# Jurnalul Oficial C 340/2019

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 340 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 628 octombrie 2019 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 340

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 628 octombrie 2019

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | ECA |
| 2019/C 340/01 | Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2018, însoțit de răspunsurile instituțiilor | 1 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| 2019/C 340/02 | Raportul anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED) pentru exercițiul financiar 2018, însoțit de răspunsurile Comisiei | 269 |

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

ECA

2019/C 340/01

Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2018, însoțit de răspunsurile instituțiilor

1

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

2019/C 340/02

Raportul anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED) pentru exercițiul financiar 2018, însoțit de răspunsurile Comisiei

269

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

ECA

| 8.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 340/1

---

Image 1

În temeiul dispozițiilor articolului 287 alineatele (1) și (4) TFUE, ale articolului 258 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 și ale articolului 43 din Regulamentul (UE) 2018/1877 al Consiliului din 26 noiembrie 2018 privind regulamentul financiar aplicabil celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare și de abrogare a Regulamentului (UE) 2015/323,

Curtea de Conturi a Uniunii Europene, în ședința sa din 18 iulie 2019, a adoptat

RAPOARTELE ANUALE

privind exercițiul financiar 2018

Rapoartele, însoțite de răspunsurile instituțiilor la observațiile Curții, au fost transmise autorităților responsabile de acordarea descărcării de gestiune, precum și celorlalte instituții.

Membrii Curții de Conturi sunt:

Klaus-Heiner LEHNE (președinte), Henri GRETHEN, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Pietro RUSSO, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS, Leo BRINCAT, João FIGUEIREDO, Juhan PARTS, Ildikó GÁLL-PELCZ, Eva LINDSTRÖM, Tony MURPHY, Hannu TAKKULA, Annemie TURTELBOOM, Viorel ȘTEFAN, Ivana MALETIĆ.

RAPORTUL ANUAL REFERITOR LA EXECUȚIA BUGETULUI

(2019/C 340/01)

CUPRINS

| Introducere generală | 7 |
| --- | --- |

| Capitolul 1 | – Declarația de asigurare și informații în sprijinul acesteia | 9 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 1

| Capitolul 2 | – Gestiunea bugetară și financiară | 35 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 2

| Capitolul 3 | – Obținerea de rezultate pornind de la bugetul UE | 55 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 3

| Capitolul 4 | – Veniturile | 111 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 4

| Capitolul 5 | – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă | 121 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 5

| Capitolul 6 | – Coeziune economică, socială și teritorială | 135 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 6

| Capitolul 7 | – Resurse naturale | 159 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 7

| Capitolul 8 | – Securitate și cetățenie | 179 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 8

| Capitolul 9 | – Europa în lume | 187 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 9

| Capitolul 10 | – Administrație | 197 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 10

| Răspunsurile instituțiilor xx | 205 |
| --- | --- |

---

Introducere generală

| 0.1. | Curtea de Conturi Europeană este o instituție (1) a Uniunii Europene (UE) și auditorul extern al finanțelor UE (2). În această calitate, Curtea acționează ca gardian independent al intereselor financiare ale tuturor cetățenilor Uniunii, contribuind în special la îmbunătățirea gestiunii financiare a UE. Mai multe informații cu privire la activitatea desfășurată de Curte sunt disponibile în rapoartele sale anuale de activitate, în rapoartele speciale, în analizele panoramice și în avizele privind texte legislative noi sau actualizate ale UE ori alte decizii cu impact pentru gestiunea financiară (3). |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Acest al 42-lea raport anual al Curții cu privire la execuția bugetului UE se referă la exercițiul financiar 2018. Pentru fondurile europene de dezvoltare se publică un raport anual separat. |
| --- | --- |

0.2.

| 0.3. | Bugetul general al UE se adoptă anual de către Consiliu și Parlamentul European. Raportul anual al Curții, alături de rapoartele speciale, după caz, furnizează o bază pentru procedura de descărcare de gestiune, prin care Parlamentul, la recomandarea Consiliului, decide dacă Comisia și-a îndeplinit în mod satisfăcător responsabilitățile bugetare. La data publicării sale, raportul anual este trimis parlamentelor naționale, Parlamentului European și Consiliului. |
| --- | --- |

0.3.

| 0.4. | Partea centrală a raportului o constituie declarația de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor consolidate ale UE și la legalitatea și regularitatea operațiunilor. Declarația este completată cu aprecieri specifice pentru fiecare domeniu major de activitate al UE. |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | La fel ca în anii anteriori, raportul din acest an este structurat după cum urmează:






  — | capitolul 1 conține declarația de asigurare, la care se adaugă o sinteză a rezultatelor auditului Curții cu privire la fiabilitatea conturilor și la regularitatea operațiunilor; |
| --- | --- | --- |

0.5.

—

capitolul 1 conține declarația de asigurare, la care se adaugă o sinteză a rezultatelor auditului Curții cu privire la fiabilitatea conturilor și la regularitatea operațiunilor;

| — | capitolul 2 prezintă analiza Curții cu privire la gestiunea bugetară și financiară; |
| --- | --- |

—

capitolul 2 prezintă analiza Curții cu privire la gestiunea bugetară și financiară;

| — | capitolul 3 se axează pe analiza indicatorilor de performanță utilizați pentru bugetul UE, prezintă rezultatele semnificative puse în evidență de rapoartele speciale pe subiecte legate de performanță elaborate de Curte în 2018 și analizează punerea în aplicare de către Comisie a recomandărilor formulate de Curte într-o serie de rapoarte speciale publicate în 2015; |
| --- | --- |

—

capitolul 3 se axează pe analiza indicatorilor de performanță utilizați pentru bugetul UE, prezintă rezultatele semnificative puse în evidență de rapoartele speciale pe subiecte legate de performanță elaborate de Curte în 2018 și analizează punerea în aplicare de către Comisie a recomandărilor formulate de Curte într-o serie de rapoarte speciale publicate în 2015;

| — | capitolul 4 prezintă constatările Curții cu privire la veniturile UE; |
| --- | --- |

—

capitolul 4 prezintă constatările Curții cu privire la veniturile UE;

| — | capitolele 5-10 prezintă, pentru principalele rubrici din actualul cadru financiar multianual (CFM) (4), rezultatele testelor efectuate de Curte cu privire la regularitatea operațiunilor, precum și o examinare a unor rapoarte anuale de activitate ale Comisiei, a altor elemente ale sistemelor de control intern ale acesteia și a altor dispoziții în materie de guvernanță. |
| --- | --- |

—

capitolele 5-10 prezintă, pentru principalele rubrici din actualul cadru financiar multianual (CFM) (4), rezultatele testelor efectuate de Curte cu privire la regularitatea operațiunilor, precum și o examinare a unor rapoarte anuale de activitate ale Comisiei, a altor elemente ale sistemelor de control intern ale acesteia și a altor dispoziții în materie de guvernanță.

| 0.6. | Întrucât nu există situații financiare separate pentru diferitele rubrici din CFM, concluziile pentru fiecare capitol nu constituie o opinie de audit. Capitolele respective se concentrează mai degrabă asupra unor aspecte importante specifice fiecăreia dintre rubricile din CFM. |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Prezentarea observațiilor Curții se dorește a fi clară și concisă. Nu se poate însă evita întotdeauna utilizarea unor termeni specifici UE sau politicilor și bugetului său ori a unui jargon specific domeniilor contabilității și auditului. Curtea a publicat, pe site-ul său web, un glosar conținând definiții și explicații pentru cea mai mare parte a acestor termeni specifici (5). Termenii definiți în glosar figurează cu litere cursive la prima lor apariție în fiecare capitol. |
| --- | --- |

0.7.

| 0.8. | Răspunsurile Comisiei (sau, după caz, ale altor instituții și organe ale UE) la observațiile Curții sunt prezentate odată cu acest raport. Este responsabilitatea Curții, în calitatea sa de auditor extern, să își facă cunoscute constatările de audit și să formuleze concluziile necesare astfel încât să furnizeze o evaluare independentă și imparțială a fiabilității conturilor și a regularității operațiunilor. |
| --- | --- |

0.8.

---

(1)  Curtea de Conturi Europeană a fost înființată ca instituție prin articolul 13 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cunoscut și sub numele de Tratatul de la Maastricht (JO C 191, 29.7.1992, p. 1). Ea a fost însă instituită inițial prin Tratatul de la Bruxelles, în 1977, ca noul organism comunitar destinat să îndeplinească funcția de audit extern (JO L 359, 31.12.1977, p. 1).

(2)  Articolele 285-287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (JO C 326, 26.10.2012, p. 47).

(3)  Aceste documente sunt disponibile pe site-ul web al Curții: www.eca.europa.eu

(4)  Curtea nu furnizează o apreciere specifică pentru cheltuielile aferente rubricii 6 din CFM (Compensări) sau pentru cheltuieli din afara CFM. Analiza Curții privind rubrica 3 (Securitate și cetățenie) și rubrica 4 (Europa globală), din capitolele 8 și, respectiv, 9, nu include un nivel estimat de eroare.

