# Uradni list C 22/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 22 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6322. januar 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 22

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6322. januar 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | ECA |
| 2020/C 22/01 | Poročilo (v skladu s členom 92(4) Uredbe (EU) št. 806/2014) o morebitnih pogojnih obveznostih, nastalih zaradi opravljanja nalog Enotnega odbora za reševanje, Sveta ali Komisije na podlagi te uredbe, za proračunsko leto 2018, z odgovori Enotnega odbora za reševanje, Komisije in Sveta | 1 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

ECA

2020/C 22/01

Poročilo (v skladu s členom 92(4) Uredbe (EU) št. 806/2014) o morebitnih pogojnih obveznostih, nastalih zaradi opravljanja nalog Enotnega odbora za reševanje, Sveta ali Komisije na podlagi te uredbe, za proračunsko leto 2018, z odgovori Enotnega odbora za reševanje, Komisije in Sveta

1

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

ECA

| 22.1.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 22/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 22/1

---

Poročilo (v skladu s členom 92(4) Uredbe (EU) št. 806/2014) o morebitnih pogojnih obveznostih, nastalih zaradi opravljanja nalog Enotnega odbora za reševanje, Sveta ali Komisije na podlagi te uredbe, za proračunsko leto 2018, z odgovori Enotnega odbora za reševanje, Komisije in Sveta

(2020/C 22/01)

| O poročilu:

  Enotni mehanizem za reševanje je sistem EU za upravljanje reševanja propadajočih bank v euroobmočju, pri čemer je Enotni odbor za reševanje (SRB) osrednji akter. Druga pomembna akterja sta Komisija in Svet. Odbor nadzoruje enotni sklad za reševanje, ki se lahko uporabi pri reševanju bank. Evropsko računsko sodišče mora letno poročati o s tem povezanih pogojnih obveznostih.
  Enotni sklad se doslej še ni uporabil, vendar obstajajo številna pravna izpodbijanja v zvezi s prvo odločitvijo o reševanju in drugimi odločitvami ter predhodnimi prispevki v enotni sklad za reševanje. Enotni odbor za reševanje je za proračunsko leto 2018 prijavil pogojne obveznosti, ki se nanašajo na pravna izpodbijanja v zvezi s predhodnimi prispevki, vendar nobenih takih, ki bi se nanašale na odločitev o reševanju. Sodišče sicer ni odkrilo dokazov, ki bi bili v nasprotju z oceno Enotnega odbora za reševanje, vendar daje dve priporočili v zvezi s tem, kako odbor poroča o pogojnih obveznostih. |
| --- |

O poročilu:

Enotni mehanizem za reševanje je sistem EU za upravljanje reševanja propadajočih bank v euroobmočju, pri čemer je Enotni odbor za reševanje (SRB) osrednji akter. Druga pomembna akterja sta Komisija in Svet. Odbor nadzoruje enotni sklad za reševanje, ki se lahko uporabi pri reševanju bank. Evropsko računsko sodišče mora letno poročati o s tem povezanih pogojnih obveznostih.

Enotni sklad se doslej še ni uporabil, vendar obstajajo številna pravna izpodbijanja v zvezi s prvo odločitvijo o reševanju in drugimi odločitvami ter predhodnimi prispevki v enotni sklad za reševanje. Enotni odbor za reševanje je za proračunsko leto 2018 prijavil pogojne obveznosti, ki se nanašajo na pravna izpodbijanja v zvezi s predhodnimi prispevki, vendar nobenih takih, ki bi se nanašale na odločitev o reševanju. Sodišče sicer ni odkrilo dokazov, ki bi bili v nasprotju z oceno Enotnega odbora za reševanje, vendar daje dve priporočili v zvezi s tem, kako odbor poroča o pogojnih obveznostih.

VSEBINA

| | Odstavek | Stran |
| --- | --- | --- |
| Povzetek | I.-XII. | 3 |
| Kratice in okrajšave | | 5 |
| Uvod | 1.-3. | 6 |
| Obseg revizije in revizijski pristop | 4.-11. | 6 |
| Obseg revizije | 4.-5. | 6 |
| Revizijski pristop | 6.-11. | 6 |
| Opažanja | 12.-62. | 8 |
| Del I: Pogojne obveznosti Enotnega odbora za reševanje | 12.-53. | 8 |
| Pogojne obveznosti, ki se nanašajo na sodne postopke po odločitvah o reševanju | 18.-33. | 10 |
| Pogojne obveznosti, ki se nanašajo na načelo „noben upnik ne sme biti na slabšem“ | 34.-37. | 14 |
| Pogojne obveznosti, ki se nanašajo na prispevke bank v enotni sklad za reševanje | 38.-48. | 15 |
| Pogojne obveznosti, ki se nanašajo na upravne prispevke | 49.-52. | 18 |
| Dodatne informacije v zvezi s sodnimi postopki | 53. | 19 |
| Del II: Pogojne obveznosti Komisije | 54.-60. | 19 |
| Del III: Pogojne obveznosti Sveta | 61.-62. | 20 |
| Zaključki in priporočila | 63.-66. | 20 |
| PRILOGA – Spremljanje izvajanja priporočil iz prejšnjih let | | 22 |
| Odgovori Enotnega odbora za reševanje | | 23 |
| Odgovori Komisije | | 23 |
| Odgovori Sveta | | 23 |
| Revizijska ekipa | | 24 |

Odstavek

Stran

Povzetek

I.-XII.

3

Kratice in okrajšave

5

Uvod

1.-3.

6

Obseg revizije in revizijski pristop

4.-11.

6

Obseg revizije

4.-5.

6

Revizijski pristop

6.-11.

6

Opažanja

12.-62.

8

Del I: Pogojne obveznosti Enotnega odbora za reševanje

12.-53.

8

Pogojne obveznosti, ki se nanašajo na sodne postopke po odločitvah o reševanju

18.-33.

10

Pogojne obveznosti, ki se nanašajo na načelo „noben upnik ne sme biti na slabšem“

34.-37.

14

Pogojne obveznosti, ki se nanašajo na prispevke bank v enotni sklad za reševanje

38.-48.

15

Pogojne obveznosti, ki se nanašajo na upravne prispevke

49.-52.

18

Dodatne informacije v zvezi s sodnimi postopki

53.

19

Del II: Pogojne obveznosti Komisije

54.-60.

19

Del III: Pogojne obveznosti Sveta

61.-62.

20

Zaključki in priporočila

63.-66.

20

PRILOGA – Spremljanje izvajanja priporočil iz prejšnjih let

22

Odgovori Enotnega odbora za reševanje

23

Odgovori Komisije

23

Odgovori Sveta

23

Revizijska ekipa

24

POVZETEK

| I. | Enotni mehanizem za reševanje (EMR) je sistem EU za upravljanje reševanja propadajočih bank v euroobmočju. Ključno vlogo pri tem ima Enotni odbor za reševanje (v nadaljnjem besedilu: SRB ali odbor), organ EU s sedežem v Bruslju. Odbor upravlja enotni sklad za reševanje, ki se lahko uporabi za podporo pri reševanju bank. Druga ključna akterja v postopku reševanja sta Evropska komisija in Svet Evropske unije. |
| --- | --- |

I.

| II. | Računsko sodišče je zavezano enkrat letno poročati o morebitnih pogojnih obveznostih Enotnega odbora za reševanje, Komisije ali Sveta, nastalih zaradi opravljanja njihovih nalog reševanja. Pogojne obveznosti in rezervacije odražajo finančno tveganje, ki so mu omenjeni akterji izpostavljeni. |
| --- | --- |

II.

| III. | Pogojna obveznost je obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj bo potrjen s pojavom prihodnjih dogodkov, ali sedanja obveznost, ki se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo prišlo do odtoka dejavnikov, ali ker zneska obveznosti ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo. V praksi to pomeni, da je treba pogojno obveznost razkriti, če odtok dejavnikov ni ocenjen kot malo verjeten. |
| --- | --- |

III.

| IV. | Ob koncu leta 2018 so na sodiščih EU proti Enotnemu odboru za reševanje in Komisiji (ne pa tudi proti Svetu) potekali sodni postopki, ki so zadevali njune naloge reševanja in zaradi katerih bi jima lahko nastale pogojne obveznosti. Ti postopki so bili skupno 104, od katerih je eden potekal samo proti Komisiji, 74 samo proti Enotnemu odboru za reševanje, preostalih 29 pa proti obema. Računsko sodišče je v okviru svoje revizije pregledalo vzorec dokumentov v zvezi s sodnimi spori proti Enotnemu odboru za reševanje in Komisiji ter predstavitvene listine v zvezi s postopki na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

IV.

| V. | Pred sodišči EU sta trenutno izpodbijana dva ukrepa Enotnega odbora za reševanje.






  — | Junija 2017 je odbor sprejel shemo za reševanje v primeru Banco Popular Español S.A., ki jo je Komisija podprla. Shema je vključevala odpis in konverzijo kapitalskih instrumentov ter prodajo banke za 1 EUR. V zvezi s temi ukrepi so prizadeti upniki in delničarji sprožili več kot sto sodnih postopkov, s katerimi zahtevajo razveljavitev ukrepov ali odškodnino. |
| --- | --- | --- |

V.

—

Junija 2017 je odbor sprejel shemo za reševanje v primeru Banco Popular Español S.A., ki jo je Komisija podprla. Shema je vključevala odpis in konverzijo kapitalskih instrumentov ter prodajo banke za 1 EUR. V zvezi s temi ukrepi so prizadeti upniki in delničarji sprožili več kot sto sodnih postopkov, s katerimi zahtevajo razveljavitev ukrepov ali odškodnino.

| — | Februarja 2018 se je odbor odločil, da v zvezi z bankama ABLV Bank AS in ABLV Bank Luxembourg ne bo sprejel ukrepa za reševanje. |
| --- | --- |

—

Februarja 2018 se je odbor odločil, da v zvezi z bankama ABLV Bank AS in ABLV Bank Luxembourg ne bo sprejel ukrepa za reševanje.

| VI. | Enotni odbor za reševanje se je v vseh navedenih primerih odločil, da morebitne pogojne obveznosti, povezane z njimi, ne bo razkril, saj je s tem povezana tveganja ocenil kot malo verjetna. Računsko sodišče ni našlo nobenih dokazov, ki bi nasprotovali tej oceni. Vendar pa ocena odbora ni temeljila na kakršnih koli razlogih ali podpornih argumentih. |
| --- | --- |

VI.

