopnje 7–12 %.

Temu koraku sledi čiščenje semen do stopnje nad 98 %.

Korak 3

Priprava na stiskanje:

Prvi pripravljalni ukrep je kosmičenje (drobljenje) semen z gladkim valjem.

Korak 4

Kondicioniranje semen:

Zdrobljena semena se segrejejo na 38 °C v kotlu z vodnim plaščem ali segretimi pločevinastimi ploščami.

Korak 5

Stiskanje

Za pridobivanje olja z želenimi fizikalno-kemičnimi lastnostmi je treba stiskanje izvajati le v stiskalnicah, ki temperature zdrobljenih semen ne povečajo nad mejo 38 °C.

Korak 6

Čiščenje olja:

Olje se očisti s sedimentacijo, tj. procesom, ki omogoča, da se težje fuzelsko olje pri sobni temperaturi usede na dno posode, in po 7 do 10 dneh je zgornja plast olja primerna za uporabo.

Olje se na noben način ne rafinira.

Korak 7

Skladiščenje olja:

Olje se skladišči v suhem prostoru, ki ni izpostavljen sončni svetlobi, pri najvišji temperaturi 20 °C in najnižji temperaturi 4 °C. Pravilno skladiščenje vpliva na kakovost olja.

Prepovedani postopki:

Za ohranjanje posebnih lastnosti olja navadnega rička med proizvodnjo ni dovoljeno:

| — | segrevanje semen na temperaturo, višjo od 38 °C, |
| --- | --- |

—

segrevanje semen na temperaturo, višjo od 38 °C,

| — | uporaba stiskalnic za olje, ki znatno povišajo temperaturo pulpe nad določeno temperaturo 38 °C, |
| --- | --- |

—

uporaba stiskalnic za olje, ki znatno povišajo temperaturo pulpe nad določeno temperaturo 38 °C,

| — | povečanje pritiska med stiskanjem olja nad 300 A. |
| --- | --- |

—

povečanje pritiska med stiskanjem olja nad 300 A.

3.7   Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila: Posebnost olja navadnega rička temelji na njegovih osnovnih lastnostih, ki so:

izjemen okus in vonj,

barva,

fizikalno-kemična sestava,

možnost dolgoročnega skladiščenja.

Okus in vonj:

Olje se od drugih proizvodov te vrste razlikuje po svojem posebnem okusu, ki izrazito spominja na čebulo in gorčico, ter prijetnem in srednje močnem čistem vonju.

Barva:

Olje navadnega rička je rjavkaste barve.

Fizikalno-kemična sestava:

Olje navadnega rička je zelo posebno zlasti zaradi svoje hranilne vrednosti in bogate kemične sestave. Vključuje več sestavin, ki so v dietetiki zaželene, zlasti polinenasičene maščobne kisline (PUFA).

Vsebnost teh kislin v olju navadnega rička je med 50 % in 60 %, pri čemer je maščobnih kislin omega 3 35–40 %, maščobnih kislin omega 6 pa 15–20 %. Zaradi teh lastnosti je olje navadnega rička eden od najbogatejših človeku znanih rastlinskih virov maščobnih kislin omega 3.

Možnost dolgoročnega skladiščenja:

Olje navadnega rička je kljub visoki vsebnosti kislin trajno in primerno za porabo v šestih mesecih po datumu proizvodnje, če se upoštevajo priporočila za shranjevanje. Dolgi rok uporabnosti je mogoč zaradi antioksidantov iz skupine tokoferolov (vitamin E), ki jih vsebuje olje in jih je približno 550–1 100 mg/kg olja. To je še ena lastnost, ki potrjuje poseben značaj tega proizvoda.

3.8   Tradicionalne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila:

Tradicionalna surovina:

Osnovna surovina za proizvodnjo olja navadnega rička je rastlina navadni riček (ali nepravi lan), ki spada v družino križnic (Cruciferae) rodu Camelina, ki vključuje več vrst. Za proizvodnjo olja se uporabljata dve vrsti navadnega rička, in sicer spomladanska vrsta (Camelina sativa) in zimska vrsta (Camelina silvestris). Navadni riček je 30–100 centimetrov visoka rastlina s cvetom v obliki podaljšanega rumeno-belega grozda. Sadež navadnega rička je strok v obliki hruške (3–7 mm), ki hitro postane lesnat in trd ter vsebuje približno deset rjavih ali rjavo-rumenih semen v velikosti približno 0,6–2,6 mm. Rastlina se lahko goji na rahlih in peščenih tleh.