(5)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/GLOSSARY_AR_2018/GLOSSARY_AR_2018_RO.pdf

---

CAPITOLUL 1

Declarația de asigurare și informații în sprijinul acesteia

CUPRINS

| Declarația de asigurare a Curții prezentată Parlamentului European și Consiliului – Raportul auditorului independent | I–XXX |
| --- | --- |

| Introducere | 1.1–1.5 |
| --- | --- |

| Rolul Curții de Conturi Europene | 1.1–1.3 |
| --- | --- |

| Cheltuielile efectuate de UE constituie un instrument important pentru atingerea obiectivelor urmărite în cadrul politicilor | 1.4–1.5 |
| --- | --- |

| Constatările de audit privind exercițiul financiar 2018 | 1.6–1.41 |
| --- | --- |

| Fiabilitatea conturilor | 1.6–1.9 |
| --- | --- |

| Conturile nu erau afectate de denaturări semnificative | 1.6–1.8 |
| --- | --- |

| Aspectele-cheie ale auditului cu privire la situațiile financiare pentru 2018 | 1.9 |
| --- | --- |

| Regularitatea operațiunilor | 1.10–1.32 |
| --- | --- |

| Auditul Curții acoperă cheltuielile acceptate de Comisie în 2018 | 1.11–1.14 |
| --- | --- |

| Rezultatele auditului privind exercițiul 2018 indică faptul că eroarea este limitată doar la anumite tipuri de cheltuieli | 1.15 |
| --- | --- |

| Complexitatea normelor și modul în care fondurile UE sunt debursate au un impact asupra riscului de eroare | 1.16–1.32 |
| --- | --- |

| Informațiile Comisiei cu privire la regularitate | 1.33–1.41 |
| --- | --- |

| Rata de eroare estimată de Comisie se situează cu puțin sub intervalul calculat de Curte | 1.35–1.36 |
| --- | --- |

| Componentele individuale ale estimării Comisiei nu concordă întotdeauna cu constatările Curții | 1.37–1.39 |
| --- | --- |

| Riscul la închidere depinde de viitoarele corecții și recuperări estimate | 1.40–1.41 |
| --- | --- |

| Curtea transmite către OLAF cazurile în care există suspiciuni de fraudă | 1.42–1.46 |
| --- | --- |

| Concluzii | 1.47–1.49 |
| --- | --- |

| Rezultatele auditului | 1.48–1.49 |
| --- | --- |

| Anexa 1.1 – Abordarea și metodologia auditului | |
| --- | --- |

Anexa 1.1 – Abordarea și metodologia auditului

Declarația de asigurare a Curții prezentată Parlamentului European și Consiliului – Raportul auditorului independent

Opinie

| I. | Curtea a auditat următoarele:






  (a) | conturile consolidate ale Uniunii Europene, aprobate de Comisie la 26 iunie 2019, care cuprind situațiile financiare consolidate (1) și rapoartele privind execuția bugetară (2) pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2018; și |
| --- | --- | --- |

I.

(a)

conturile consolidate ale Uniunii Europene, aprobate de Comisie la 26 iunie 2019, care cuprind situațiile financiare consolidate (1) și rapoartele privind execuția bugetară (2) pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2018; și

| (b) | legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, în conformitate cu prevederile articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). |
| --- | --- |

(b)

legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, în conformitate cu prevederile articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

Fiabilitatea conturilor

| Opinia privind fiabilitatea conturilor









  II. | În opinia Curții, conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul încheiat la 31 decembrie 2018 prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a Uniunii la 31 decembrie 2018, precum și rezultatele operațiunilor acesteia, fluxurile sale de numerar și modificările în structura activelor nete pentru exercițiul încheiat la această dată, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar și cu normele contabile bazate pe standardele de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional. |
| --- | --- |

Opinia privind fiabilitatea conturilor

II.

Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor

Veniturile

| Opinia privind legalitatea și regularitatea veniturilor









  III. | În opinia Curții, operațiunile de venituri subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2018 sunt conforme cu legile și reglementările sub toate aspectele semnificative. |
| --- | --- |

Opinia privind legalitatea și regularitatea veniturilor

III.

Cheltuielile

| Opinie cu rezerve privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor









  IV. | În opinia Curții, cu excepția efectelor aspectului descris în secțiunea „Argumentele care stau la baza exprimării opiniei cu rezerve privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor”, cheltuielile acceptate în conturile aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2018 sunt conforme cu legile și reglementările în vigoare sub toate aspectele semnificative. |
| --- | --- |

Opinie cu rezerve privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor

IV.

Argumentele care stau la baza exprimării opiniei Curții

| V. | Auditul Curții a fost efectuat în conformitate cu standardele internaționale de audit (ISA) și codul deontologic formulate de IFAC și cu standardele internaționale ale instituțiilor supreme de audit (ISSAI) formulate de INTOSAI. Responsabilitățile care revin Curții în temeiul acestor standarde sunt descrise mai detaliat în secțiunea de mai jos intitulată „Responsabilitățile auditorului cu privire la auditul conturilor consolidate și al operațiunilor subiacente”. Totodată, Curtea a respectat cerințele de independență și și-a îndeplinit obligațiile etice în conformitate cu Codul etic pentru profesioniștii contabili al Consiliului pentru Standarde Internaționale de Etică pentru Contabili (IESBA). Curtea consideră că probele de audit pe care le-a obținut sunt suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniei sale. |
| --- | --- |

V.

Argumentele care stau la baza exprimării opiniei cu rezerve privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor

| VI. | În 2018, Curtea a constatat că cheltuielile cu risc ridicat (în principal, cheltuielile efectuate pe bază de rambursare, care sunt reglementate de norme complexe) (3) sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Nivelul de eroare estimat de Curte pentru cheltuielile cu risc ridicat este de 4,5 %. Nivelul de eroare global estimat de Curte (2,6 %) rămâne deasupra pragului de semnificație stabilit de aceasta, dar erorile nu au un caracter generalizat. Cheltuielile cu risc scăzut, care se bazează în principal pe drepturi la plată și care fac obiectul unor norme simplificate/mai puțin complexe, nu sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare (4). |
| --- | --- |

VI.

Aspecte-cheie ale auditului

| Curtea a evaluat impactul pe care retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană îl poate avea asupra conturilor pentru exercițiul 2018









  VII. | La 29 martie 2017, Regatul Unit a notificat Consiliul European cu privire la intenția sa de a se retrage din UE. La 10 aprilie 2019, Consiliul European a fost de acord să prelungească termenul pentru retragerea Regatului Unit (5) atât timp cât este necesar, dar, în orice caz, nu dincolo de 31 octombrie 2019. În conformitate cu decizia Consiliului, Regatul Unit ar urma să părăsească Uniunea în prima zi a lunii care urmează încheierii procedurilor de ratificare sau la 1 noiembrie 2019, luându-se în considerare data care survine mai devreme. Regatul Unit va rămâne un stat membru până la noua dată stabilită pentru retragere, cu drepturi și obligații depline în conformitate cu articolul 50 din Tratatul privind Uniunea Europeană, și are dreptul să își revoce notificarea în orice moment. |
| --- | --- |

Curtea a evaluat impactul pe care retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană îl poate avea asupra conturilor pentru exercițiul 2018

VII.

| VIII. | Așa cum s-a precizat la punctul II, conturile consolidate ale UE pentru exercițiul 2018 au fost întocmite astfel încât să reflecte situația financiară a UE la 31 decembrie 2018, precum și rezultatele, fluxurile de numerar și modificările în structura activelor nete din 2018. Conturile consolidate ale UE pe 2018 reflectă situația negocierilor așa cum se prezentau acestea la 31 decembrie 2018. La acea dată și până la momentul încheierii activităților de audit ale Curții, Regatul Unit era în continuare un stat membru al UE. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Curtea nu a identificat niciun eveniment legat de procesul de retragere care să necesite ajustări în conformitate cu standardul internațional de audit referitor la evenimentele care survin după data de raportare (6). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Curtea va continua să evalueze impactul pe care îl poate avea retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană asupra conturilor consolidate ale UE. Viitoarele conturi consolidate ale UE vor trebui să reflecte situația sau rezultatul procesului de retragere. La data finalizării auditului Curții cu privire la conturile aferente exercițiului 2018, nu se știa încă dacă Regatul Unit va părăsi într-adevăr Uniunea Europeană și, dacă da, când și în ce condiții. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Pe baza situației curente, nu există niciun impact financiar de raportat în conturile anuale consolidate ale UE aferente exercițiului 2018 și, în opinia Curții, aceste conturi, așa cum se prezentau la 31 decembrie 2018, reflectă în mod corect situația procesului de retragere de la data respectivă. |
| --- | --- |

XI.

Curtea a evaluat datoria privind pensiile și alte beneficii ale angajaților

| XII. | La sfârșitul exercițiului 2018, bilanțul UE includea o datorie în valoare de 80,5 miliarde de euro reprezentând pensii și alte beneficii ale angajaților. Acesta este unul dintre cele mai importante elemente de datorie din bilanț, reprezentând peste o treime din totalul datoriilor pentru exercițiul 2018, care se ridică la 235,9 miliarde de euro. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Cea mai mare parte a acestei datorii privind pensiile și alte beneficii ale angajaților (70,0 miliarde de euro) este legată de Sistemul de pensii al funcționarilor și al celorlalți agenți ai Uniunii Europene. Datoria înregistrată în conturi reflectă suma care ar fi fost inclusă într-un fond de pensii dacă un astfel de fond ar fi fost creat pentru plățile aferente obligațiilor care există în materie de pensii pentru limită de vârstă (7). Pe lângă pensiile pentru limită de vârstă, suma respectivă acoperă și pensiile de invaliditate și pensiile plătite văduvelor sau orfanilor personalului UE. Plata prestațiilor prevăzute de acest sistem de pensii este în sarcina bugetului Uniunii. Statele membre garantează colectiv plata prestațiilor respective și funcționarii contribuie cu o treime din costul finanțării sistemului. Eurostat calculează această datorie în numele contabilului Comisiei, utilizând parametrii evaluați de consilierii actuariali ai Comisiei. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Cea de a doua componentă ca importanță a datoriei privind pensiile și alte beneficii ale angajaților (8,7 miliarde de euro) este datoria estimată a UE față de Sistemul comun de asigurări de sănătate (JSIS). Această datorie este legată de costurile cu asistența medicală pentru membrii personalului UE care trebuie să fie plătite în perioadele de după încetarea activității (excluzând contribuțiile personalului). |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Ca parte a auditului, Curtea a evaluat, pentru datoria privind pensiile, ipotezele actuariale formulate și evaluarea rezultată. Evaluarea Curții s-a bazat pe activitatea desfășurată de experți actuariali externi în vederea elaborării unui studiu privind pensiile și datoriile sistemului JSIS. Au fost verificate datele numerice, parametrii actuariali, calculul datoriei, precum și informațiile prezentate în bilanțul consolidat și în notele la situațiile financiare consolidate. Așa cum a indicat în nota 2.9 la situațiile financiare consolidate, Comisia și-a continuat eforturile în vederea consolidării proceselor utilizate pentru calcularea datoriei legate de beneficiile angajaților, aspect pe care Curtea îl va monitoriza în continuare. |
| --- | --- |

XV.