| VII. | Reševanje banke Banco Popular Español S.A. je na nacionalni ravni izvedel španski nacionalni organ za reševanje (Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria). Proti španskemu nacionalnemu organu za reševanje so bili sproženi sodni postopki na nacionalni ravni, Enotni odbor za reševanje pa na podlagi poročanja španskega nacionalnega organa za reševanje ni razkril nobenih s tem povezanih pogojnih obveznosti, saj so omenjeni sodni postopki v veliki meri odvisni od izida postopkov na ravni EU. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Enotni odbor za reševanje je po izvedenem reševanju banke Banco Popular Español S.A. začel za delničarje in upnike, ki jih reševanje zadeva, izvajati postopek pravice do zaslišanja glede morebitnega nadomestila na podlagi načela „noben upnik ne sme biti na slabšem“. Ker postopek še ni zaključen, odbor ne more oceniti, ali obstajajo s tem povezane pogojne obveznosti. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Enotni odbor za reševanje (prek nacionalnih organov za reševanje) zbira tudi predhodne prispevke v enotni sklad za reševanje. V zvezi s sodnimi postopki glede teh prispevkov na ravni EU je razkril pogojne obveznosti v višini 50 milijonov EUR, v zvezi s sodnimi postopki glede teh prispevkov na nacionalni ravni pa še za 40 milijonov EUR pogojnih obveznosti. Računsko sodišče ugotavlja, da si je odbor pošteno prizadeval te primere razkriti kot pogojne obveznosti, čeprav je več nacionalnih organov za reševanje navedlo, da ne morejo presoditi, ali pogojne obveznosti obstajajo. Ker ni bilo nobenih sodnih postopkov v teku, odbor ni razkril nobenih pogojnih obveznosti v zvezi s prispevki bank, ki jih zbira za financiranje svojega upravnega proračuna. |
| --- | --- |

IX.

| X. | V zvezi s primerom banke Banco Popular Español S.A. samo proti Komisiji ter proti njej in Enotnemu odboru za reševanje skupaj potekajo tudi sodni postopki na sodiščih EU. Komisija ni razkrila nobenih pogojnih obveznosti, saj je s tem povezano verjetnost odtoka dejavnikov ocenila kot majhno. Računsko sodišče ni našlo dokazov, ki bi nasprotovali tej oceni Komisije, ter ugotavlja, da ima Komisija vzpostavljen postopek za sistematično ocenjevanje verjetnosti negativnega izida sodnih postopkov in s tem za presojanje, ali so za posamezen primer potrebne pogojne obveznosti. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Svet ni stranka v nobenem postopku pravnega izpodbijanja v zvezi s svojimi nalogami reševanja, zato ni razkril nobenih pogojnih obveznosti. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Računsko sodišče zaključuje, da ocena pogojnih obveznosti za zadeve v zvezi z reševanjem banke Banco Popular Español S.A., ki jo je pripravil Enotni odbor za reševanje, ni bila podprta z razlogi ali podpornimi argumenti. Čeprav je izboljšal računovodsko izkazovanje, so bile pri načinu njegovega poročanja o pogojnih obveznostih na nacionalni ravni ugotovljene pomanjkljivosti. Računsko sodišče priporoča, naj:






  I. | Enotni odbor za reševanje pri ocenjevanju verjetnosti odtoka gospodarskih dejavnikov kot posledice sodnih postopkov vključi ustrezne razloge ali podporne argumente za vsak posamezen primer; |
| --- | --- | --- |

XII.

I.

Enotni odbor za reševanje pri ocenjevanju verjetnosti odtoka gospodarskih dejavnikov kot posledice sodnih postopkov vključi ustrezne razloge ali podporne argumente za vsak posamezen primer;

| II. | odbor, če nacionalni organi za reševanje ne morejo oceniti verjetnosti pogojnih obveznosti na nacionalni ravni, razkrije pogojno obveznost. |
| --- | --- |

II.

odbor, če nacionalni organi za reševanje ne morejo oceniti verjetnosti pogojnih obveznosti na nacionalni ravni, razkrije pogojno obveznost.

KRATICE IN OKRAJŠAVE

| Kratica ali okrajšava | Razlaga |
| --- | --- |
| BPE | Banco Popular Español S.A. |
| EMR | enotni mehanizem za reševanje |
| FROB | Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria (španski nacionalni organ za reševanje) |
| PDEU | Pogodba o delovanju Evropske unije |
| SRB | Enotni odbor za reševanje |
| uredba o EMR | Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1) |

Kratica ali okrajšava

Razlaga

BPE

Banco Popular Español S.A.

EMR

enotni mehanizem za reševanje

FROB

Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria (španski nacionalni organ za reševanje)

PDEU

Pogodba o delovanju Evropske unije

SRB

Enotni odbor za reševanje

uredba o EMR

Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1)

UVOD

| 1. | Enotni mehanizem za reševanje (EMR) je bil vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 806/2014 (uredba o EMR) in je drugi steber bančne unije EU. Namen mehanizma je upravljati reševanje propadajoče banke tako, da sta negativni učinek na realno gospodarstvo in uporaba javnih sredstev čim manjša. Enotni odbor za reševanje je ključni akter v tem mehanizmu ter organ za reševanje vseh pomembnih bank (1) in manj pomembnih čezmejnih bančnih skupin, ki imajo sedež v euroobmočju (2). Odbor je postal neodvisna agencija 1. januarja 2015, od 1. januarja 2016 pa ima vsa pooblastila za reševanje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V proces, katerega rezultat je odločitev o začetku reševanja banke, so vključeni Evropska centralna banka, Enotni odbor za reševanje, Evropska komisija in včasih Svet EU (3). Pod nekaterimi pogoji se lahko za podporo pri reševanju uporabi enotni sklad za reševanje (glej odstavek 38). Enotni odbor za reševanje in enotni sklad za reševanje v celoti financira bančni sektor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Člen 92(4) uredbe o EMR posebej določa, da Evropsko računsko sodišče pripravi poročilo o morebitnih pogojnih obveznostih (Enotnega odbora za reševanje, Sveta, Komisije ali drugih), nastalih zaradi opravljanja nalog Enotnega odbora za reševanje, Sveta in Komisije na podlagi te uredbe. Računsko sodišče lahko od navedenih organov zahteva katere koli informacije, ki so pomembne za opravljanje njegove naloge (4). |
| --- | --- |

3.

OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP

Obseg revizije

| 4. | To revizijsko poročilo obravnava izključno pogojne obveznosti, nastale zaradi opravljanja nalog Enotnega odbora za reševanje, Sveta in Komisije na podlagi uredbe o EMR (5), ter se nanaša na proračunsko leto 2018. Računovodja mora poleg pogojnih obveznosti, ki so nastale v letu 2018, upoštevati tudi vse morebitne relevantne informacije, pridobljene do datuma priprave zaključnega računa (6). Zato bodo morda potrebni popravki ali dodatna razkritja, da bodo predloženi zaključni računi zagotavljali resničen in pošten prikaz, pri čemer se lahko vključijo informacije, pridobljene v letu 2019. Zaključne račune za leto 2018 so predložili:






  — | Enotni odbor za reševanje 21. junija 2019, |
| --- | --- | --- |

4.

—

Enotni odbor za reševanje 21. junija 2019,

| — | Evropska komisija 21. junija 2019 in |
| --- | --- |

—

Evropska komisija 21. junija 2019 in

| — | Svet Evropske unije 26. junija 2019. |
| --- | --- |

—

Svet Evropske unije 26. junija 2019.

| 5. | Računsko sodišče je revidiralo tudi zaključne račune Evropske komisije in Sveta (7) za proračunsko leto 2018 ter zaključne račune Enotnega odbora za reševanje (8), ki so predstavljeni v drugih poročilih. |
| --- | --- |

5.

Revizijski pristop

| 6. | Pogojne obveznosti je treba razkriti v zaključnem računu, kakor je določeno v računovodskem pravilu EU št. 10, ki temelji na mednarodnem računovodskem standardu za javni sektor št. 19 o rezervacijah, pogojnih sredstvih in pogojnih obveznostih (glej okvir 1). Pogojne obveznosti in rezervacije v bistvu odražajo finančno tveganje, ki mu je subjekt izpostavljen. |
| --- | --- |

6.

Okvir 1

Opredelitev pogojne obveznosti

| Pogojna obveznost je:
  možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom Evropske unije,
  ali sedanja obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveznosti potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali ker zneska obveznosti ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo. |
| --- |

Pogojna obveznost je:

možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom Evropske unije,

ali sedanja obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveznosti potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali ker zneska obveznosti ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

| 7. | Za odločitev, ali je treba pogojno obveznost razkriti ali rezervacijo pripoznati, je treba oceniti verjetnost odtoka dejavnikov. Če je prihodnji odtok dejavnikov:






  — | zanesljiv, je treba pripoznati obveznost, |
| --- | --- | --- |

7.

—

zanesljiv, je treba pripoznati obveznost,

| — | verjeten, je treba pripoznati rezervacijo, |
| --- | --- |

—

verjeten, je treba pripoznati rezervacijo,

| — | možen, je treba razkriti pogojno obveznost, |
| --- | --- |

—

možen, je treba razkriti pogojno obveznost,

| — | malo verjeten, razkritje ni potrebno. |
| --- | --- |

—

malo verjeten, razkritje ni potrebno.

| 8. | Enotni odbor za reševanje, Komisija in Svet so to verjetnost natančneje opredelili v svojih računovodskih politikah. V skladu s tržno prakso sta Enotni odbor za reševanje in Svet pojem „malo verjetno“ opredelila kot manj kot 10-odstotno verjetnost, pojem „možno“ pa kot 10–50-odstotno verjetnost (glej tabelo 1). Nasprotno je Komisija pojem „malo verjetno“ opredelila kot manj kot 20-odstotno verjetnost, pojem „možno“ pa kot 20–50-odstotno verjetnost.

  Tabela 1


  Verjetnost, kot so jo opredelili ustrezni organi EU










  Organ EU | Malo verjetno | Možno | Verjetno | Zanesljivo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enotni odbor za reševanje | < 10 % | ≥ 10 % in ≤ 50 % | > 50 % in < 100 % | 100 % |
| Komisija | < 20 % | ≥ 20 % in ≤ 50 % | > 50 % in < 100 % | 100 % |
| Svet | < 10 % | ≥ 10 % in ≤ 50 % | > 50 % in < 100 % | 100 % |
| Vir: | računovodske prakse Enotnega odbora za reševanje, Komisije in Sveta |

8.

Tabela 1

Verjetnost, kot so jo opredelili ustrezni organi EU

Organ EU

Malo verjetno

Možno

Verjetno

Zanesljivo

Enotni odbor za reševanje

< 10 %

≥ 10 % in ≤ 50 %

> 50 % in < 100 %

100 %

Komisija

< 20 %

≥ 20 % in ≤ 50 %

> 50 % in < 100 %

100 %

Svet

< 10 %

≥ 10 % in ≤ 50 %

> 50 % in < 100 %

100 %

Vir:

računovodske prakse Enotnega odbora za reševanje, Komisije in Sveta

| 9. | Revizijski dokazi so obsegali informacije, zbrane na sestankih in pri razgovorih z uslužbenci ter pri pregledu, med drugim, dokumentacije pri Enotnem odboru za reševanje in Komisiji, dokumentacije zasebnega zunanjega revizorja Enotnega odbora za reševanje (9), predstavitvenih listin zunanjih odvetnikov in javno dostopnih podatkov. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Proti Enotnemu odboru za reševanje in Komisiji so bili 21. junija 2019 v teku sodni postopki v zvezi z njunimi nalogami na podlagi uredbe o EMR (glej tabelo 2). Proti Svetu ni bilo sodnih postopkov v teku. Da bi Računsko sodišče revidiralo s tem povezane pogojne obveznosti, je izbralo vzorec odprtih sodnih postopkov pred sodišči EU in pregledalo zadevne sodne spise.