Rastlina izvira iz Bližnjega vzhoda. Glede na raziskave o zgodovini gojenja rastline in stiskanja olja iz nje so bila na poljskem ozemlju med izkopavanji v kraju Strzegom Śląski odkrita semena iz bronaste dobe, ki so torej stara 3 000 let (te informacije potrjuje članek profesorja Dembińskega iz leta 1966 z naslovom „Rośliny oleiste“ – „Oljnice“). Rastlinoslovec profesor Marian Nowiński je v svojih delih o navadnem ričku izpostavil najdbo njegovih semen na arheoloških najdiščih, kar dokazuje dejavnosti praslovanskih ljudstev lužiške kulture in dejavnosti na področju Biskupina, naselbine iz osmega stoletja pred našim štetjem in najbolj znanega arheološkega rezervata v Srednji Evropi.

Veliko število poljskih ljudskih imen za to rastlino, zlasti rydz, rydzyk, ryżyk in lennica, dodatno dokazuje dejstvo, da se semena navadnega rička uporabljajo že več stoletij (prim. Szczegółowa uprawa roślin – „Podrobno o gojenju rastlin“; zbirka iz leta 1956, katere urednik je profesor Anatol Listkowski).

Glede na ljudski pregovor „lepszy rydz niż nic“ (opomba prevajalca: poljska ustreznica pregovora „bolje vrabec v roki kot golob na strehi“), ki se še danes pogosto uporablja, je bolje imeti vsaj ta zelo razširjeni „rydz“, tj. navadni riček, kot ostati brez vsega. Tudi ta pregovor potrjuje veliko priljubljenost te rastline v skupnosti.

Ta rastlina je priljubljena tudi zaradi nezahtevnosti v zvezi s tlemi in kratkega vegetacijskega obdobja, ki traja od 70 do 100 dni.

Po besedah profesorja Tadeusza Zająca se je navadni riček do devetnajstega stoletja gojil na slabših tleh, kjer je bil zelo priljubljena oljnica, njegova semena pa so se uporabljala za olje navadnega rička (članek v reviji Magazyn Farmerski, julij 2006).

Na podlagi razširjenosti navadnega rička lahko sklepamo, da je stiskanje olja poznano že od časa prastarih slovanskih plemen, ki so živela na sedanjem poljskem ozemlju. Olje navadnega rička se je v skupnosti uporabljalo več stoletij, čeprav ni bila znana njegova kemična sestava.

Tradicionalna metoda:

Tradicija stiskanja olja iz semen navadnega rička je zelo dolga. Arheološka odkritja kažejo, da so prebivalci naselbine Biskupin poznali postopek stiskanja olja iz semen navadnega rička. Poleg semen navadnega rička so arheologi na najdišču odkrili tudi ostanke naprav za stiskanje olja.

Druga arheološka odkritja potrjujejo, da se je olje iz semen navadnega rička stiskalo tudi po koncu lužiške kulture, ko so se slovanska plemena naseljevala na poljskem ozemlju.

H. Samsonowicz v svoji knjigi Olejarnia dworska z XVII wieku („Fevdalne oljarne v sedemnajstem stoletju“) podrobno opisuje fevdalne in kmečke oljarne iz tistega časa ter naprave, ki so se takrat uporabljale za stiskanje olja, kot so stiskalnice na kline, in metode vstavljanja klinov. Knjiga navaja tudi dejstvo, da je bilo olje iz semen navadnega rička priljubljeno pri poljskem zemljiškem gospostvu. Te informacije potrjuje tudi razstava v muzeju kmečke opreme v Szreniawi, kjer so razstavljeni stroji in naprave za stiskanje olja na poljskih fevdalnih posestvih.

H. Olszański v svoji knjigi Tradycyjne olejarstwo w Polsce („Tradicionalno oljarstvo na Poljskem“) piše, da so se z razvojem tehnologije v devetnajstem stoletju tradicionalne naprave za pridobivanje olja, kot so mlinčki, možnarji ali stiskalnice na kline, zamenjale z ogrevalnimi sistemi z mešalci, napravami z več valjčki za kosmičenje semen in stiskalnicami na vzvod, pozneje pa še s hidravličnimi stiskalnicami, ki so jih poganjali mlini ter pozneje parni, motorni in v zadnjem času električni stroji. Stroji te vrste se uporabljajo še danes, medtem ko se osnovni način pridobivanja olja, tj. ohranjanje temperature zdrobljenih semen pod 38 °C, ni spremenil.

Ta lastnost potrjuje tradicionalne lastnosti olja navadnega rička, in sicer ne le zaradi nespremenjenega proizvodnega postopka, ampak tudi ker dokazuje odličnost tega postopka.