Curtea a evaluat estimările semnificative de la sfârșitul exercițiului prezentate în conturi

| XVI. | La sfârșitul exercițiului 2018, valoarea estimată a cheltuielilor eligibile suportate de beneficiari, dar care nu fuseseră încă raportate, era de 99,8 miliarde de euro (la sfârșitul exercițiului 2017: 100,9 miliarde de euro). Aceste sume au fost contabilizate ca cheltuieli înregistrate în avans (8). |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | La sfârșitul exercițiului 2018, suma estimată care nu fusese utilizată de instrumentele financiare în gestiune partajată și de schemele de ajutor și care era recunoscută în conturile UE era de 6,5 miliarde de euro (la sfârșitul exercițiului 2017: 4,7 miliarde de euro), ea fiind inclusă în bilanț la categoria „Alte avansuri acordate statelor membre”. |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Pentru a evalua aceste estimări de la sfârșitul exercițiului, Curtea a examinat sistemul introdus de Comisie pentru calculele aferente separării exercițiilor financiare și s-a asigurat de corectitudinea și de exhaustivitatea acestuia în direcțiile generale în care sunt efectuate cele mai multe plăți. În cursul activității de audit desfășurate pe un eșantion de facturi și de plăți de prefinanțare, Curtea a examinat calculele relevante pentru separarea exercițiilor financiare, astfel încât să abordeze riscul ca valoarea cheltuielilor înregistrate în avans să fi fost prezentată eronat. Au fost solicitate explicații suplimentare de la serviciile contabile ale Comisiei în legătură cu metodologia generală utilizată pentru aceste estimări. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Curtea concluzionează că estimarea valorii globale a cheltuielilor înregistrate în avans și a altor avansuri acordate statelor membre, așa cum figurează ea în bilanțul consolidat, prezintă o imagine fidelă a situației. |
| --- | --- |

XIX.

Alte aspecte

| XX. | Conducerea este responsabilă de prezentarea „altor informații”. Acest termen înglobează documentul „Situațiile financiare: discuție și analiză”, dar nu și conturile consolidate sau raportul Curții cu privire la acestea din urmă. Opinia exprimată de Curte cu privire la conturile consolidate nu acoperă aceste alte informații, iar Curtea nu formulează niciun fel de concluzie în materie de asigurare cu privire la acestea. În contextul auditului său referitor la conturile consolidate, Curtea are responsabilitatea de a lua cunoștință de aceste alte informații și de a analiza dacă ele prezintă inconsecvențe semnificative cu conturile consolidate sau cu informațiile pe care le-a obținut în cadrul auditului ori dacă ele comportă orice alte denaturări semnificative. În cazul în care concluzionează că celelalte informații prezintă denaturări semnificative, Curtea are obligația de a raporta acest lucru. Curtea nu are nimic de semnalat în acest sens. |
| --- | --- |

XX.

Responsabilitățile conducerii

| XXI. | În conformitate cu articolele 310-325 din TFUE și cu Regulamentul financiar, conducerea este responsabilă de întocmirea și de prezentarea conturilor consolidate ale UE pe baza standardelor de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional, precum și de legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor. Această responsabilitate include conceperea, implementarea și menținerea controalelor interne necesare pentru întocmirea și pentru prezentarea unor situații financiare care să nu fie afectate de denaturări semnificative, fie rezultate din acte de fraudă, fie rezultate din erori. Conducerea are, în egală măsură, responsabilitatea de a se asigura că activitățile, operațiunile financiare și informațiile reflectate în situațiile financiare sunt conforme cu dispozițiile care le reglementează. Responsabilitatea finală pentru legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor UE aparține Comisiei (articolul 317 din TFUE). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | În procesul de întocmire a conturilor consolidate, conducerea este responsabilă de evaluarea capacității Uniunii Europene de a-și continua activitatea, prezentând orice aspecte relevante și utilizând principiul contabil al continuității activității, cu excepția cazului în care intenționează să lichideze entitatea sau să oprească operațiunile sau nu are nicio altă alternativă realistă decât de a face acest lucru. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Comisia este responsabilă de supravegherea procesului de raportare financiară al UE. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | Conform Regulamentului financiar (titlul XIII), contabilul Comisiei trebuie să prezinte, în scopul auditului, conturile consolidate provizorii ale UE până la data de 31 martie a exercițiului următor și apoi pe cele finale până la data de 31 iulie. Conturile provizorii ar trebui să ofere deja o imagine corectă și fidelă a situației financiare a UE. Prin urmare, este absolut necesar ca toate elementele din conturile provizorii să fie prezentate sub formă de calcule finale, astfel încât Curtea să se poată achita de sarcina sa în conformitate cu titlul XIV din Regulamentul financiar și în termenele prevăzute. Eventualele modificări efectuate în conturile finale față de conturile provizorii ar trebui să rezulte, în mod normal, numai ca urmare a observațiilor Curții. |
| --- | --- |

XXIV.

Responsabilitățile auditorului cu privire la auditul conturilor consolidate și al operațiunilor subiacente

| XXV. | Obiectivul Curții este, pe de o parte, de a obține o asigurare rezonabilă referitor la prezența sau la absența unor denaturări semnificative în cadrul conturilor consolidate ale UE și la conformitatea operațiunilor subiacente conturilor cu legile și reglementările și, pe de altă parte, de a furniza Parlamentului European și Consiliului, pe baza auditului pe care l-a desfășurat, o declarație de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor și la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. Asigurarea rezonabilă reprezintă un nivel de asigurare ridicat, dar nu este o garanție a faptului că auditul a detectat neapărat toate cazurile de denaturări sau de neconformități semnificative existente. Acestea pot apărea ca rezultat fie al unei fraude, fie al unei erori și sunt considerate a fi semnificative dacă se estimează, în mod rezonabil, că ele ar putea, în mod individual sau agregat, influența orice decizii economice luate pe baza acestor conturi consolidate. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | În ceea ce privește veniturile, examinarea efectuată de Curte cu privire la resursele proprii bazate pe taxa pe valoarea adăugată și pe venitul național brut are drept punct de plecare agregatele macroeconomice pe baza cărora acestea sunt calculate și a evaluat sistemele Comisiei de prelucrare a acestor agregate până la primirea contribuțiilor din partea statelor membre și înregistrarea acestora în conturile consolidate. În ceea ce privește resursele proprii tradiționale, Curtea examinează conturile autorităților vamale și analizează fluxul taxelor până la momentul încasării sumelor de către Comisie și al înregistrării lor în conturi. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | În ceea ce privește cheltuielile, Curtea examinează operațiunile de plăți la momentul la care cheltuielile au fost suportate, înregistrate și acceptate. Examinarea acoperă toate categoriile de plăți, cu excepția plăților în avans, la momentul la care sunt efectuate. Plățile în avans sunt examinate după ce beneficiarul fondurilor a furnizat probe cu privire la utilizarea lor corespunzătoare, iar instituția sau organismul a acceptat aceste probe prin validarea și închiderea plății în avans, lucru care poate să aibă loc abia într-unul dintre exercițiile ulterioare. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Ca parte a auditurilor sale desfășurate în conformitate cu standardele ISA și ISSAI, Curtea își exercită raționamentul profesional și își păstrează scepticismul profesional pe tot parcursul auditului. De asemenea:






  (a) | Curtea identifică și evaluează riscul de denaturare semnificativă a conturilor consolidate și riscul ca operațiunile subiacente să prezinte neconformități semnificative cu cerințele din legislația Uniunii Europene, fie că aceste denaturări sau neconformități rezultă din acte de fraudă, fie că rezultă din erori. Curtea concepe și desfășoară proceduri de audit care să abordeze riscurile respective și obține probe de audit suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniei sale. Situațiile în care există denaturări sau neconformități semnificative cauzate de fraudă sunt mai dificil de detectat decât cele în care denaturările sau neconformitățile sunt cauzate de eroare, deoarece frauda poate presupune coluziune, fals, omisiuni intenționate, declarații false sau evitarea controlului intern. În consecință, există un risc mai mare ca astfel de situații să nu fie detectate. |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

(a)

Curtea identifică și evaluează riscul de denaturare semnificativă a conturilor consolidate și riscul ca operațiunile subiacente să prezinte neconformități semnificative cu cerințele din legislația Uniunii Europene, fie că aceste denaturări sau neconformități rezultă din acte de fraudă, fie că rezultă din erori. Curtea concepe și desfășoară proceduri de audit care să abordeze riscurile respective și obține probe de audit suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniei sale. Situațiile în care există denaturări sau neconformități semnificative cauzate de fraudă sunt mai dificil de detectat decât cele în care denaturările sau neconformitățile sunt cauzate de eroare, deoarece frauda poate presupune coluziune, fals, omisiuni intenționate, declarații false sau evitarea controlului intern. În consecință, există un risc mai mare ca astfel de situații să nu fie detectate.

| (b) | Curtea ia în considerare controlul intern relevant pentru audit în vederea elaborării de proceduri de audit adecvate, dar nu în scopul exprimării unei opinii asupra eficacității controlului intern. |
| --- | --- |

(b)

Curtea ia în considerare controlul intern relevant pentru audit în vederea elaborării de proceduri de audit adecvate, dar nu în scopul exprimării unei opinii asupra eficacității controlului intern.