  Tabela 2


  Sodni postopki proti Enotnemu odboru za reševanje in/ali Komisiji v zvezi z njunimi nalogami na podlagi uredbe o EMR (maj 2019)









  Predmet sodnih sporov | Pred sodišči EU | Pred nacionalnimi sodišči ali upravni postopki | Odstavki poročila |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Reševanje banke BPE | 102 | 1325 | 18
  ,
  19
  ,
  25
  ,
  26
  ,
  30
  –
  32
  ,
  56
  –
  59 |
| Odločitev o nereševanju banke ABLV | 2 | n. r. | 27
  ,
  28 |
| Postopek na podlagi načela „noben upnik ne sme biti na slabšem“ v zvezi z banko BPE | 0 | 0 | 34
  –
  37 |
| Predhodni prispevki | 16 | 625 | 38
  –
  48
  ,
  59 |
| Upravni prispevki | 0 | n. r. | 49
  –
  52 |
| Vir: | Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Enotnega odbora za reševanje in Komisije; več podrobnosti je v ustreznem poglavju. |

10.

Tabela 2

Sodni postopki proti Enotnemu odboru za reševanje in/ali Komisiji v zvezi z njunimi nalogami na podlagi uredbe o EMR (maj 2019)

Predmet sodnih sporov

Pred sodišči EU

Pred nacionalnimi sodišči ali upravni postopki

Odstavki poročila

Reševanje banke BPE

102

1325

18
  ,
  19
  ,
  25
  ,
  26
  ,
  30
  –
  32
  ,
  56
  –
  59

Odločitev o nereševanju banke ABLV

2

n. r.

27
  ,
  28

Postopek na podlagi načela „noben upnik ne sme biti na slabšem“ v zvezi z banko BPE

0

0

34
  –
  37

Predhodni prispevki

16

625

38
  –
  48
  ,
  59

Upravni prispevki

0

n. r.

49
  –
  52

Vir:

Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Enotnega odbora za reševanje in Komisije; več podrobnosti je v ustreznem poglavju.

| 11. | Enotni sklad za reševanje, Komisija in Svet morajo Računskemu sodišču Skladno z njegovimi pravicami iz Pogodbe in uredbo o EMR zagotoviti vse informacije in dokumente, ki so pomembni za opravljanje njegovih nalog (10). Vendar pa sta Enotni odbor za reševanje in Komisija od Računskega sodišča zahtevala, naj vzorec spisov pregleda v njunih prostorih, in to utemeljila z varovanjem zaupnih informacij. Zaradi takega načina dela so bili za izvedbo naloge potrebni večji viri. Nasprotno z zahtevami do Računskega sodišča pa Enotni odbor za reševanje svojim uslužbencem in nekaterim pogodbenim tretjim stranem omogoča delo na daljavo z neposrednim dostopom do svojih strežnikov in zaupnih informacij. |
| --- | --- |

11.

OPAŽANJA

Del I:   Pogojne obveznosti Enotnega odbora za reševanje

| 12. | Računovodja Enotnega odbora za reševanje je v predstavitveni listini k zaključnemu računu za proračunsko leto 2018 potrdil, da so bile razkrite vse pogojne obveznosti iz člena 92(4) uredbe o EMR. Zasebni zunanji revizor je v poročilu o zaključnem računu Enotnega odbora za reševanje za leto 2018 zaključil, da je v zvezi s pogojnimi obveznostmi pridobil zadovoljivo zagotovilo. Poleg tega je na podlagi razpoložljivih informacij pritrdil oceni odbora, da rezervacije za sodne spore niso potrebne. |
| --- | --- |

12.

| 13. | V primerjavi s stanjem sredi leta 2018 je odbor svoje računovodske smernice za upravne pritožbe in sodne spore nadalje razvil (11). Smernice so bile pripravljene v skladu z veljavnimi standardi (primerjaj odstavek 6) in zadevne pojme ustrezno opredeljujejo na podlagi tržne prakse (primerjaj odstavek 8). Računovodja je te smernice uporabil pri pripravi zaključnega računa za leto 2018. Ker pogojne obveznosti odražajo finančno tveganje, ki mu je odbor izpostavljen, računovodske smernice v skladu z veljavnimi standardi določajo, da je treba razkriti najmanj naslednje:






  — | oceno njihovih finančnih posledic, |
| --- | --- | --- |

13.

—

oceno njihovih finančnih posledic,

| — | navedbo negotovosti, ki se nanašajo na znesek ali čas morebitnega odtoka, ter |
| --- | --- |

—

navedbo negotovosti, ki se nanašajo na znesek ali čas morebitnega odtoka, ter

| — | verjetnost morebitnega povračila. |
| --- | --- |

—

verjetnost morebitnega povračila.

| 14. | Proračun Enotnega odbora za reševanje je sestavljen iz dveh delov (glej sliko 1). Prvi del zajema vsakodnevne dejavnosti odbora. Financira se z letnimi upravnimi prispevki vseh bank, ki se uporabijo za upravljanje in dejavnosti odbora. Drugi del je enotni sklad za reševanje, ki ga upravlja odbor. Sklad financirajo banke z letnimi predhodnimi prispevki, dokler ni dosežena njegova ciljna raven. Poleg tega se lahko v določenih okoliščinah v sklad vplačujejo tudi naknadni prispevki. Po potrebi se lahko finančna sredstva sklada uporabijo za podporo reševanju s posebnimi instrumenti, če je izpolnjenih več pogojev (12). |
| --- | --- |

14.

Slika 1

Proračun Enotnega odbora za reševanje

Image 1

| Vir: | Evropsko računsko sodišče na podlagi Uredbe (EU) št. 806/2014 |
| --- | --- |

Vir:

| 15. | Ker se naslednji odstavki nanašajo na sodne postopke na Sodišču Evropske unije (glej sliko 2), je pomembno opozoriti na njegovo sestavo in način dela. Sodišče Evropske unije je sestavljeno iz dveh sodišč: Sodišča in Splošnega sodišča. Znotraj Sodišča se zadeve dodelijo generalnim pravobranilcem, ki s svojimi mnenji podpirajo Sodišče pri posvetovanju v zadevah. |
| --- | --- |

15.

Slika 2

Sestava Sodišča Evropske unije

Image 2

| Vir: | Evropsko računsko sodišče |
| --- | --- |

Vir:

| 16. | Splošno sodišče je bilo ustanovljeno zaradi zmanjšanja bremena za Sodišče, obravnava pa predvsem zadeve, ki jih posamezniki in podjetja vložijo zoper akte in regulativne akte EU, ki jih neposredno zadevajo, ter odškodninske tožbe zaradi škode, ki jo povzročijo institucije, organi, uradi in agencije EU. Zoper sodbe Splošnega sodišča se je mogoče v dveh mesecih pritožiti na Sodišču, vendar so pritožbe omejene na pravna vprašanja. |
| --- | --- |

16.

| 17. | V naslednjih odstavkih so predstavljeni pogojne obveznosti, ki jih je razkril Enotni odbor za reševanje, in vprašanja v zvezi z morebitnimi pogojnimi obveznostmi. |
| --- | --- |

17.

Pogojne obveznosti, ki se nanašajo na sodne postopke po odločitvah o reševanju

| 18. | Dne 7. junija 2017 je bilo izvedeno prvo in do zdaj edino reševanje na ravni EU, in sicer banke Banco Popular Español S.A. (BPE). Enotni odbor za reševanje je sprejel shemo za reševanje, ki jo je Komisija podprla. Banka BPE je bila ocenjena kot institucija, ki propada ali bo verjetno propadla. Odbor je zaključil, da ni upravičeno pričakovati, da bi bilo mogoče propad banke BPE preprečiti s kakršnimi koli alternativnimi ukrepi zasebnega sektorja, in da je njeno reševanje v javnem interesu. Na podlagi tega so bili izvedeni odpis in konverzija kapitalskih instrumentov ter prodaja banke za 1 EUR (glej okvir 2). |
| --- | --- |

18.

Okvir 2

Povzetek glavnih elementov odločitve Enotnega odbora za reševanje o reševanju banke Banco Popular Español S.A.

| (1) | Odpis in konverzija kapitalskih instrumentov v višini 4 130 milijonov EUR v skladu s členom 21 uredbe o EMR:






  — | osnovni kapital: 2 098 milijonov EUR, |
| --- | --- | --- |

(1)

—

osnovni kapital: 2 098 milijonov EUR,

| — | instrumenti dodatnega temeljnega kapitala: 1 347 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

instrumenti dodatnega temeljnega kapitala: 1 347 milijonov EUR,

| — | instrumenti dodatnega kapitala: 685 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

instrumenti dodatnega kapitala: 685 milijonov EUR.

| (2) | Prodaja poslovanja banki Banco Santander S.A. za 1 EUR v skladu s členom 24 uredbe o EMR. |
| --- | --- |

(2)

| Vir: | odločitev Enotnega odbora za reševanje z dne 7. junija 2017 (SRB/EES/2017/08) |
| --- | --- |

Vir:

| 19. | V zvezi s to prvo odločitvijo o reševanju in poznejšimi odločitvami Enotnega odbora za reševanje, da za banki ABLV ne bo začel postopka reševanja (glej odstavek 27), je bilo proti odboru in Komisiji sproženih več sodnih postopkov (glej tabelo 3).

  Tabela 3


  Sodni postopki proti Enotnemu odboru za reševanje in Komisiji pred Sodiščem Evropske unije ob koncu maja 2019










  Predmet sodnih sporov | Število sodnih sporov, sproženih proti odboru in Komisiji skupaj | Število sodnih sporov, sproženih samo proti odboru | Število sodnih sporov, sproženih samo proti Komisiji | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odločitev o reševanju v zvezi z banko Banco Popular Español S.A. | 29 | 72 | 1 | 102 |
| Odločitev v zvezi z bankama ABLV Bank AS in ABLV Bank Luxembourg | 0 | 2 | 0 | 2 |
| SKUPAJ | 29 | 74 | 1 | 104 |
| Vir: | Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Enotnega odbora za reševanje |

19.

Tabela 3

Sodni postopki proti Enotnemu odboru za reševanje in Komisiji pred Sodiščem Evropske unije ob koncu maja 2019

Predmet sodnih sporov

Število sodnih sporov, sproženih proti odboru in Komisiji skupaj

Število sodnih sporov, sproženih samo proti odboru

Število sodnih sporov, sproženih samo proti Komisiji

Skupaj

Odločitev o reševanju v zvezi z banko Banco Popular Español S.A.