3.9   Minimalne zahteve in postopki nadzora posebnih lastnosti: V zvezi s posebnimi lastnostmi olja navadnega rička je treba zlasti nadzorovati:

kakovost surovine, ki se uporablja za proizvodnjo, tj.:

| — | preveriti čistost semen in |
| --- | --- |

—

preveriti čistost semen in

| — | nadzorovati postopek drobljenja, segrevanja in stiskanja semen, |
| --- | --- |

—

nadzorovati postopek drobljenja, segrevanja in stiskanja semen,

kakovost končnega proizvoda, tj.:

| — | značilni okus po čebuli in gorčici, |
| --- | --- |

—

značilni okus po čebuli in gorčici,

| — | prijeten, čist vonj, |
| --- | --- |

—

prijeten, čist vonj,

| — | prozornost tekočine zlate do rjavkaste barve z majhno količino usedline na dnu. |
| --- | --- |

—

prozornost tekočine zlate do rjavkaste barve z majhno količino usedline na dnu.

Nadzor se izvaja vsaj enkrat na leto.

4.   Organi, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

4.1   Naziv in naslov:

| Naziv: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |
| Naslov: | ul. Wspólna 30 |
| PL-00-930 Warszawa |

Naziv:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Naslov:

ul. Wspólna 30

PL-00-930 Warszawa

Tel.:

(48-22) 623 29 01

Faks:

(48-22) 623 20 99

E-mail:

—

ImageJavni organ

ImageZasebna agencija

4.2   Posebne naloge organa: Zgoraj navedeni nadzorni organ je odgovoren za preverjanje celovitosti specifikacije.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 1.

---

Popravki

| 25.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/32

---

Popravek obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev

(
  Uradni list Evropske unije C 155 z dne 20. junija 2008
  )

(2008/C 244/11)

Na strani 15 se v točki 3.3 „Ocena posameznih poroštev za MSP“ tabela nadomesti z naslednjo:

| „Kreditna kvaliteta | Standard and Poor's | Fitch | Moody's | Letna premija varnostnega pristana |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Najvišja kakovost | AAA | AAA | Aaa | 0,4 % |
| Zelo dobra plačilna sposobnost | AA + | AA + | Aa 1 | 0,4 % |
| AA | AA | Aa 2 | |
| AA – | AA – | Aa 3 | |
| Dobra plačilna sposobnost | A + | A + | A 1 | 0,55 % |
| A | A | A 2 | |
| A – | A – | A 3 | |
| Primerna plačilna sposobnost | BBB + | BBB + | Baa 1 | 0,8 % |
| BBB | BBB | Baa 2 | |
| BBB – | BBB – | Baa 3 | |
| Na plačilno sposobnost lahko vplivajo neugodne razmere | BB + | BB + | Ba 1 | |
| BB | BB | Ba 2 | 2 % |
| BB – | BB – | Ba 3 | |
| Na plačilno sposobnost bodo verjetno vplivale neugodne razmere | B + | B + | B 1 | 3,8 % |
| B | B | B 2 | |
| B – | B – | B 3 | 6,3 % |
| Plačilna sposobnost je odvisna od trajno ugodnih razmer | CCC + | CCC + | Caa 1 | Letne premije varnega pristana ni mogoče zagotoviti |
| CCC | CCC | Caa 2 |
| CCC – | CCC – | Caa 3 |
| CC | CC | |
| | C | |
| Obveznosti se ne ali se skoraj ne izpolnjujejo | SD | DDD | Ca | Letne premije varnega pristana ni mogoče zagotoviti“ |
| D | DD | C |
| | D | |

„Kreditna kvaliteta

Standard and Poor's

Fitch

Moody's

Letna premija varnostnega pristana

Najvišja kakovost

AAA

AAA

Aaa

0,4 %

Zelo dobra plačilna sposobnost

AA +

AA +

Aa 1

0,4 %

AA

AA

Aa 2

AA –

AA –

Aa 3

Dobra plačilna sposobnost

A +

A +

A 1

0,55 %

A

A

A 2

A –

A –

A 3

Primerna plačilna sposobnost

BBB +

BBB +

Baa 1

0,8 %

BBB

BBB

Baa 2

BBB –

BBB –

Baa 3

Na plačilno sposobnost lahko vplivajo neugodne razmere

BB +

BB +

Ba 1

BB

BB

Ba 2

2 %

BB –

BB –

Ba 3

Na plačilno sposobnost bodo verjetno vplivale neugodne razmere

B +

B +

B 1

3,8 %

B

B

B 2

B –

B –

B 3

6,3 %

Plačilna sposobnost je odvisna od trajno ugodnih razmer

CCC +

CCC +

Caa 1

Letne premije varnega pristana ni mogoče zagotoviti

CCC

CCC

Caa 2

CCC –

CCC –

Caa 3

CC

CC

C

Obveznosti se ne ali se skoraj ne izpolnjujejo

SD

DDD

Ca

Letne premije varnega pristana ni mogoče zagotoviti“

D

DD

C

D

---

25.9.2008

| 25.9.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---