| (c) | Curtea evaluează gradul de adecvare al politicilor contabile utilizate de conducere și caracterul rezonabil al estimărilor contabile și al prezentărilor aferente de informații realizate de către conducere. |
| --- | --- |

(c)

Curtea evaluează gradul de adecvare al politicilor contabile utilizate de conducere și caracterul rezonabil al estimărilor contabile și al prezentărilor aferente de informații realizate de către conducere.

| (d) | Curtea formulează o concluzie cu privire la gradul de adecvare a utilizării de către conducere a principiului contabil privind continuitatea activității și determină, pe baza probelor de audit obținute, dacă există o incertitudine semnificativă din cauza unor evenimente sau condiții care ar putea genera îndoieli semnificative privind capacitatea entității de a-și continua activitatea. În cazul în care concluzionează că există o astfel de incertitudine semnificativă, Curtea trebuie să atragă atenția, în raportul său, asupra prezentărilor aferente din conturile consolidate sau, în cazul în care aceste prezentări sunt neadecvate, să își modifice opinia. Concluziile Curții se bazează pe probele de audit obținute până la data raportului său. Cu toate acestea, evenimente sau condiții ulterioare pot determina entitatea să nu își mai desfășoare activitatea în baza principiului continuității activității. |
| --- | --- |

(d)

Curtea formulează o concluzie cu privire la gradul de adecvare a utilizării de către conducere a principiului contabil privind continuitatea activității și determină, pe baza probelor de audit obținute, dacă există o incertitudine semnificativă din cauza unor evenimente sau condiții care ar putea genera îndoieli semnificative privind capacitatea entității de a-și continua activitatea. În cazul în care concluzionează că există o astfel de incertitudine semnificativă, Curtea trebuie să atragă atenția, în raportul său, asupra prezentărilor aferente din conturile consolidate sau, în cazul în care aceste prezentări sunt neadecvate, să își modifice opinia. Concluziile Curții se bazează pe probele de audit obținute până la data raportului său. Cu toate acestea, evenimente sau condiții ulterioare pot determina entitatea să nu își mai desfășoare activitatea în baza principiului continuității activității.

| (e) | Curtea evaluează prezentarea, structura și conținutul general al conturilor consolidate, inclusiv toate prezentările de informații, precum și măsura în care conturile consolidate reflectă în mod fidel operațiunile și evenimentele subiacente. |
| --- | --- |

(e)

Curtea evaluează prezentarea, structura și conținutul general al conturilor consolidate, inclusiv toate prezentările de informații, precum și măsura în care conturile consolidate reflectă în mod fidel operațiunile și evenimentele subiacente.

| (f) | Curtea obține probe de audit suficiente și adecvate cu privire la informațiile financiare ale entităților care fac parte din sfera de consolidare a Uniunii Europene cu scopul de a exprima o opinie referitoare la conturile consolidate și la operațiunile subiacente acestora. Curtea este responsabilă de coordonarea, supervizarea și efectuarea auditului și își asumă întreaga responsabilitate pentru opinia sa de audit. |
| --- | --- |

(f)

Curtea obține probe de audit suficiente și adecvate cu privire la informațiile financiare ale entităților care fac parte din sfera de consolidare a Uniunii Europene cu scopul de a exprima o opinie referitoare la conturile consolidate și la operațiunile subiacente acestora. Curtea este responsabilă de coordonarea, supervizarea și efectuarea auditului și își asumă întreaga responsabilitate pentru opinia sa de audit.

| XXIX. | Curtea comunică persoanelor responsabile din conducere, printre alte aspecte, sfera planificată și programarea în timp a auditului, precum și constatările principale ale auditului, inclusiv constatările cu privire la eventuale deficiențe semnificative ale controlului intern. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | Dintre aspectele discutate cu Comisia și cu alte entități auditate, Curtea stabilește care au fost chestiunile cele mai importante pentru auditul conturilor consolidate și care reprezintă, prin urmare, aspectele-cheie ale auditului pentru perioada curentă. Curtea descrie aceste aspecte în raportul său cu excepția cazului în care legile sau reglementările interzic prezentarea lor publică sau cu excepția cazului în care, în circumstanțe extrem de rare, Curtea consideră că un aspect nu ar trebui comunicat în raportul său deoarece se preconizează în mod rezonabil că beneficiile pentru interesul public vor fi depășite de consecințele negative ale acestei comunicări. |
| --- | --- |

XXX.

18 iulie 2019

Klaus-Heiner LEHNE

Președinte

Curtea de Conturi Europeană

12, rue Alcide De Gasperi, Luxemburg, LUXEMBURG

Introducere

Rolul Curții de Conturi Europene

| 1.1. | Curtea de Conturi Europeană este instituția independentă de audit a Uniunii Europene (UE). În conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Curtea:






  (a) | formulează o opinie cu privire la conturile UE; |
| --- | --- | --- |

1.1.

(a)

formulează o opinie cu privire la conturile UE;

| (b) | verifică dacă bugetul UE este utilizat în conformitate cu legile și reglementările aplicabile; |
| --- | --- |

(b)

verifică dacă bugetul UE este utilizat în conformitate cu legile și reglementările aplicabile;

| (c) | raportează cu privire la economia, eficiența și eficacitatea cheltuielilor UE (9); și |
| --- | --- |

(c)

raportează cu privire la economia, eficiența și eficacitatea cheltuielilor UE (9); și

| (d) | prezintă avize cu privire la propunerile legislative care au un impact financiar. |
| --- | --- |

(d)

prezintă avize cu privire la propunerile legislative care au un impact financiar.

| 1.2. | Activitățile pe care le desfășoară în vederea declarației de asigurare (activități explicate în
  anexa 1.1
  ) îi permit Curții să se achite de îndeplinirea celui dintâi și a celui de al doilea dintre obiectivele menționate mai sus. În majoritatea domeniilor de cheltuieli ale UE (10), activitățile desfășurate în vederea raportului anual abordează, de asemenea, principiile economiei, eficienței sau eficacității cheltuielilor. Curtea raportează cu privire la diferite aspecte ale sistemului instituit de Comisie pentru a se asigura că fondurile UE sunt cheltuite în mod adecvat (11). Considerate în ansamblu, activitățile de audit ale Curții aduc totodată o contribuție semnificativă la avizele pe care instituția le elaborează cu privire la propunerile legislative. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Acest capitol al raportului anual:






  (a) | prezintă contextul declarației de asigurare, la care se adaugă o imagine de ansamblu a constatărilor și concluziilor Curții cu privire la fiabilitatea conturilor și la regularitatea operațiunilor; |
| --- | --- | --- |

1.3.

(a)

prezintă contextul declarației de asigurare, la care se adaugă o imagine de ansamblu a constatărilor și concluziilor Curții cu privire la fiabilitatea conturilor și la regularitatea operațiunilor;

| (b) | include informații cu privire la cazurile de suspiciuni de fraudă pe care Curtea le-a raportat către OLAF; |
| --- | --- |

(b)

include informații cu privire la cazurile de suspiciuni de fraudă pe care Curtea le-a raportat către OLAF;

| (c) | prezintă o sinteză a abordării de audit a Curții (a se vedea
  anexa 1.1
  ). |
| --- | --- |

(c)

prezintă o sinteză a abordării de audit a Curții (a se vedea
  anexa 1.1
  ).

Cheltuielile efectuate de UE constituie un instrument important pentru atingerea obiectivelor urmărite în cadrul politicilor

| 1.4. | Cheltuielile pe care le efectuează UE reprezintă un instrument important – dar nu singurul – pentru realizarea obiectivelor de politică urmărite. Printre alte instrumente importante utilizate în acest scop se numără legiferarea, precum și libera circulație a mărfurilor, a serviciilor, a capitalului și a persoanelor în întreaga Uniune. În 2018, cheltuielile UE s-au ridicat la 156,7 miliarde de euro (12), ceea ce reprezintă 2,2 % din totalul cheltuielilor publice din statele membre ale UE și 1,0 % din venitul național brut al UE (a se vedea
  caseta 1.1
  ).






  Caseta 1.1


  Cheltuielile efectuate de UE în 2018, ca procent din venitul național brut (VNB) și din totalul cheltuielilor publice
















  Sursa: | pentru veniturile naționale brute ale statelor membre: Conturile anuale ale Comisiei Europene pentru exercițiul 2018 – anexa A – Venituri; pentru cheltuielile publice ale statelor membre: Eurostat – conturile naționale anuale; pentru cheltuielile UE: Comisia Europeană – conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Caseta 1.1

Cheltuielile efectuate de UE în 2018, ca procent din venitul național brut (VNB) și din totalul cheltuielilor publice

Image 2

Sursa:

pentru veniturile naționale brute ale statelor membre: Conturile anuale ale Comisiei Europene pentru exercițiul 2018 – anexa A – Venituri; pentru cheltuielile publice ale statelor membre: Eurostat – conturile naționale anuale; pentru cheltuielile UE: Comisia Europeană – conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018.

| 1.5. | Fondurile UE sunt vărsate beneficiarilor fie sub forma unor plăți unice/tranșe anuale, fie sub forma unei serii de plăți efectuate în cadrul unor scheme de cheltuieli multianuale. Plățile din bugetul UE pentru 2018 au inclus plăți unice, plăți intermediare și plăți finale în valoare de 126,8 miliarde de euro (13), la care se adaugă 29,9 miliarde de euro sub formă de plăți de prefinanțare. După cum se arată în
  caseta 1.2
  , cea mai mare parte din bugetul UE a fost alocată rubricii Resurse naturale, urmată de rubricile Coeziune și Competitivitate.