29

72

1

102

Odločitev v zvezi z bankama ABLV Bank AS in ABLV Bank Luxembourg

0

2

0

2

SKUPAJ

29

74

1

104

Vir:

Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Enotnega odbora za reševanje

| 20. | Fizične in pravne osebe lahko zoper odločitve institucij, organov, uradov in agencij EU uporabijo različna pravna sredstva (glej sliko 3). Ena vrsta pravnega sredstva je ničnostna tožba zoper pravno zavezujočo odločitev, ki je bila bodisi naslovljena na zadevno osebo bodisi se nanjo neposredno in posamično nanaša. Za razveljavitev odločitve, ki jo sprejme EU ali kateri koli njen organ, morajo tožeče stranke svoje tožbe vložiti v dveh mesecih od objave zadevne odločitve (13). V skladu s tem je bila večina sodnih sporov vložena v dveh mesecih od objave odločitve o reševanju, pri čemer je večina tožečih strank zahtevala razveljavitev te odločitve. Opozoriti je treba, da nekatere tožeče stranke trdijo, da so upravičene do nadomestila, če je odločitev odbora razveljavljena (14). Vendar iz sodne prakse EU izhaja, da imajo ničnostne tožbe in tožbe za odškodnino različen namen. Zato se zdi, da zaradi teh tožb ne bodo nastale druge pogojne obveznosti kot stroški sodnih postopkov. |
| --- | --- |

20.

Slika 3

Razpoložljiva pravna sredstva zoper odločitve institucij, organov, uradov in agencij EU

Image 3

| Vir: | Evropsko računsko sodišče na podlagi PDEU in sodne prakse |
| --- | --- |

Vir:

| 21. | Druga vrsta pravnega sredstva je tožba za odškodnino, s katero se uveljavlja nepogodbena odgovornost Unije. Odškodninski zahtevki proti EU na podlagi domnevne nepogodbene odgovornosti (15) se lahko vložijo le v roku petih let. Da bi bila tožba za odškodnino uspešna, morajo tožeče stranke dokazati, da je institucija povzročila dovolj hudo kršitev pravnega pravila, s katerim naj bi se podelile pravice posameznikom, dejansko škodo, ki so jo utrpele, ter neposredno vzročno povezavo med nezakonitim dejanjem in škodo. Do konca maja 2019 so tožeče stranke v 23 tožbah od 102 sodnih sporov, ki so se nanašali na odločitve o sprejetju sheme za reševanje, poleg razveljavitve odločitve o reševanju zahtevale nadomestilo za domnevno škodo. V 13 od 102 sodnih sporov so zahtevale samo nadomestilo za škodo, ki naj bi jo utrpele. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Nekatere tožeče stranke so v okviru svojih ničnostnih tožb in/ali tožb za odškodnino vložile tudi ugovor nezakonitosti (16) (glej sliko 4). Zatrjujejo, da pravni okvir, na katerem temelji reševanje banke BPE, npr. določbe uredbe o EMR, ni skladen s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Če se bodo sodišča EU strinjala, se lahko določi, da sporne določbe pravnega okvira ni mogoče uporabljati. Nekatere tožeče stranke so vložile tudi tožbe zoper odločitev ECB o tem, da institucija propada ali bo verjetno propadla. Vendar pa pogojne obveznosti ECB niso vključene v obseg te revizije (glej odstavek 4). Poleg tega so bile ničnostne tožbe vložene zoper odločitev Komisije o podpori (glej tabelo 3 in odstavek 54) in izvedbeni sklep španskega nacionalnega organa za reševanje Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria (FROB). |
| --- | --- |

22.

Slika 4

Postopek sprejemanja odločitev, ki vodi do reševanja, in trenutni spori

Image 4

| Vir: | Evropsko računsko sodišče na podlagi pravnega okvira |
| --- | --- |

Vir:

| 23. | Vsak sodni postopek se začne tako, da tožeča stranka vloži tožbo, v kateri navede tožbene razloge in trditve, na katerih temeljijo, ter predloge. Tožena stranka mora v dveh mesecih (17) vložiti pisni odgovor na tožbo. Običajno lahko nato tožeča stranka vloži repliko na odgovor na tožbo, tožena stranka pa lahko kot odgovor nanjo vloži dupliko. Stranke, ki lahko dokažejo interes za izid sodnega spora, lahko v postopku intervenirajo tako, da vložijo intervencijsko vlogo, s katero podprejo ugotovitve ene stranke. Poleg tega se lahko sodišča EU odločijo, da bodo strankam postavile posebna vprašanja, na katera so te dolžne odgovoriti. Ob koncu tega pisnega postopka se lahko sodišča EU odločijo za izvedbo javne ustne obravnave na Sodišču Evropske unije. Sodniki se nato posvetujejo in svojo sodbo razglasijo na javni obravnavi (glej sliko 5). |
| --- | --- |

23.

Slika 5

Tipični postopek obravnave zadev na Sodišču Evropske unije

Image 5

| Vir: | Evropsko računsko sodišče |
| --- | --- |

Vir:

| 24. | Iz podatkov do leta 2018 je razvidno, da je bilo povprečno trajanje vseh postopkov na Sodišču Evropske unije približno 18 mesecev (18). Postopki pred Splošnim sodiščem so trajali približno 20 mesecev. Zaradi številčnosti in kompleksnosti zadev, povezanih z reševanjem banke BPE, in podobnih tožbenih razlogov je Splošno sodišče določilo in izbralo šest pilotnih zadev za prenos v drugi krog pisnega postopka in ustno obravnavo (19). Kar zadeva teh šest postopkov, je Enotni odbor za reševanje edina tožena stranka v dveh in Komisija v enem postopku, v preostalih treh postopkih pa sta toženi stranki oba. Vse druge postopke je Splošno sodišče začasno prekinilo do končne sodbe v navedenih šestih pilotnih zadevah. Čeprav je bila večina sodnih sporov vložena poleti 2017, postopki v zvezi s pilotnimi zadevami še potekajo (20). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Za zaključni račun za leto 2018 je pravna služba Enotnega odbora za reševanje verjetnost odtoka gospodarskih dejavnikov kot posledice odprtih sodnih postopkov v zvezi z reševanjem banke BPE ocenila kot majhno, zato odbor ni razkril pogojnih obveznosti. Pravna služba odbora do tega zaključka ni prišla na podlagi kakršnih koli razlogov ali podpornih argumentov glede tega, zakaj ocenjuje, da je odtok gospodarskih dejavnikov malo verjeten. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Računsko sodišče ugotavlja, da je bil primer BPE prvi primer reševanja za Enotni odbor za reševanje. Čeprav so bili vloženi številni sodni spori, zaenkrat še ni nobenih sodb, zato v zvezi s tem tudi ni sodne prakse na ravni EU. Na podlagi pregledanih revizijskih dokazov je Računsko sodišče ugotovilo, da so tožeče stranke trdile, da so izpolnjeni potrebni trije pogoji za nepogodbeno odgovornost Unije. Čeprav je zaradi kompleksnega, specifičnega in edinstvenega pravnega sistema, ki ga ustvarja novi pravni okvir za reševanje, v tej fazi težko napovedati izid teh sodnih postopkov, Računsko sodišče med pregledanimi revizijskimi dokazi ni našlo nobenega, ki bi nasprotoval zaključku Enotnega odbora za reševanje. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Enotni odbor za reševanje je poleg svoje prve odločitve o reševanju 24. februarja 2018 objavil, da ne bo sprejel ukrepov za reševanje v zvezi z banko ABLV Bank AS in njeno odvisno družbo ABLV Bank Luxembourg, saj reševanje ne bi bilo v javnem interesu (21). Odbor se je tako odločil potem, ko je ECB ocenila, da banki propadata ali bosta verjetno propadli zaradi znatnega poslabšanja njunega likvidnostnega položaja (22). Maja 2018 je bil odbor uradno obveščen o dveh sodnih sporih, sproženih pred Splošnim sodiščem zoper njegovo odločitev o nesprejetju ukrepov za reševanje. Zadevna sodna postopka še vedno potekata, odbor pa je verjetnost odtoka gospodarskih dejavnikov kot posledice teh odprtih postopkov ocenil kot majhno (23) in zato ni razkril pogojne obveznosti. V letu 2019 sodb Splošnega sodišča ni pričakovati. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Računsko sodišče meni, da pogojne obveznosti, ki niso stroški sodnih postopkov, niso potrebne, saj obe tožeči stranki od Splošnega sodišča zdaj zahtevata le razveljavitev odločitve Enotnega odbora za reševanje. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Uredba o EMR predvideva, da mora Enotni odbor za reševanje po odločitvi o reševanju v nekaterih okoliščinah nacionalnim organom za reševanje povrniti odškodnino, katere plačilo je tem organom odredilo nacionalno sodišče (24). Zato je pomembno, da je Enotni odbor za reševanje seznanjen z odškodninskimi tožbami, ki proti nacionalnim organom za reševanje potekajo v sodelujočih državah članicah. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Vsako shemo za reševanje, ki jo odobri Enotni odbor za reševanje in podpre Komisija, je treba izvajati na nacionalni ravni. Zato je španski nacionalni organ za reševanje (FROB), potem ko je Komisija podprla shemo za reševanje banke BPE, 7. junija 2017 izdal izvedbeni sklep (25), proti kateremu je bilo nato vloženih več upravnih pritožb, odškodninskih zahtevkov iz naslova odgovornosti in sodnih postopkov. Izvedbeni sklep temelji na nacionalni zakonodaji in je zato predmet nacionalnega sodnega nadzora. FROB Enotnemu odboru za reševanje vsak mesec predloži poročilo o izvajanju sheme za reševanje ter o morebitnih pritožbah in zahtevkih, povezanih s tem. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Do konca leta 2018 je FROB prejel 115 upravnih pritožb zoper omenjeni izvedbeni sklep in jih vse zavrnil. Prejel je tudi 1 063 zahtevkov za začetek upravnih postopkov glede nepogodbene odgovornosti države po španski nacionalni zakonodaji. Poleg tega so pritožniki proti organu FROB vložili 262 sodnih sporov. Vendar je treba poudariti, da je špansko nacionalno upravno sodišče (Audiencia Nacional) te sodne postopke prekinilo, dokler Splošno sodišče ne bo sprejelo odločbe o zakonitosti odločitve o reševanju in s tem povezanih vidikih, kot je zaupnost zadevnih upravnih spisov. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Po zahtevi Enotnega odbora za reševanje je FROB verjetnost odtoka dejavnikov kot posledice upravnih postopkov ocenil kot majhno. Enotnemu odboru za reševanje je sporočil, da ne more oceniti izida prekinjenih sodnih postopkov, saj so ti v veliki meri odvisni od izida postopkov na ravni EU. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Poleg sodnih postopkov, opisanih v tem poglavju, je bilo v zvezi z reševanjem banke BPE pri pritožbeni komisiji Enotnega odbora za reševanje vloženih več novih zadev (26), ki pa so se nanašale le na zadevni dostop do dokumentov, zato pogojne obveznosti niso mogle nastati. |
| --- | --- |

33.

Pogojne obveznosti, ki se nanašajo na načelo „noben upnik ne sme biti na slabšem“

| 34. | Za zaščito temeljnih lastninskih pravic (27) uredba o enotnem mehanizmu za reševanje določa, da v primeru reševanja noben upnik ne sme biti na slabšem, kot bi bil v običajnih insolvenčnih postopkih. Na podlagi načela „noben upnik ne sme biti na slabšem“ (28) je treba vsem upnikom, ki bi bili v običajnih insolvenčnih postopkih obravnavani bolje, plačati nadomestilo iz enotnega sklada za reševanje (29). Za oceno obravnave upnikov in delničarjev je treba opraviti vrednotenje razlik pri obravnavi (glej okvir 3). |
| --- | --- |

34.

Okvir 3

Vrednotenje razlik pri obravnavi

| Neodvisni ocenjevalec po vsakem reševanju ovrednoti razliko pri obravnavi z reševanjem, da ugotovi, ali so delničarji in upniki glede na izvedene dejavnosti reševanja upravičeni do takega nadomestila. Vrednotenje je pogosto imenovano vrednotenje 3. Pri vrednotenju razlik pri obravnavi se domneva, da bi za zadevno banko namesto reševanja veljali običajni insolvenčni postopki na podlagi nacionalnega insolvenčnega prava, ki bi se začeli na dan reševanja, potem pa se primerja, kakšen vpliv bi imel tak scenarij namesto reševanja na upnike in delničarje.







  Vir: | analiza uredbe o ERM, ki jo je pripravilo Evropsko računsko sodišče |
| --- | --- |

Neodvisni ocenjevalec po vsakem reševanju ovrednoti razliko pri obravnavi z reševanjem, da ugotovi, ali so delničarji in upniki glede na izvedene dejavnosti reševanja upravičeni do takega nadomestila. Vrednotenje je pogosto imenovano vrednotenje 3. Pri vrednotenju razlik pri obravnavi se domneva, da bi za zadevno banko namesto reševanja veljali običajni insolvenčni postopki na podlagi nacionalnega insolvenčnega prava, ki bi se začeli na dan reševanja, potem pa se primerja, kakšen vpliv bi imel tak scenarij namesto reševanja na upnike in delničarje.

Vir:

| 35. | Enotni odbor za reševanje je 13. junija 2018 objavil, da mu je neodvisni ocenjevalec Deloitte predložil poročilo o vrednotenju razlike pri obravnavi banke BPE v postopkih reševanja. Na podlagi izida tega vrednotenja in predhodnega zaključka, da ob uporabi nacionalnega insolvenčnega prava noben upnik ne bi bil na boljšem, je odbor 6. avgusta 2018 objavil obvestilo v zvezi s predhodno odločitvijo o neplačilu nadomestila delničarjem in upnikom, na katere je vplivalo reševanje banke BPE (30). Po ocenah odbora je takih delničarjev in upnikov približno 300 000 (31). |
| --- | --- |

35.

| 36. | Enotni odbor za reševanje je nato za prizadete upnike in delničarje začel postopek pravice do zaslišanja (32) (glej sliko 6), v katerem je prijavljenim strankam ali njihovim predstavnikom omogočil, da od 6. do 26. novembra 2018 predložijo pisne pripombe v zvezi s predhodno odločitvijo o neodobritvi nadomestila in razlogih zanjo. Odbor je navedel, da trenutno pregleduje pripombe, prejete od približno 12 000 prijavljenih posameznih strank (33), in jih bo ustrezno upošteval, da bi sprejel končno odločitev o tem, ali je treba prizadetim strankam plačati nadomestilo. |
| --- | --- |

36.

Slika 6

Časovni potek postopka na podlagi načela „noben upnik ne sme biti na slabšem“ v zvezi z banko Banco Popular Español S.A.

Image 6

| Vir: | Evropsko računsko sodišče |
| --- | --- |

Vir:

| 37. | Ker končna odločitev o plačilu nadomestila še ni sprejeta, Enotni odbor za reševanje v zaključnem računu za leto 2018 ni razkril pogojnih obveznosti, ki se nanašajo na načelo „noben upnik ne sme biti na slabšem“. |
| --- | --- |

37.

Pogojne obveznosti, ki se nanašajo na prispevke bank v enotni sklad za reševanje

| 38. | Banke v euroobmočju so zakonsko zavezane plačevati prispevke v enotni sklad za reševanje (glej okvir 4). |
| --- | --- |

38.

Okvir 4

Enotni sklad za reševanje

| Ciljna raven enotnega sklada za reševanje je vsaj 1 % skupnega zneska kritih vlog v bančni uniji do konca leta 2023. Na podlagi kritih vlog ob koncu leta 2018 bi to znašalo približno 60 milijard EUR. Da bi se cilj dosegel, so bili leta 2019 zbrani prispevki 3 186 bank v višini 7,8 milijarde EUR. Do julija 2019 je skupni zbrani znesek znašal skoraj 33 milijard EUR.







  Vir: | Enotni odbor za reševanje |
| --- | --- |

Ciljna raven enotnega sklada za reševanje je vsaj 1 % skupnega zneska kritih vlog v bančni uniji do konca leta 2023. Na podlagi kritih vlog ob koncu leta 2018 bi to znašalo približno 60 milijard EUR. Da bi se cilj dosegel, so bili leta 2019 zbrani prispevki 3 186 bank v višini 7,8 milijarde EUR. Do julija 2019 je skupni zbrani znesek znašal skoraj 33 milijard EUR.

Vir:

| 39. | Predhodne prispevke za leto 2015 so izračunali in pobrali nacionalni organi za reševanje ter jih januarja 2016 nakazali Enotnemu odboru za reševanje. Letni predhodni prispevki se prilagajajo v letih do leta 2023 z odštevanjem za zneske, plačane leta 2015. Nekateri nacionalni organi za reševanje enotnemu skladu za reševanje niso nakazali vseh prispevkov za leto 2015 zaradi nacionalnih ukrepov za reševanje pred koncem leta 2015. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Enotni odbor za reševanje od leta 2016 prispevke računa sam v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi za reševanje. Prispevki po bankah se izračunajo na podlagi pavšalnega prispevka in tveganju prilagojenega prispevka za večje banke. Zahtevane informacije zagotovijo banke prek nacionalnih organov za reševanje. Enotni odbor za reševanje vsakemu od njih pošlje standardni obrazec z vsemi ustreznimi informacijami o posamezni banki v njegovi pristojnosti, vključno z zneskom predhodnih prispevkov, ki jih je treba plačati, podrobnostmi o izračunu in vhodnimi podatki banke. Nacionalni organi za reševanje na podlagi izračuna Enotnega odbora za reševanje poberejo prispevke in jih nakažejo enotnemu skladu za reševanje, ki ga upravlja odbor (glej sliko 7). |
| --- | --- |

40.

Slika 7

Postopek pobiranja predhodnih prispevkov s pravnimi sredstvi

Image 7

| Vir: | Evropsko računsko sodišče na podlagi pravnega okvira |
| --- | --- |

Vir:

| 41. | Več bank v skupno štirih državah članicah je zoper odločitev o predhodnih prispevkih sprožilo upravne ali sodne postopke. Večina bank je postopke sprožila zoper ustrezno obvestilo nacionalnega organa za reševanje (34), saj je to pravna podlaga za plačilo. Posledično je bilo 21. junija 2019 na nacionalni ravni odprtih 625 upravnih ali sodnih postopkov zoper predhodne prispevke, ker pa višino prispevkov izračuna in določi Enotni odbor za reševanje, so tožeče stranke zoper odločitve odbora o predhodnih prispevkih za leta 2016 do 2018 sprožile tudi sodne postopke na Sodišču Evropske unije. Na dan 21. junija 2019 je bilo v teku 16 sodnih postopkov. Od teh jih je bilo 15 v teku na Splošnem sodišču, v enem primeru pa je šlo za pritožbo zoper sodbo Splošnega sodišča, ki je v teku na Sodišču. Vložena je bila tudi prošnja nacionalnega sodišča za predhodno odločbo Sodišča o razlagi prava Unije v zvezi s predhodnimi prispevki (35), vendar v tem primeru Enotni odbor za reševanje ni bil tožena stranka. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kot je opisano zgoraj, vzpostavljeni sistem za računanje in pobiranje predhodnih prispevkov v enotni sklad za reševanje vključuje skupne odgovornosti EU in držav članic, zato sodni postopki zoper predhodne prispevke odpirajo zahtevno vprašanje sodnega nadzora nad odločitvami Enotnega obora za reševanje v zvezi s prispevki v enotni sklad (36). Odbor je v preteklosti navedel, da še ni jasno, ali lahko tožeče stranke sodne postopke zoper predhodne prispevke sprožijo na evropski ravni. V sklepnih predlogih v zadevi C-414/18, predstavljenih 9. julija 2019, je generalni pravobranilec navedel, da na podlagi sodne prakse nacionalna sodišča ne morejo odločati o zakonitosti odločitev Enotnega odbora za reševanje, kot je odločitev o predhodnih prispevkih, in da je za to pristojno izključno Sodišče Evropske unije (37). Vendar lahko pravno varnost prinese le končna sodba Sodišča. Ker je še ni, je Računsko sodišče to poročilo pripravilo ob predpostavki, da lahko do potencialnega odtoka dejavnikov pride zaradi upravnih in sodnih postopkov na nacionalni ravni, sproženih zoper pravne akte nacionalnih organov za reševanje, pa tudi zaradi sodnih postopkov na ravni EU, sproženih zoper pravne akte Enotnega odbora za reševanje v zvezi s predhodnimi prispevki v enotni sklad za reševanje. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Enotni odbor za reševanje je v svojem zaključnem računu za leto 2018 razkril pogojne obveznosti, ki izhajajo iz predhodnih prispevkov zaradi sodnih postopkov, ki so v teku na Splošnem sodišču. Odbor je ocenil, da so s sedmimi zadevami povezane pogojne obveznosti v višini 50 milijonov EUR (38). Zaradi dodatne preglednosti je razkril, da so bili do konca leta 2018 na Sodišču Evropske unije izpodbijani predhodni prispevki v skupni višini 222,7 milijona EUR. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Za zagotovitev ustreznega obvladovanja tveganja in odgovornosti je bistvena ustrezna seznanjenost s finančnimi tveganji, ki jim je Enotni odbor za reševanje izpostavljen. Na podlagi priporočil Računskega sodišča iz leta 2018 je odbor izboljšal svoj sistem notranjega nadzora za pogojne obveznosti, ki izhajajo iz sodnih postopkov na nacionalni ravni, povezanih s predhodnimi prispevki. Od nacionalnih organov za reševanje zahteva podroben seznam odprtih postopkov zoper predhodne prispevke, predložiti pa morajo tudi pisno zagotovilo za poslane informacije in oceno verjetnosti, da bodo postopki zoper predhodne prispevke uspešni. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Na podlagi informacij, prejetih od nacionalnih organov za reševanje, so bili upravni in sodni postopki sproženi zoper odločbe o prispevkih, ki so jih sprejeli štirje nacionalni organi za reševanje, vendar so trije od njih navedli, da verjetnosti uspešnega izida postopkov v teku ne morejo oceniti zaradi negotovosti, opisane v odstavku 42, in ker ni povezane sodne prakse. Samo en nacionalni organ za reševanje je Enotnemu odboru za reševanje predložil podrobno oceno, v kateri je zaključil, da verjetnost odtoka dejavnikov kot posledica zadeve ni majhna. Odbor je na podlagi te ocene v zvezi s postopki na nacionalni ravni razkril pogojne obveznosti v višini 40 milijonov EUR (39), ni pa razkril morebitnih pogojnih obveznosti v zvezi z zadevami v treh državah članicah, katerih nacionalni organi za reševanje so navedli, da ocene ne morejo pripraviti. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Računsko sodišče ugotavlja, da je točne zneske, pri katerih obstaja tveganje, zahtevno oceniti. V tem pogledu računovodsko izkazovanje pogojnih obveznosti, povezanih s predhodnimi prispevki, ki jo je pripravil Enotni odbor za reševanje, pomeni izboljšavo v primerjavi s prejšnjimi leti, ko so bili celotni izpodbijani zneski le predstavljeni kot pogojne obveznosti, posamezne zadeve pa niso bile posebej ocenjene. Na podlagi preučenih dokazov, ki jih je predložil Enotni odbor za reševanje, Računsko sodišče zaključuje, da si je odbor razumno prizadeval ugotoviti, ali te zadeve pomenijo pogojne obveznosti, in je o njih pošteno poročal. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Poleg razkritja pogojnih obveznosti, povezanih s predhodnimi prispevki, je Enotni odbor za reševanje razkril celotne zneske predhodnih prispevkov, ki so predmet upravnih ali sodnih postopkov. Skupno znašajo približno 2 milijardi EUR, od česar je 1,8 milijarde EUR povezane z nacionalnimi zadevami, 222,7 milijona EUR pa z zadevami na Splošnem sodišču (glej tabelo 4). Čeprav bo tožečim strankam morda treba vrniti le majhen del teh zneskov in jih bo mogoče nadomestiti s prihodnjimi predhodnimi prispevki vseh bank v pristojnosti Enotnega odbora za reševanje, s tem razkritjem deležniki dobijo koristne informacije o ozadju.