  Caseta 1.2


  Plățile efectuate în 2018 pentru fiecare rubrică din cadrul financiar multianual (CFM)









  Rubrica 1a – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă („Competitivitate”)
  Rubrica 1b – Coeziune economică, socială și teritorială („Coeziune”)
  Rubrica 2 – Resurse naturale
  Rubrica 3 – Securitate și cetățenie
  Rubrica 4 – Europa în lume
  Rubrica 5 – Administrație
  Rubrica 6 – Compensări („Altele”)







  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Caseta 1.2

Plățile efectuate în 2018 pentru fiecare rubrică din cadrul financiar multianual (CFM)

Image 3

Rubrica 1a – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă („Competitivitate”)

Rubrica 1b – Coeziune economică, socială și teritorială („Coeziune”)

Rubrica 2 – Resurse naturale

Rubrica 3 – Securitate și cetățenie

Rubrica 4 – Europa în lume

Rubrica 5 – Administrație

Rubrica 6 – Compensări („Altele”)

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Constatările de audit privind exercițiul financiar 2018

Fiabilitatea conturilor

Conturile nu erau afectate de denaturări semnificative

| 1.6. | Observațiile Curții privesc conturile consolidate ale Uniunii Europene (14) (denumite în continuare „conturile”) pentru exercițiul financiar 2018. Conturile au fost primite, împreună cu scrisoarea cuprinzând declarațiile contabilului, la 26 iunie 2019, înainte de data-limită pentru prezentarea acestora în conformitate cu prevederile Regulamentului financiar (15). Conturile sunt însoțite de documentul intitulat „Situațiile financiare: discuție și analiză” (16). Opinia de audit pe care o exprimă Curtea nu acoperă și această analiză. Totuși, în conformitate cu standardele de audit, Curtea a evaluat dacă această analiză concordă cu informațiile prezentate în conturi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Conturile publicate de Comisie indică un total al datoriilor, la 31 decembrie 2018, de 235,9 miliarde de euro, în condițiile în care totalul activelor se ridica la 174,4 miliarde de euro. Rezultatul economic pentru exercițiul 2018 a fost de 13,9 miliarde de euro. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În urma auditului său, Curtea a constatat că conturile nu erau afectate de denaturări semnificative. Observațiile Curții cu privire la gestiunea financiară și bugetară a fondurilor UE sunt prezentate în capitolul 2. |
| --- | --- |

1.8.

Aspectele-cheie ale auditului cu privire la situațiile financiare pentru 2018

| 1.9. | Aspectele-cheie ale auditului sunt acele chestiuni care, pe baza raționamentului profesional al Curții, au avut cea mai mare importanță pentru auditul situațiilor financiare din perioada curentă. Aceste aspecte au fost abordate în contextul auditului realizat de Curte cu privire la situațiile financiare în ansamblu și în vederea formulării opiniei privind situațiile respective, însă Curtea nu formulează o opinie separată cu privire la aceste aspecte. În conformitate cu standardul internațional ISSAI 1701 al instituțiilor supreme de audit, Curtea raportează cu privire la aspecte-cheie ale auditului ca parte a declarației sale de asigurare. |
| --- | --- |

1.9.

Regularitatea operațiunilor

| 1.10. | Curtea examinează veniturile și cheltuielile UE pentru a evalua dacă acestea sunt conforme cu legile și reglementările aplicabile. Rezultatele auditului Curții privind veniturile sunt prezentate în cadrul capitolului 4, iar rezultatele auditului privind cheltuielile sunt prezentate în capitolele 5-10. |
| --- | --- |

1.10.

Auditul Curții acoperă cheltuielile acceptate de Comisie în 2018

| 1.11. | În vederea desfășurării auditului său, Curtea a examinat operațiunile subiacente conturilor UE. În ceea ce privește cheltuielile, acestea au inclus transferuri de fonduri de la bugetul UE către beneficiarii finali ai cheltuielilor UE. Curtea examinează cheltuielile la momentul la care beneficiarii finali ai fondurilor acordate de UE au întreprins activități sau au înregistrat costuri și la care Comisia a acceptat cheltuielile respective (așa-numitele „cheltuieli acceptate”). În practică, aceasta înseamnă că populația de operațiuni auditată de Curte cuprinde plăți intermediare și plăți finale. Curtea nu a examinat sumele aferente prefinanțărilor, cu excepția cazurilor în care acestea fuseseră validate și închise în 2018. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | După cum s-a subliniat în Raportul anual pe 2017 al Curții, modificările aduse legislației sectoriale în domeniul coeziunii pentru perioada 2014-2020 au avut un impact asupra a ceea ce Comisia consideră ca fiind „cheltuieli acceptate” în acest domeniu (17). Drept urmare, începând din 2017, populația auditată de Curte pentru această rubrică din CFM este formată din plăți finale (inclusiv prefinanțări care fuseseră validate și închise) pentru perioada 2007-2013 și, pentru perioada 2014-2020, din cheltuieli incluse în conturile acceptate în fiecare an de către Comisie (a se vedea punctele 2-4 din
  anexa 1.1
  și punctele 6.7-6.8). Acest lucru înseamnă că Curtea a testat operațiuni pentru care statele membre implementaseră toate acțiunile corective relevante rezultate în urma unor erori pe care le identificaseră ele însele. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Caseta 1.3
  prezintă o defalcare a populației selectate de Curte pentru auditul său privind exercițiul 2018 în următoarele categorii: plăți unice, plăți intermediare (dacă au fost acceptate de Comisie) și plăți finale, prefinanțări validate și închise și cheltuieli care au făcut obiectul unor decizii anuale de acceptare a conturilor. Populația de audit pentru 2018 reprezenta o sumă totală de 120,6 miliarde de euro. Pentru domeniul coeziunii, plățile intermediare efectuate în 2018 pentru perioada 2014-2020 vor fi incluse în populația auditată de Curte într-un an ulterior, după ce conturile vor fi fost acceptate de Comisie și validate și închise printr-o decizie anuală.






  Caseta 1.3


  Comparație între populația de audit examinată de Curte (120,6 miliarde de euro) și cheltuielile UE [156,7 miliarde
  de euro (1)] pentru fiecare rubrică din CFM în 2018















  (1) | Ca urmare a rotunjirii, plățile per rubrică din CFM însumează 156,6 miliarde de euro în loc de 156,7 miliarde de euro. |
| --- | --- | --- |

1.13.

Caseta 1.3

Comparație între populația de audit examinată de Curte (120,6 miliarde de euro) și cheltuielile UE [156,7 miliarde
  de euro (1)] pentru fiecare rubrică din CFM în 2018

Image 4

(1)

Ca urmare a rotunjirii, plățile per rubrică din CFM însumează 156,6 miliarde de euro în loc de 156,7 miliarde de euro.

| (2) | În domeniul coeziunii, cuantumul de 47,4 miliarde de euro corespunzător prefinanțărilor include plăți intermediare în valoare de 37,4 miliarde de euro aferente perioadelor de programare 2007-2013 și 2014-2020. În concordanță cu abordarea Curții pentru acest domeniu, plățile respective nu fac parte din populația auditată de Curte pentru Raportul anual pe 2018. |
| --- | --- |

(2)

În domeniul coeziunii, cuantumul de 47,4 miliarde de euro corespunzător prefinanțărilor include plăți intermediare în valoare de 37,4 miliarde de euro aferente perioadelor de programare 2007-2013 și 2014-2020. În concordanță cu abordarea Curții pentru acest domeniu, plățile respective nu fac parte din populația auditată de Curte pentru Raportul anual pe 2018.

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 1.14. | Caseta 1.4
  arată că rubrica Resurse naturale are cea mai mare pondere în populația globală examinată de Curte (48,2 %), urmată de Coeziune (19,6 %) și de Competitivitate (14,8 %).






  Caseta 1.4
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

1.14.

Caseta 1.4

Image 5

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Rezultatele auditului privind exercițiul 2018 indică faptul că eroarea este limitată doar la anumite tipuri de cheltuieli

| 1.15. | În ceea ce privește regularitatea veniturilor și a cheltuielilor UE, principalele constatări de audit ale Curții au fost următoarele:






  (a) | Operațiunile de venituri nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare. Per ansamblu, sistemele examinate aferente veniturilor erau eficace, însă principalele controale interne în materie de resurse proprii tradiționale pe care Curtea le-a evaluat la nivelul Comisiei și în anumite state membre erau doar parțial eficace (a se vedea punctul 4.22). |
| --- | --- | --- |

1.15.

(a)

Operațiunile de venituri nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare. Per ansamblu, sistemele examinate aferente veniturilor erau eficace, însă principalele controale interne în materie de resurse proprii tradiționale pe care Curtea le-a evaluat la nivelul Comisiei și în anumite state membre erau doar parțial eficace (a se vedea punctul 4.22).

| (b) | În ceea ce privește cheltuielile, ansamblul probelor de audit ale Curții indică faptul că nivelul de eroare era semnificativ. Curtea estimează că nivelul de eroare global care afectează cheltuielile este de 2,6 % (18), cu precizarea că nivelul semnificativ de eroare era limitat la cheltuielile reglementate de norme complexe (cheltuieli bazate în principal pe rambursare) (a se vedea punctele 1.19-1.21), care reprezentau aproximativ 50,6 % din populația auditată. Nivelul de eroare global estimat de Curte a crescut ușor față de nivelul de anul trecut (a se vedea
  caseta 1.5
  ).






  Caseta 1.5


  Nivelul de eroare estimat (2016-2018)















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

(b)

În ceea ce privește cheltuielile, ansamblul probelor de audit ale Curții indică faptul că nivelul de eroare era semnificativ. Curtea estimează că nivelul de eroare global care afectează cheltuielile este de 2,6 % (18), cu precizarea că nivelul semnificativ de eroare era limitat la cheltuielile reglementate de norme complexe (cheltuieli bazate în principal pe rambursare) (a se vedea punctele 1.19-1.21), care reprezentau aproximativ 50,6 % din populația auditată. Nivelul de eroare global estimat de Curte a crescut ușor față de nivelul de anul trecut (a se vedea
  caseta 1.5
  ).