  Tabela 4


  Gibanje spornih zneskov na nacionalni ravni, ki so povezani s predhodnimi prispevki v enotni sklad za reševanje










  Leto, s katerim je povezan prispevek | Število zadev
  maj 2019 | Izpodbijani zneski
  maj 2019
  (v milijonih EUR) | Število zadev
  maj 2018 | Izpodbijani zneski
  maj 2018
  (v milijonih EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | 135 | 5,7 | ni relevantno | ni relevantno |
| 2018 | 114 | 586,8 | 122 | 597,1 |
| 2017 | 131 | 559,1 | 131 | 559,1 |
| 2016 | 240 | 562,9 | 241 | 565,5 |
| 2015 | 5 | 84,1 | 5 | 84,1 |
| SKUPAJ | 625 | 1 765,9 | 499 | 1 805,8 |
| Vir: | Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Enotnega odbora za reševanje; zneski so zaokroženi na milijon. |

47.

Tabela 4

Gibanje spornih zneskov na nacionalni ravni, ki so povezani s predhodnimi prispevki v enotni sklad za reševanje

Leto, s katerim je povezan prispevek

Število zadev

maj 2019

Izpodbijani zneski

maj 2019

(v milijonih EUR)

Število zadev

maj 2018

Izpodbijani zneski

maj 2018

(v milijonih EUR)

2019

135

5,7

ni relevantno

ni relevantno

2018

114

586,8

122

597,1

2017

131

559,1

131

559,1

2016

240

562,9

241

565,5

2015

5

84,1

5

84,1

SKUPAJ

625

1 765,9

499

1 805,8

Vir:

Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Enotnega odbora za reševanje; zneski so zaokroženi na milijon.

| 48. | Kot je navedeno v zaključnem računu Enotnega odbora za reševanje, je treba poudariti, da so bili postopki za del izpodbijanega zneska, in sicer v višini 198 milijonov EUR, sproženi tako na nacionalnih sodiščih kot tudi na sodiščih EU. Če bodo tožbe uspešne, bo ustrezni znesek ali del zneska vrnjen le enkrat, če bo to ustrezno. |
| --- | --- |

48.

Pogojne obveznosti, ki se nanašajo na upravne prispevke

| 49. | Enotni odbor za reševanje vsako leto zbira upravne prispevke za financiranje svojih operativnih stroškov. Vse banke, ki spadajo na področje uporabe uredbe o ERM, morajo v 19 sodelujočih državah članicah prispevati k upravnim odhodkom Enotnega odbora za reševanje. Januarja 2018 je začel veljati dokončni sistem prispevkov za upravne odhodke Enotnega odbora za reševanje, s čimer se je vzpostavil stalni sistem za upravne prispevke (40). V nasprotju s predhodnimi prispevki v enotni sklad za reševanje se upravni prispevki ne zbirajo prek nacionalnih organov za reševanje, ampak neposredno prek Enotnega odbora za reševanje. Zbirajo se po bančnih skupinah, medtem ko se predhodni prispevki zbirajo po posameznih subjektih, zato v obseg vsake vrste prispevkov spada drugačno število bank. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Enotni odbor za reševanje je februarja 2019 izračunal letne upravne prispevke za proračunsko leto 2019 na podlagi podatkov ECB s konca leta 2017. Na podlagi teh izračunov je bankam predložil ustrezna obvestila o prispevkih. Do konca marca 2019 je od 2 660 bank pobral upravne prispevke v višini 88,8 milijona EUR (glej tabelo 5). Pomembne institucije so plačale približno 95 % teh prispevkov. Zbrani znesek je bil manjši kot leta 2018, saj se je zmanjšal zaradi višjih proračunskih zneskov, prenesenih iz leta 2017. Po potrebi bodo prispevki ponovno izračunani na podlagi informacij o spremembah obsega ali statusa institucij s konca leta 2019 v naslednjem ciklu izračunov v prvem četrtletju leta 2020.

  Tabela 5


  Upravni prispevki, ki jih je zbral Enotni odbor za reševanje | 2019 | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število bank | 2 660 | 2 729  (*1) | 2 819  (*1) | 2 963  (*1) | 3 060  (*1) |
| Skupni plačani znesek
  (v milijonih EUR) | 88,8 | 91,4 | 83,0 | 56,7 | 21,8 |
| Vir: | Enotni odbor za reševanje; zneski so zaokroženi na milijon. |

50.

Tabela 5

Upravni prispevki, ki jih je zbral Enotni odbor za reševanje

2019

2018

2017

2016

2015

Število bank

2 660

2 729  (*1)

2 819  (*1)

2 963  (*1)

3 060  (*1)

Skupni plačani znesek

(v milijonih EUR)

88,8

91,4

83,0

56,7

21,8

Vir:

Enotni odbor za reševanje; zneski so zaokroženi na milijon.

| 51. | Pritožbe zoper obvestila o upravnih prispevkih je mogoče vložiti pri pritožbeni komisiji Enotnega odbora za reševanje v roku šestih tednov (41). Odločitvam pritožbene komisije je mogoče ugovarjati na Splošnem sodišču. Leta 2018 so banke zoper obvestila o upravnih prispevkih vložile tri pritožbe. Pritožbena komisija je vse tri zavrnila, vendar je v eni zadevi ugotovila, da bo moral Enotni odbor za reševanje v naslednjem ciklu ponovno izračunati upravne prispevke, ki jih mora pritožnik plačati za leto 2018, in pritožniku vrniti ustrezni znesek (42). Banka, ki je vložila pritožbo, je leta 2018 izgubila dovoljenje za opravljanje bančnih storitev, zato je za del leta 2018 izpadla iz obsega upravnih prispevkov. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kot je predvideno v okviru, je Enotni odbor za reševanje pri računanju upravnih prispevkov za proračunsko leto 2019 na podlagi podatkov ECB iz januarja 2019 ponovno izračunal letne prispevke za leto 2018 za banke, katerih obseg ali status se je v letu 2018 spremenil (43). Dne 21. junija 2019 v zvezi z upravnimi prispevki ni bila v teku nobena pritožba ali sodni postopek, zato Enotni odbor za reševanje ni razkril nobenih pogojnih obveznosti za upravne prispevke. |
| --- | --- |

52.

Dodatne informacije v zvezi s sodnimi postopki

| 53. | Postopki, sproženi proti Enotnemu odboru za reševanje in nacionalnim organom za reševanje, negativno vplivajo na njihove finančne in človeške vire. Stroške bodo krili neposredno ti organi in posledično vse banke prek svojih prispevkov. Enotni odbor za reševanje je leta 2018 prevzel obveznosti v višini 5 milijonov EUR za zunanje pravne storitve v zvezi s sodnimi postopki za prihodnja leta. Ob koncu leta 2018 se je šest od 14 zaposlenih v pravni službi Enotnega odbora za reševanje ukvarjalo s sodnimi spori. Za leto 2019 je bila načrtovana zaposlitev dodatnih treh uslužbencev za pravno ekipo. |
| --- | --- |

53.

Del II:   Pogojne obveznosti Komisije

| 54. | Evropska komisija je potrdila, da na dan 31. decembra 2018 ni imela nobenih pogojnih obveznosti, ki bi nastale zaradi njenih nalog na podlagi uredbe o ERM. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Sodna praksa EU (44) prenos pooblastil na agencije EU, kot je Enotni odbor za reševanje, omejuje na izvršilna pooblastila, zato je omejen tudi prenos diskrecijskih pooblastil. Kot je določeno v uredbi o ERM, zato shema za reševanje začne veljati le, če jo podpre Komisija. Komisija pa lahko nasprotuje morebitnim diskrecijskim vidikom predlagane sheme za reševanje. Če Komisija shemi za reševanje nasprotuje zaradi merila javnega interesa ali zahteva pomembno spremembo uporabe enotnega sklada za reševanje, mora take spremembe predlagati Svetu (45). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Komisija je 7. junija 2017 podprla prvo shemo za reševanje (46), ki jo je sprejel Enotni odbor za reševanje. V zvezi z njo je bilo pred Splošnim sodiščem sproženih 30 sodnih postopkov proti Komisiji (47). Vseh 30 tožečih strank je sprožilo postopke za razveljavitev odločitve Komisije, osem pa tudi za odškodnino. Te zadeve so še v teku in Splošno sodišče o njih še ni izdalo sodbe. Ker reševanje banke BPE ni vključevalo javne finančne podpore ali uporabe enotnega sklada za reševanje (glej odstavek 02), Komisija ni opravila ocene državne pomoči ali pomoči iz sklada. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Kot v primeru zaključnega računa za leto 2017 se je Komisija na podlagi svoje računovodske ocene odločila, da ne bo razkrila nobenih pogojnih obveznosti za te zadeve. Eden od razlogov za tako računovodsko oceno je, da glede na razpoložljive informacije nobena tožeča stranka ni zadovoljivo dokazala, da je Komisija nepogodbeno odgovorna. Komisija je zlasti navedla, da ni bilo dovolj resne kršitve pravnega pravila, s katerim naj bi se podelile pravice posameznikom (primerjaj z odstavkom 21), zato je po njenem mnenju možnost odtoka dejavnikov v zvezi z njeno odločitvijo o podpori majhna. Poleg tega je Komisija navedla, da ni mogoče, da bi katera od tožečih strank utrpela škodo, saj bi bila druga možnost namesto reševanja insolventnost po nacionalnih predpisih. Vsi delničarji in upniki, ki bi bili v primeru insolvenčnega postopka na boljšem, bodo prejeli nadomestilo v skladu s postopkom „noben upnik ne sme biti na slabšem“, ki je v teku (glej odstavke 34 do 37). Komisija je na podlagi obsežnih izkušenj zato trdila, da je možnost nastanka finančnega tveganja pri teh zadevah majhna. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Na podlagi pregleda vzorca je Računsko sodišče ugotovilo, da so nekatere tožeče stranke trdile, da so izpolnjeni potrebni pogoji za nepogodbeno odgovornost Unije. Računsko sodišče ugotavlja, da je vsakršno napovedovanje v tej fazi zapleteno, saj je pravni okvir za reševanje relativno nov, poleg tega pa ustvarja kompleksen, specifičen in edinstven pravni sistem, vendar ni našlo dokazov, ki bi nasprotovali oceni, ki jo je pripravila Komisija. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Poleg zadev, povezanih z reševanjem banke BPE, je Komisija vključena v dva sodna postopka, povezana s predhodnimi prispevki v enotni sklad za reševanje. V obeh zadevah je tožena stranka skupaj z Enotnim odborom za reševanje. Ena zadeva je v teku na Splošnem sodišču, za drugo pa na Sodišču poteka postopek predhodnega odločanja. Računsko sodišče se strinja z oceno Komisije, da razkritje pogojnih obveznosti za ti zadevi ni potrebno. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Računsko sodišče ugotavlja, da ima pravna služba Komisije vzpostavljen ustrezen postopek za ocenjevanje verjetnosti pri vsakem posameznem sodnem sporu ter zagotavljanje razlogov in podpornih argumentov. Računovodja v postopku dobi potrebne ocene za razkritje morebitnih pogojnih obveznosti ali rezervacij, ki izhajajo iz sodnih sporov. |
| --- | --- |

60.