Caseta 1.5

Nivelul de eroare estimat (2016-2018)

Image 6

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

O eroare reprezintă suma care nu ar fi trebuit să fie plătită de la bugetul UE deoarece fondurile în cauză nu au fost utilizate în conformitate cu normele UE și, prin urmare, fie nu erau conforme cu scopul urmărit de Consiliu și de Parlament prin legislația respectivă a UE, fie nu respectau reglementările naționale specifice din statele membre.

Complexitatea normelor și modul în care fondurile UE sunt debursate au un impact asupra riscului de eroare

| 1.16. | În urma unei analize a riscurilor bazate pe rezultatele auditurilor precedente, populația auditată de operațiuni subiacente a fost împărțită în cheltuieli cu risc redus și cheltuieli cu risc ridicat. Rezultatele auditului Curții privind exercițiul 2018 confirmă constatările acesteia referitoare la exercițiile precedente, și anume că modul în care sunt debursate fondurile are un impact asupra riscului de eroare.






  — | Riscul de eroare este ridicat pentru cheltuielile care fac obiectul unor norme complexe. Acest lucru este în special valabil în cazul plăților bazate pe rambursare: pentru a primi astfel de plăți, beneficiarii trebuie să declare costurile eligibile pe care le-au suportat. În acest scop, pe lângă faptul că trebuie să demonstreze că au desfășurat o activitate eligibilă pentru sprijin, beneficiarii trebuie să furnizeze informații care să indice costurile suportate a căror rambursare o solicită. În acest sens, ei trebuie să respecte norme complexe referitoare la cheltuielile a căror rambursare poate fi solicitată (eligibilitate) și la modul în care costurile pot fi suportate în mod corespunzător (normele privind achizițiile publice sau normele în materie de ajutoare de stat). |
| --- | --- | --- |

1.16.

—

Riscul de eroare este ridicat pentru cheltuielile care fac obiectul unor norme complexe. Acest lucru este în special valabil în cazul plăților bazate pe rambursare: pentru a primi astfel de plăți, beneficiarii trebuie să declare costurile eligibile pe care le-au suportat. În acest scop, pe lângă faptul că trebuie să demonstreze că au desfășurat o activitate eligibilă pentru sprijin, beneficiarii trebuie să furnizeze informații care să indice costurile suportate a căror rambursare o solicită. În acest sens, ei trebuie să respecte norme complexe referitoare la cheltuielile a căror rambursare poate fi solicitată (eligibilitate) și la modul în care costurile pot fi suportate în mod corespunzător (normele privind achizițiile publice sau normele în materie de ajutoare de stat).

| — | Riscul de eroare este mai mic pentru cheltuielile care sunt reglementate de norme simplificate/mai puțin complexe. În cazul acestui tip de cheltuieli, bazate în principal pe drepturi la plată, beneficiarii primesc plata dacă îndeplinesc anumite condiții. Astfel de plăți prezintă un risc mai scăzut de eroare dacă respectivele condiții stabilite nu sunt excesiv de complexe. |
| --- | --- |

—

Riscul de eroare este mai mic pentru cheltuielile care sunt reglementate de norme simplificate/mai puțin complexe. În cazul acestui tip de cheltuieli, bazate în principal pe drepturi la plată, beneficiarii primesc plata dacă îndeplinesc anumite condiții. Astfel de plăți prezintă un risc mai scăzut de eroare dacă respectivele condiții stabilite nu sunt excesiv de complexe.

| 1.17. | În 2018, Curtea a constatat, din nou, că cheltuielile cu risc scăzut (bazate în principal pe drepturi la plată) (19) nu erau afectate de un nivel semnificativ de eroare, în timp ce cheltuielile cu risc ridicat (bazate în principal pe rambursare) continuau să fie afectate de un nivel semnificativ de eroare (a se vedea
  caseta 1.6
  ).






  Caseta 1.6


  Defalcare a cheltuielilor din 2018 în funcție de nivelul de risc (risc scăzut și risc ridicat)
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

1.17.

Caseta 1.6

Defalcare a cheltuielilor din 2018 în funcție de nivelul de risc (risc scăzut și risc ridicat)

Image 7

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Aproximativ 50 % din populația de audit examinată de Curte nu este afectată de un nivel semnificativ de eroare

| 1.18. | Pentru 49,4 % din populația de audit examinată, Curtea concluzionează, pe baza activității sale de audit, că nivelul de eroare estimat se situează sub pragul de semnificație fixat de Curte la 2 %, la fel ca pentru 2017. Cheltuielile cu risc scăzut includ în principal plățile bazate pe drepturi la plată și cheltuielile administrative (a se vedea
  caseta 1.7
  ). Plățile bazate pe drepturi la plată includ bursele pentru studenți și bursele de cercetare („Competitivitate” – capitolul 5), ajutoarele directe pentru fermieri („Resurse naturale” – capitolul 7) și sprijinul bugetar acordat țărilor terțe („Europa în lume” – capitolul 9). Cheltuielile administrative acoperă, în principal, salariile și pensiile funcționarilor publici ai UE („Administrație” – capitolul 10).






  Caseta 1.7


  Defalcare, per rubrică din CFM, a cheltuielilor cu risc ridicat și a celor cu risc scăzut (1)















  (1) | Ca urmare a rotunjirii, cheltuielile cu risc scăzut însumează 59,5 miliarde de euro în loc de 59,6 miliarde de euro. |
| --- | --- | --- |

1.18.

Caseta 1.7

Defalcare, per rubrică din CFM, a cheltuielilor cu risc ridicat și a celor cu risc scăzut (1)

Image 8

(1)

Ca urmare a rotunjirii, cheltuielile cu risc scăzut însumează 59,5 miliarde de euro în loc de 59,6 miliarde de euro.

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Cheltuielile reglementate de condiții de eligibilitate complexe continuă să fie afectate de un nivel semnificativ de eroare

| 1.19. | Acolo unde există condiții complexe, Curtea a constatat un risc ridicat de eroare. Acest lucru este valabil pentru cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor și pentru o proporție mică din cheltuielile bazate pe drepturi la plată acolo unde sunt aplicate condiții complexe (unele scheme de dezvoltare rurală). Acest tip de cheltuieli cu risc ridicat reprezintă aproximativ 50,6 % din populația auditată de Curte. Curtea estimează că nivelul de eroare din cadrul acestei categorii de cheltuieli este de 4,5 % (pentru exercițiul 2017, acesta a fost de 3,7 %), depășind deci pragul de semnificație de 2 % (a se vedea
  caseta 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Majoritatea fondurilor UE acordate pe baza rambursării costurilor sunt cheltuite pentru: proiecte de cercetare („Competitivitate” – capitolul 5), proiecte legate de ocuparea forței de muncă („Coeziune” – capitolul 6), proiecte din domeniul dezvoltării rurale și regionale („Coeziune” – capitolul 6 și „Resurse naturale” – capitolul 7) și proiecte din domeniul dezvoltării în țările din afara UE („Europa în lume” – capitolul 9) (a se vedea
  caseta 1.7
  ). |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Această complexitate duce la erori care au o influență asupra concluziei Curții cu privire la următoarele rubrici: „Competitivitate” (a se vedea punctul 5.35), „Coeziune” (a se vedea punctul 6.71) și „Resurse naturale” (a se vedea punctul 7.37). |
| --- | --- |

1.21.

Curtea a constatat un nivel de eroare semnificativ pentru cheltuielile aferente rubricilor „Competitivitate”, „Coeziune” și „Resurse naturale”

| 1.22. | Pentru exercițiul 2018, așa cum a procedat și pentru exercițiul 2017, Curtea prezintă câte o apreciere specifică pentru următoarele patru rubrici ale CFM: „Competitivitate”, „Coeziune”, „Resurse naturale” și „Administrație”. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Curtea nu estimează niveluri de eroare pentru alte domenii de cheltuieli precum rubrica „Securitate” și cetățenie” (capitolul 8) și rubrica „Europa în lume” (capitolul 9). În total, cheltuielile acoperite de declarația de asigurare a Curții în aceste domenii s-au ridicat la 11,0 miliarde de euro (9,1 % din cheltuielile acoperite de auditul Curții). Activitățile desfășurate în aceste domenii continuă să contribuie însă la concluziile globale ale Curții pentru 2018. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | Competitivitate (capitolul 5): nivelul de eroare estimat de Curte este mai mic decât nivelul aferent ultimelor două exerciții. La fel ca în anii precedenți, cheltuielile din domeniul cercetării continuă să reprezinte un domeniu cu risc ridicat și principala sursă de eroare. Erorile de la nivelul cheltuielilor pentru cercetare includ diferite categorii de costuri neeligibile (în special, costuri directe cu personalul și alte costuri directe, costurile indirecte și costurile de subcontractare). |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | Coeziune (capitolul 6): cheltuielile din acest domeniu sunt bazate cu preponderență pe rambursarea costurilor. Costurile neeligibile și încălcarea normelor în materie de achiziții publice constituie principalele tipuri de eroare detectate de autoritățile de audit. În cazul acestor erori, autoritățile din statele membre au aplicat corecții pentru a reduce ratele de eroare reziduală ale programelor sub pragul de semnificație de 2 %. Curtea a detectat însă și erori pe care autoritățile de audit nu le identificaseră, cum ar fi încălcări ale normelor UE privind ajutoarele de stat. Nici statele membre și, până la acest moment, nici Comisia nu au aplicat vreo corecție pentru erorile respective. Pe baza erorilor detectate fie de către autoritățile de audit, fie de către Curtea însăși și luând în calcul toate corecțiile financiare relevante, Curtea estimează că nivelul de eroare este semnificativ. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | Resurse naturale (capitolul 7): per ansamblu, acest domeniu este afectat de un nivel de eroare semnificativ. Plățile directe din Fondul european de garantare agricolă (FEGA), care reprezintă 71,8 % din cheltuielile din acest domeniu, nu sunt însă afectate de un nivel semnificativ de eroare. Plățile directe către fermieri sunt bazate pe drepturi la plată și beneficiază de norme simplificate privind eligibilitatea terenurilor și de un sistem eficace de control (IACS – Sistemul integrat de administrare și control), care permite verificări încrucișate automatizate între diferitele baze de date. Curtea constată în continuare un nivel semnificativ de eroare în cadrul celorlalte domenii de cheltuieli (dezvoltare rurală, măsuri de piață din cadrul FEGA, pescuit, mediu și acțiuni climatice). Cheltuielile din aceste domenii iau cu precădere forma rambursării costurilor și fac obiectul unor condiții de eligibilitate complexe. Neeligibilitatea beneficiarilor, a activităților sau a costurilor declarate și furnizarea unor informații incorecte privind suprafețele sau numărul de animale reprezintă mai mult de jumătate din nivelul de eroare estimat pentru această rubrică din CFM. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | Administrație (capitolul 10): acest domeniu nu este afectat de un nivel semnificativ de eroare. Majoritatea cheltuielilor administrative se prezintă sub formă de salarii, pensii și indemnizații plătite de instituțiile și organismele UE. |
| --- | --- |

1.27.

Erorile privind eligibilitatea continuă să contribuie cel mai mult la nivelul de eroare estimat pentru cheltuielile reglementate de norme complexe

| 1.28. | La fel ca în ultimii ani, Curtea s-a axat într-o măsură mai mare pe tipurile de erori detectate în cadrul cheltuielilor reglementate de norme complexe (bazate în principal pe rambursare), întrucât acesta este domeniul în care persistă un nivel de eroare semnificativ.
  Caseta 1.8
  prezintă repartizarea pe tipuri de erori a nivelului de eroare de 4,5 % estimat pentru 2018 în ceea ce privește cheltuielile cu risc ridicat (bazate în principal pe rambursare). Caseta prezintă, în plus, cifrele corespunzătoare estimării pentru 2017 (3,7 %) și pentru 2016 (4,8 %).






  Caseta 1.8


  Contribuția diferitor tipuri de erori la nivelul de eroare estimat pentru 2018 în ceea ce privește cheltuielile cu risc ridicat (bazate în principal pe rambursare)
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

1.28.

Caseta 1.8

Contribuția diferitor tipuri de erori la nivelul de eroare estimat pentru 2018 în ceea ce privește cheltuielile cu risc ridicat (bazate în principal pe rambursare)

Image 9

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 1.29. | Domeniile care au contribuit în cea mai mare măsură la nivelul de eroare estimat de Curte pentru exercițiul 2018 în cazul cheltuielilor cu risc ridicat au fost următoarele: Coeziunea (43,0 %), urmată de „Dezvoltare rurală, măsuri de piață din cadrul FEGA, pescuit, mediu și acțiuni climatice” din cadrul rubricii Resurse naturale (30,2 %), Competitivitate (12,2 %) și Europa în lume (4,5 %). |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | La fel ca în anii precedenți, erorile legate de eligibilitate (de exemplu, includerea unor costuri neeligibile în declarațiile de cheltuieli ori neeligibilitatea proiectelor, a activităților sau a beneficiarilor) au contribuit cel mai mult la nivelul de eroare estimat pentru cheltuielile cu risc ridicat. Impactul lor a scăzut însă față de 2017 (2018: 68 %; în 2017: 93 %). Această scădere se explică prin faptul că, pentru 2018, Curtea a identificat un număr semnificativ mai mare de erori în ceea ce privește achizițiile publice, normele în materie de ajutoare de stat și procedurile de atribuire a granturilor. Aceste erori au contribuit cu 16 % la nivelul de eroare estimat de Curte pentru cheltuielile cu risc ridicat (2017: 1 %) și se regăseau, în principal, în cadrul rubricilor Coeziune și Resurse naturale. |
| --- | --- |

1.30.

| 1.31. | Pentru exercițiul în discuție, cheltuielile acceptate în cadrul Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) și al Fondului de coeziune reprezentau 74 % din totalul cheltuielilor aferente rubricii Coeziune. Operațiunile cofinanțate prin aceste fonduri sunt mai predispuse la erori legate de achiziții publice (a se vedea punctele 6.26-6.28). |
| --- | --- |

1.31.

| 1.32. | Majoritatea erorilor administrative comise de organismele intermediare (20) se regăseau în rubricile Coeziune și Resurse naturale (a se vedea categoria „Altele” din
  caseta 6.2
  și categoria „Erori administrative” din
  caseta 7.2
  ). Astfel de erori includ calcule greșite ale ajutorului. |
| --- | --- |

1.32.

Informațiile Comisiei cu privire la regularitate

| 1.33. | În temeiul articolului 317 TFUE, responsabilitatea finală pentru execuția bugetului UE revine Comisiei și aceasta gestionează cheltuielile UE în cooperare cu statele membre (21). Comisia dă seamă de acțiunile sale prin intermediul a trei rapoarte care sunt incluse în „pachetul integrat de raportare financiară” (22):






  (a) | conturile consolidate ale UE (provizorii în martie; finale în iunie); |
| --- | --- | --- |

1.33.

(a)

conturile consolidate ale UE (provizorii în martie; finale în iunie);

| (b) | raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE (nu există versiune provizorie; versiunea finală se publică în iunie); |
| --- | --- |

(b)

raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE (nu există versiune provizorie; versiunea finală se publică în iunie);

| (c) | raportul privind măsurile adoptate în urma descărcării de gestiune pentru exercițiul financiar anterior (iulie). |
| --- | --- |

(c)

raportul privind măsurile adoptate în urma descărcării de gestiune pentru exercițiul financiar anterior (iulie).

| 1.34. | În cadrul strategiei sale pentru perioada 2018-2020, Curtea își propune să își fundamenteze declarația de asigurare pe o abordare bazată pe atestare, ceea ce înseamnă că, pe viitor, Curtea intenționează să furnizeze o asigurare cu privire la declarația (de gestiune) a Comisiei. Acest demers se sprijină pe experiența Curții în aplicarea acestei abordări începând din 1994 pentru auditul fiabilității conturilor. Curtea cooperează cu Comisia pentru a stabili condițiile necesare în vederea utilizării în viitor a acestei abordări și în ceea ce privește regularitatea operațiunilor subiacente conturilor. Un element important îl constituie disponibilitatea în timp util a informațiilor, în scopul compilării și al auditării lor (23). |
| --- | --- |

1.34.

Rata de eroare estimată de Comisie se situează cu puțin sub intervalul calculat de Curte

| 1.35. | În raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE, Comisia prezintă, pentru operațiunile subiacente conturilor aferente exercițiului 2018, o evaluare cu privire la riscul la momentul plății. Acesta reprezintă estimarea Comisiei cu privire la suma care, în momentul plății, nu a fost plătită în conformitate cu normele aplicabile. Acest concept se apropie cel mai mult de nivelul de eroare estimat de Curte. |
| --- | --- |

1.35.

| 1.36. | Caseta 1.9
  prezintă cifrele Comisiei cu privire la riscul la momentul plății și intervalul în care se situează nivelul de eroare estimat de Curte. Estimarea Comisiei cu privire la riscul la momentul plății pentru 2018 se situează cu puțin sub intervalul calculat de Curte, fiind de 1,7 %. Nivelul de eroare estimat de Curte este de 2,6 % (pentru exercițiul 2017, acest nivel a fost de 2,4 %), situându-se într-un interval cuprins între 1,8 % și 3,4 %.






  Caseta 1.9


  Comparație între estimarea Comisiei cu privire la riscul la momentul plății și estimarea Curții
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

1.36.

Caseta 1.9

Comparație între estimarea Comisiei cu privire la riscul la momentul plății și estimarea Curții

Image 10

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Componentele individuale ale estimării Comisiei nu concordă întotdeauna cu constatările Curții

| 1.37. | Comisia utilizează declarațiile de asigurare prezentate de directorii săi generali în rapoartele lor anuale de activitate ca bază pentru evaluarea sa globală cu privire la riscul la momentul plății, pentru diferitele domenii de politică. Riscul la momentul plății are la bază, în principal, rezultatele controalelor ex post efectuate fie de Comisie în domeniile care fac obiectul gestiunii directe sau indirecte, fie de către autoritățile naționale în domeniile care fac obiectul gestiunii partajate.
  Caseta 1.10
  ilustrează baza utilizată pentru determinarea riscului la momentul plății în diferitele domenii de cheltuieli.






  Caseta 1.10


  Baza utilizată pentru estimarea Comisiei cu privire la riscul la momentul plății












  — | „Competitivitate” – în ceea ce privește programul Orizont 2020, Serviciul comun de audit din cadrul Comisiei (CAS – Common Audit Service) extrage, în medie la fiecare 18 luni, un eșantion reprezentativ din declarațiile de cheltuieli. Serviciul de audit estimează riscul la momentul plății pe baza rezultatelor auditurilor finalizate până la sfârșitul anului 2018. Pentru estimarea referitoare la exercițiul 2018, direcțiile generale din domeniul cercetării au utilizat rezultate de audit bazate pe eșantioane de cheltuieli efectuate de la începutul programului și până la sfârșitul lunii februarie 2018. În cazul celui de Al șaptelea program-cadru (predecesorul programului Orizont 2020), rezultatele auditului se referă la cheltuieli efectuate în anii de dinainte de 2016. |
| --- | --- | --- |

1.37.