Del III:   Pogojne obveznosti Sveta

| 61. | Računsko sodišče je prejelo predstavitveno listino, v kateri je računovodja Sveta navedel, da Svet na dan 31. decembra 2018 ni imel nobenih pogojnih obveznosti, ki bi nastale zaradi opravljanja njegovih nalog na podlagi uredbe o ERM. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Komisija lahko na podlagi svoje ocene sheme za reševanje, ki jo je predlagal Enotni odbor za reševanje, tej shemi nasprotuje. Če Komisija shemi nasprotuje zaradi merila javnega interesa ali zahteva pomembno spremembo uporabe enotnega sklada za reševanje, mora spremembo predlagati Svetu (glej odstavek 55). Svet do danes ni sodeloval pri nobeni odločitvi o reševanju. Konec leta 2017 je bil predmet sodnega spora, ki se je nanašal na reševanje banke BPE, vendar je bil ta v delu, ki se je nanašal na Svet, leta 2018 razglašen za nedopustnega (48), zato pogojne obveznosti Sveta niso nastale. |
| --- | --- |

62.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 63. | Računsko sodišče ugotavlja, da je v tej fazi vsakršno napovedovanje izida sodnih postopkov proti Enotnemu odboru za reševanje, Komisiji in Svetu zapleteno, saj je pravni okvir za reševanje relativno nov, poleg tega pa ustvarja kompleksen, specifičen in edinstven pravni sistem, vendar ni našlo dokazov, ki bi nasprotovali ocenam, ki so jih pripravili Enotni odbor za reševanje, Komisija in Svet o morebitnih pogojnih obveznostih, nastalih zaradi opravljanja svojih nalog na podlagi uredbe o ERM (glej odstavke 26, 46, 58, 59 in 62). Kljub temu je Računsko sodišče odkrilo nekatere slabosti, ki zahtevajo pozornost vodstva. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Za zaključni račun za leto 2018 je pravna služba Enotnega odbora za reševanje verjetnost odtoka gospodarskih dejavnikov kot posledice odprtih zadev v zvezi z reševanjem banke BPE ocenila kot majhno in ni razkrila pogojnih obveznosti, vendar ta ocena ni bila podprta z razlogi ali podpornimi argumenti (glej odstavek 25). Po drugi strani je Komisija ocenila verjetnosti, povezane s posameznimi sodnimi postopki, in je predložila razloge za svojo oceno (glej odstavek 60). |
| --- | --- |

64.

Priporočilo 1

Notranja ocena verjetnosti odtoka dejavnikov

| Enotni odbor za reševanje naj pri ocenjevanju verjetnosti odtoka gospodarskih dejavnikov kot posledice sodnih postopkov vključi ustrezne razloge ali podporne argumente za vsak posamezen primer.

  Časovni okvir: priprava zaključnega računa Enotnega odbora za reševanje za leto 2019 |
| --- |

Enotni odbor za reševanje naj pri ocenjevanju verjetnosti odtoka gospodarskih dejavnikov kot posledice sodnih postopkov vključi ustrezne razloge ali podporne argumente za vsak posamezen primer.

Časovni okvir: priprava zaključnega računa Enotnega odbora za reševanje za leto 2019

| 65. | V primerjavi z zaključnimi računi iz prejšnjih let je Enotni odbor za reševanje izboljšal računovodsko izkazovanje pogojnih obveznosti, povezanih s predhodnimi prispevki v sklad. Odbor je pristop prilagodil, da bi zagotovil natančnejšo oceno pogojnih obveznosti, nastalih zaradi sodnih sporov v zvezi s predhodnimi prispevki (glej odstavek 46). |
| --- | --- |

65.

| 66. | Še vedno pa obstajajo nejasnosti v zvezi z učinkom pravnega izpodbijanja na nacionalni ravni in ravni EU (glej odstavek 42). Ker pravne varnosti ni, je Enotni odbor za reševanje izboljšal okvir notranjega nadzora za spremljanje nacionalnih zadev, vendar so ga trije od štirih nacionalnih organov za reševanje kljub temu obvestili, da ne morejo oceniti verjetnosti odtoka dejavnikov kot posledice nacionalnih postopkov zoper odločbe nacionalnih organov za reševanje o predhodnih prispevkih. Čeprav so ti trije organi navedli, da verjetnosti odtoka ne morejo oceniti, odbor ni razkril pogojnih obveznosti v zvezi s temi zadevami (glej odstavka 44 in 45). |
| --- | --- |

66.

Priporočilo 2

Razkritje pogojnih obveznosti v zvezi z zadevami na nacionalni ravni

| Če verjetnosti odtoka dejavnikov ni mogoče oceniti zaradi sodnih postopkov zoper predhodne prispevke, možnosti odtoka ni mogoče izključiti, zato naj se pogojna obveznost razkrije.
  To priporočilo se lahko spremeni glede na prihodnji potek sodnih postopkov (glej odstavek 42).

  Časovni okvir: priprava zaključnega računa Enotnega odbora za reševanje za leto 2019 |
| --- |

Če verjetnosti odtoka dejavnikov ni mogoče oceniti zaradi sodnih postopkov zoper predhodne prispevke, možnosti odtoka ni mogoče izključiti, zato naj se pogojna obveznost razkrije.

To priporočilo se lahko spremeni glede na prihodnji potek sodnih postopkov (glej odstavek 42).

Časovni okvir: priprava zaključnega računa Enotnega odbora za reševanje za leto 2019

To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Alex Brenninkmeijer, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 12. novembra 2019.

Za Evropsko računsko sodišče

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

---

(1)  Izraz „banka“ se v tem poročilu uporablja za subjekte, kot so opredeljeni v členu 2 uredbe o EMR.

1

(2)  Seznam bank, katerih organ za reševanje je Enotni odbor za reševanje, je na spletišču https://srb.europa.eu/en/content/banks-under-srbs-remit.

2

(3)  Člen 18 uredbe o EMR.

3

(4)  Člen 92(8) uredbe o EMR.

4

(5)  Člen 92(4) uredbe o EMR.

5

(6)  Člen 98(4) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715.

6

(7)  Letni poročili Evropskega računskega sodišča za proračunsko leto 2018.

7

(8)  Letno poročilo o agencijah EU za proračunsko leto 2018, oddelek 3.35.

8

(9)  Na podlagi člena 104(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715 mora zasebni zunanji revizor preveriti letni zaključni račun. Računsko sodišče mora revizijsko delo, ki ga je opravil zasebni zunanji revizor, upoštevati pri pripravi posebnega letnega poročila za organ Unije, kot je določeno v členu 287(1) PDEU.

9

(10)  Glej Člen 287(3) PDEU in člen 92(8) uredbe o ERM.

10

(11)  To je bilo prvo priporočilo iz poročila Računskega sodišča o pogojnih obveznostih za leto 2017.

11

(12)  Glej člen 76 uredbe o EMR.

12

(13)  V skladu s členom 263 PDEU je treba te postopke sprožiti v dveh mesecih od objave akta ali njegovega uradnega obvestila tožniku, če tega ni bilo, pa od dneva, ko je zanj izvedel.

13

(14)  Glej člen 85(4) Direktive 2014/59/EU.

14

(15)  Člen 268 PDEU, člen 87(5) uredbe o EMR in člen 46 Statuta Sodišča Evropske unije.

15

(16)  Člen 277 PDEU.

16

(17)  Na podlagi člena 81 Poslovnika Splošnega sodišča (UL L 105, 23.4.2015, str. 1) se lahko v izrednih okoliščinah ta rok na ustrezno obrazložen predlog tožene stranke podaljša. To se je zgodilo v večini sodnih sporov v zvezi z reševanjem banke BPE.

17

(18)  Sodišče Evropske unije: Letno poročilo 2018; str. 18.

18

(19)  Letno poročilo Enotnega odbora za reševanje za leto 2018, oddelek 5.4.1.

19

(20)  Splošno sodišče je 25. oktobra 2019 zavrnilo tožbo v pilotni zadevi T-557/17 kot nedopustno.

20

(21)  Uredba o EMR predvideva, da bi banke običajno morale prenehati po nacionalnih insolvenčnih postopkih. Izjema je reševanje, kadar je v javnem interesu.

21

(22)  Ocena, da banka propada ali bo verjetno propadla, ki jo je ECB sprejela 23. februarja: https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.2019_FOLTF_assessment_ABLV_Bank_AS~48046b4adb.en.pdf.

22

(23)  Zaključni račun Enotnega odbora za reševanje, J), str. 35.

23

(24)  Člen 87(4) uredbe o EMR.

24

(25)  Sklep upravnega odbora organa FROB z dne 7. junija 2017 v zvezi z banko Banco Popular Español S.A.: http://www.frob.es/en/Lists/Contenidos/Attachments/419/ProyectodeAcuerdoreducido_EN_v1.pdf.

25

(26)  Zoper nekatere odločitve Enotnega odbora za reševanje, npr. o upravnih prispevkih in dostopu do dokumentov, se je mogoče na podlagi člena 85 uredbe o EMR pritožiti pri pritožbeni komisiji odbora.

26

(27)  Člen 17(1) Listine EU o temeljnih pravicah.

27

(28)  Člen 15(1)(g) uredbe o ERM.

28

(29)  Člen 20(16) in člen 76(1)(e) uredbe o ERM.

29

(30)  Obvestilo Enotnega odbora za reševanje z dne 2. avgusta 2018 o predhodni odločitvi, ali odobriti nadomestilo delničarjem in upnikom glede na izvedene dejavnosti reševanja v zvezi z Banco Popular Español S.A., ter o začetku postopka pravice do zaslišanja (SRB/EES/2018/132).

30

(31)  Letno poročilo Enotnega odbora za reševanje za leto 2018, opomba 16, str. 32.

31

(32)  Na podlagi člena 41(2)(a) Listine EU o temeljnih pravicah.

32

(33)  Letno poročilo Enotnega odbora za reševanje za leto 2018, str. 32.

33

(34)  V skladu s pravnim okvirom sodelujočih držav članic nacionalni organi za reševanje banke obveščajo z upravnimi akti, odločbami ali uradnimi obvestili.

34

(35)  Na podlagi člena 267 PDEU lahko sodišča držav članic zaprosijo Sodišče za predhodno odločanje o razlagi prava Unije.

35

(36)  Sklepni predlogi generalnega pravobranilca Manuela Camposa Sanchez-Bordone, predstavljeni 9. julija 2019, v zadevi C-414/18, točka 26.

36

(37)  Sklepni predlogi generalnega pravobranilca Manuela Camposa Sanchez-Bordone, predstavljeni 9. julija 2019, v zadevi C-414/18, točke 29 do 31.

37

(38)  Zaključni račun Enotnega odbora za reševanje, str. 34.

38

(39)  Zaključni račun Enotnega odbora za reševanje, str. 33.

39

(40)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/2361.

40

(*1)  Za obdobje 2015–2018 število bank odraža letno povprečje, ker so bili prispevki za ta leta ponovno izračunani leta 2018, ko je začel veljati končni sistem; za izračun upravnih prispevkov leto 2015 vključuje november in december 2014.

*1

(41)  Člen 85(3) uredbe o EMR.

41

(42)  Odločitev pritožbene komisije Enotnega odbora za reševanje z dne 13. avgusta 2018 v zadevi 04/18, točka 16.

42

(43)  Do tega lahko pride zaradi prerazvrstitve banke kot manj pomembne ali pomembne ali zaradi odvzema dovoljenja za opravljanje bančnih storitev.

43

(44)  Doktrina Meroni, ki izhaja iz zadev 9/56 in 10/56, Meroni & Co., Industrie Metallurgiche, SpA proti Visoki oblasti (Recueil 1957 in 1958, str. 133), in zadeve C-270/12, Združeno kraljestvo proti Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije (ECLI:EU:C:2014:18).

44

(45)  Člen 18(7) uredbe o EMR.

45

(46)  Podpora shemi za reševanje banke Banco Popular Español S.A.

46

(47)  Komisija je edina tožena stranka le v eni od teh 30 zadev.

47

(48)  Sklep Splošnega sodišča (osmi senat) z dne 14. junija 2018 – Cambra Abaurrea/Parlament in drugi (zadeva T-553/17).

48

---

PRILOGA

Spremljanje izvajanja priporočil iz prejšnjih let

| Leto | Priporočilo | Stanje | Podrobnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Enotni odbor za reševanje naj pripravi podrobne računovodske smernice. Te naj obravnavajo tudi oblikovanje rezervacij za stroške sodnih postopkov. | Zaključeno | Enotni odbor za reševanje je na podlagi ustreznih standardov pripravil notranje računovodske smernice. |
| 2017 | Enotni odbor za reševanje naj vzpostavi primeren proces, vključno s sistemom IT, ki bo zagotavljal ustrezno evidentiranje vseh vrst pogojnih obveznosti in poročanje o njih. Nacionalni organi za reševanje naj imajo dostop do tega sistema IT, da bodo lahko ustrezno knjižili pogojne obveznosti. | Zaključeno | Enotni odbor za reševanje še nima posebnega sistema IT, vendar je namesto tega vzpostavil sistem notranjega nadzora za zagotavljanje ustreznih informacij, ki jih prispevajo nacionalni organi za reševanje. |
| 2018 | Zaradi povečanega števila primerov pogojnih obveznosti in njihove zapletenosti Evropsko računsko sodišče ponavlja svoje priporočilo iz poročila za prejšnje leto. Enotni odbor za reševanje naj konča in potrdi osnutek računovodskih smernic. Računovodske smernice naj se v celoti uporabljajo za njegov zaključni račun za leto 2018 in vključujejo oblikovanje rezervacij ali razkritje stroškov sodnih postopkov. | Zaključeno | Enotni odbor za reševanje je odobril in uporabljal svoje računovodske smernice za upravne pritožbe in sodne spore. |
| 2018 | Na podlagi razpoložljivih podatkov, kot so količinsko opredeljivi zahtevki, razsodbe sodišč in pretekli podatki, naj Enotni odbor za reševanje in Komisija temeljito ponovno ocenita stanje za svoj zaključni račun za leto 2018. To oceno je treba opraviti v skladu z računovodskim pravilom EU št. 10: rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva. | Zaključeno | Odbor je pristop prilagodil, da bi zagotovil natančnejšo oceno pogojnih obveznosti, nastalih zaradi sodnih sporov v zvezi s predhodnimi prispevki.
  Komisija je svoje pogojne obveznosti ocenila na podlagi razpoložljivih informacij, vendar sodna praksa v zvezi s posamezni zahtevki še vedno ne obstaja. |
| 2018 | Enotni odbor za reševanje naj v skladu s standardi notranje kontrole pripravi ustrezne postopke in kontrole za zagotovitev točnosti, popolnosti in pravočasnosti informacij, prejetih od nacionalnih organov za reševanje. Zagotovi naj tudi ustrezno revizijsko sled, da bo Evropsko računsko sodišče lahko izvedlo svoje obvezne revizijske naloge. | Zaključeno | Enotni odbor za reševanje je nacionalnim organom za reševanje zagotovil ustrezne smernice in predloge za ocenjevanje zneskov, pri katerih obstaja tveganje. |

Leto

Priporočilo

Stanje

Podrobnosti

2017

Enotni odbor za reševanje naj pripravi podrobne računovodske smernice. Te naj obravnavajo tudi oblikovanje rezervacij za stroške sodnih postopkov.

Zaključeno

Enotni odbor za reševanje je na podlagi ustreznih standardov pripravil notranje računovodske smernice.

2017

Enotni odbor za reševanje naj vzpostavi primeren proces, vključno s sistemom IT, ki bo zagotavljal ustrezno evidentiranje vseh vrst pogojnih obveznosti in poročanje o njih. Nacionalni organi za reševanje naj imajo dostop do tega sistema IT, da bodo lahko ustrezno knjižili pogojne obveznosti.

Zaključeno

Enotni odbor za reševanje še nima posebnega sistema IT, vendar je namesto tega vzpostavil sistem notranjega nadzora za zagotavljanje ustreznih informacij, ki jih prispevajo nacionalni organi za reševanje.

2018

Zaradi povečanega števila primerov pogojnih obveznosti in njihove zapletenosti Evropsko računsko sodišče ponavlja svoje priporočilo iz poročila za prejšnje leto. Enotni odbor za reševanje naj konča in potrdi osnutek računovodskih smernic. Računovodske smernice naj se v celoti uporabljajo za njegov zaključni račun za leto 2018 in vključujejo oblikovanje rezervacij ali razkritje stroškov sodnih postopkov.

Zaključeno

Enotni odbor za reševanje je odobril in uporabljal svoje računovodske smernice za upravne pritožbe in sodne spore.

2018

Na podlagi razpoložljivih podatkov, kot so količinsko opredeljivi zahtevki, razsodbe sodišč in pretekli podatki, naj Enotni odbor za reševanje in Komisija temeljito ponovno ocenita stanje za svoj zaključni račun za leto 2018. To oceno je treba opraviti v skladu z računovodskim pravilom EU št. 10: rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva.

Zaključeno

Odbor je pristop prilagodil, da bi zagotovil natančnejšo oceno pogojnih obveznosti, nastalih zaradi sodnih sporov v zvezi s predhodnimi prispevki.

Komisija je svoje pogojne obveznosti ocenila na podlagi razpoložljivih informacij, vendar sodna praksa v zvezi s posamezni zahtevki še vedno ne obstaja.

2018

Enotni odbor za reševanje naj v skladu s standardi notranje kontrole pripravi ustrezne postopke in kontrole za zagotovitev točnosti, popolnosti in pravočasnosti informacij, prejetih od nacionalnih organov za reševanje. Zagotovi naj tudi ustrezno revizijsko sled, da bo Evropsko računsko sodišče lahko izvedlo svoje obvezne revizijske naloge.

Zaključeno

Enotni odbor za reševanje je nacionalnim organom za reševanje zagotovil ustrezne smernice in predloge za ocenjevanje zneskov, pri katerih obstaja tveganje.

---

ODGOVORI ENOTNEGA ODBORA ZA REŠEVANJE

Obseg revizije in revizijski pristop

| 11. | Enotni odbor za reševanje je Sodišču zagotovil dostop do vseh dokumentov, ki jih je zahtevalo. Odbor je pripravljen razpravljati o delovnih dogovorih s Sodiščem, vendar želi opozoriti, da Sodišče ni enakovredno osebju Odbora ali zunanjim svetovalcem, poleg tega pa bi bilo treba vzpostaviti ustrezne zaščitne ukrepe, da se zagotovi varstvo zaupnih informacij. |
| --- | --- |

11.

Zaključki in priporočila

Priporočilo 1

Odbor sprejema to priporočilo. Odbor bo pri notranji presoji zadev vključil ustrezno obrazložitev in utemeljitev za vsako posamezno kategorijo, kadar bo to potrebno.

Priporočilo 2

Odbor sprejema priporočilo o razkritju pogojne obveznosti v zvezi s tistimi zadevami, v katerih ni mogoče podati zanesljive ocene izida.

Vendar pa bodo z napredovanjem obstoječih sodnih postopkov vse manj pogoste zadeve, v katerih verjetnosti odliva ni mogoče zanesljivo oceniti.

---

ODGOVORI KOMISIJE

Komisija se je seznanila s poročilom Evropskega računskega sodišča.

---

ODGOVORI SVETA

53.

V finančnih izkazih Sveta Evropske unije in Evropskega sveta v proračunskem letu 2018 ni bilo zabeleženih nobenih pogojnih obveznosti v skladu s členom 92(4) uredbe o EMR.

---

REVIZIJSKA EKIPA

V skladu s členom 92(4) Uredbe (EU) št. 806/2014 o ustanovitvi enotnega mehanizma za reševanje Evropsko računsko sodišče vsako leto poroča o morebitnih pogojnih obveznostih, nastalih zaradi opravljanja nalog enotnega odbora za reševanje, Komisije in Sveta v okviru te uredbe.

To poročilo je pripravil revizijski senat IV – regulacija trgov in konkurenčno gospodarstvo, ki ga vodi član Računskega sodišča Alex Brenninkmeijer. Revizijo je vodila članica Računskega sodišča Ildikó Gáll-Pelcz, pri njej pa so sodelovali vodja njenega kabineta Zoltán Lovas, direktorica Joanna Metaxopoulou, vodilni upravni uslužbenec Zacharias Kolias, vodja naloge Matthias Blaas, revizorja Shane Enright in Carlos Soler Ruiz ter pravna svetovalka Andreea-Maria Feipel-Cosciug.

---