Caseta 1.10

Baza utilizată pentru estimarea Comisiei cu privire la riscul la momentul plății

—

„Competitivitate” – în ceea ce privește programul Orizont 2020, Serviciul comun de audit din cadrul Comisiei (CAS – Common Audit Service) extrage, în medie la fiecare 18 luni, un eșantion reprezentativ din declarațiile de cheltuieli. Serviciul de audit estimează riscul la momentul plății pe baza rezultatelor auditurilor finalizate până la sfârșitul anului 2018. Pentru estimarea referitoare la exercițiul 2018, direcțiile generale din domeniul cercetării au utilizat rezultate de audit bazate pe eșantioane de cheltuieli efectuate de la începutul programului și până la sfârșitul lunii februarie 2018. În cazul celui de Al șaptelea program-cadru (predecesorul programului Orizont 2020), rezultatele auditului se referă la cheltuieli efectuate în anii de dinainte de 2016.

| — | „Coeziune” – majoritatea cheltuielilor din 2018 nu au trecut încă prin întregul ciclu de control. Prin urmare, DG REGIO și DG EMPL au estimat riscul la momentul plății aplicând fie rata totală de eroare reziduală pentru cheltuieli (cheltuielile din exercițiul financiar 2016-2017), fie rata totală de eroare reziduală raportată de autoritățile de audit pentru exercițiul financiar 2017-2018, în funcție de care dintre acestea era mai mare. |
| --- | --- |

—

„Coeziune” – majoritatea cheltuielilor din 2018 nu au trecut încă prin întregul ciclu de control. Prin urmare, DG REGIO și DG EMPL au estimat riscul la momentul plății aplicând fie rata totală de eroare reziduală pentru cheltuieli (cheltuielile din exercițiul financiar 2016-2017), fie rata totală de eroare reziduală raportată de autoritățile de audit pentru exercițiul financiar 2017-2018, în funcție de care dintre acestea era mai mare.

| — | „Resurse naturale” – DG AGRI utilizează statisticile de control de la nivel național primite de la agențiile de plăți. Pentru a ajunge la rata de eroare ajustată pentru plățile directe, dezvoltare rurală și măsuri de piață, DG AGRI efectuează de asemenea ajustări pe baza rezultatelor auditurilor efectuate de organismele de certificare, precum și pe baza propriilor verificări și a raționamentului profesional. |
| --- | --- |

—

„Resurse naturale” – DG AGRI utilizează statisticile de control de la nivel național primite de la agențiile de plăți. Pentru a ajunge la rata de eroare ajustată pentru plățile directe, dezvoltare rurală și măsuri de piață, DG AGRI efectuează de asemenea ajustări pe baza rezultatelor auditurilor efectuate de organismele de certificare, precum și pe baza propriilor verificări și a raționamentului profesional.

| — | „Europa în lume” – pentru acest domeniu, estimarea Comisiei cu privire la riscul la momentul plății se bazează cu precădere pe un studiu privind rata de eroare reziduală comandat anual de DG DEVCO și DG NEAR. Obiectivul acestui studiu este de a estima nivelul erorilor care nu au fost detectate de niciun control de gestiune. Studiul referitor la rata de eroare reziduală pentru un anumit an (anul n) se bazează pe contracte închise între 1 septembrie din anul n-1 și 31 august din anul n. Acest studiu nu ia în calcul contractele pentru care cea mai recentă operațiune subiacentă este mai veche de cinci ani sau pentru care nu este posibil să se efectueze activitățile necesare. |
| --- | --- |

—

„Europa în lume” – pentru acest domeniu, estimarea Comisiei cu privire la riscul la momentul plății se bazează cu precădere pe un studiu privind rata de eroare reziduală comandat anual de DG DEVCO și DG NEAR. Obiectivul acestui studiu este de a estima nivelul erorilor care nu au fost detectate de niciun control de gestiune. Studiul referitor la rata de eroare reziduală pentru un anumit an (anul n) se bazează pe contracte închise între 1 septembrie din anul n-1 și 31 august din anul n. Acest studiu nu ia în calcul contractele pentru care cea mai recentă operațiune subiacentă este mai veche de cinci ani sau pentru care nu este posibil să se efectueze activitățile necesare.

| — | „Administrație” – riscul la momentul plății este estimat pe baza rezultatelor controalelor cu privire la cheltuielile aferente exercițiului 2018. |
| --- | --- |

—

„Administrație” – riscul la momentul plății este estimat pe baza rezultatelor controalelor cu privire la cheltuielile aferente exercițiului 2018.

| 1.38. | Comisia prezintă riscul pentru diferite grupuri specifice de domenii de politică și nu pentru fiecare rubrică din CFM (24). În
  caseta 1.11
  , Curtea juxtapune nivelul de eroare pe care l-a estimat pentru acele rubrici din CFM pentru care formulează o apreciere specifică, pe de o parte, și componentele individuale ale estimării globale a Comisiei, pe de altă parte. S-a ținut seama de diferența dintre modul în care Curtea estimează nivelul de eroare și modul în care Comisia prezintă cifrele sale în raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE (25).






  Caseta 1.11


  Comparație între nivelul de eroare estimat de Curte și riscul la momentul plății calculat de Comisie pentru rubricile din CFM (4)















  (1) | Direcții generale și servicii din cadrul Comisiei: CNECT, EAC, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD și TAXUD. Unele direcții generale se ocupă de mai multe rubrici din CFM (EACEA, ECHO și INEA). |
| --- | --- | --- |

1.38.

Caseta 1.11

Comparație între nivelul de eroare estimat de Curte și riscul la momentul plății calculat de Comisie pentru rubricile din CFM (4)

Image 11

(1)

Direcții generale și servicii din cadrul Comisiei: CNECT, EAC, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD și TAXUD. Unele direcții generale se ocupă de mai multe rubrici din CFM (EACEA, ECHO și INEA).

| (2) | DG REGIO, INEA și DG EMPL. |
| --- | --- |

(2)

DG REGIO, INEA și DG EMPL.

| (3) | DG AGRI, DG CLIMA, DG ENV și DG MARE. |
| --- | --- |

(3)

DG AGRI, DG CLIMA, DG ENV și DG MARE.

| (4) | În ceea ce privește cheltuielile administrative, nici Curtea și nici Comisia nu au constatat un nivel semnificativ de eroare. |
| --- | --- |

(4)

În ceea ce privește cheltuielile administrative, nici Curtea și nici Comisia nu au constatat un nivel semnificativ de eroare.

| 1.39. | Curtea a constatat următoarele:






  — | pentru „Competitivitate”, estimarea globală a riscului la momentul plății pentru această rubrică din CFM (1,6 %), calculată de Curte pe baza informațiilor incluse în raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE, se încadrează în intervalul aferent nivelului de eroare estimat de Curte (a se vedea punctele 5.36 și 5.38); |
| --- | --- | --- |

1.39.

—

pentru „Competitivitate”, estimarea globală a riscului la momentul plății pentru această rubrică din CFM (1,6 %), calculată de Curte pe baza informațiilor incluse în raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE, se încadrează în intervalul aferent nivelului de eroare estimat de Curte (a se vedea punctele 5.36 și 5.38);

| — | pentru „Coeziune”, estimarea globală a Comisiei pentru această rubrică din CFM (26) este de 1,7 % și se situează deci sub intervalul aferent nivelului de eroare estimat de Curte (a se vedea punctele 6.56 și 6.74); |
| --- | --- |

—

pentru „Coeziune”, estimarea globală a Comisiei pentru această rubrică din CFM (26) este de 1,7 % și se situează deci sub intervalul aferent nivelului de eroare estimat de Curte (a se vedea punctele 6.56 și 6.74);

| — | pentru „Resurse naturale”, estimarea globală a riscului la momentul plății pentru această rubrică din CFM (2,1 %), calculată de Curte pe baza informațiilor incluse în raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE, precum și estimările Comisiei cu privire la ansamblul cheltuielilor PAC și la plățile directe sunt coerente cu concluzia Curții (a se vedea punctul 1.38 și punctele 7.37-7.38). |
| --- | --- |

—

pentru „Resurse naturale”, estimarea globală a riscului la momentul plății pentru această rubrică din CFM (2,1 %), calculată de Curte pe baza informațiilor incluse în raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE, precum și estimările Comisiei cu privire la ansamblul cheltuielilor PAC și la plățile directe sunt coerente cu concluzia Curții (a se vedea punctul 1.38 și punctele 7.37-7.38).

Riscul la închidere depinde de viitoarele corecții și recuperări estimate

| 1.40. | În raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE, Comisia prezintă un alt indicator privind regularitatea, și anume riscul la închidere. Acesta corespunde riscului la momentul plății (a se vedea punctul 1.36) din care se scad viitoarele corecții și recuperări pe care gestionarii fondurilor UE se așteaptă să le execute în raport cu cheltuielile din 2018 în cursul următorului (următorilor) an(i) din programele curente. |
| --- | --- |

1.40.

| 1.41. | Pentru estimarea viitoarelor corecții și recuperări, Comisia utilizează o medie istorică bazată pe operațiunile din cursul anilor anteriori. Pentru a se asigura că mediile istorice sunt relevante pentru programele curente, orientările interne ale Comisiei solicită direcțiilor generale să le ajusteze – sau să utilizeze o altă metodă de estimare pe care o pot considera adecvată – și să prezinte ajustările respective și abordarea aplicată în rapoartele lor anuale de activitate. În 2018, majoritatea direcțiilor generale din cadrul Comisiei și-au ajustat mediile istorice. |
| --- | --- |

1.41.

Curtea transmite către OLAF cazurile în care există suspiciuni de fraudă

| 1.42. | Curtea cooperează îndeaproape cu Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) în combaterea fraudei împotriva bugetului UE. Astfel, Curtea transmite OLAF orice suspiciune de fraudă, corupție sau altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale UE, suspiciune care poate fi identificată în cursul activității de audit a Curții (inclusiv în cursul activității legate de performanță) sau care reiese din informații comunicate direct Curții de către părți terțe. OLAF examinează apoi aceste cazuri, decide dacă să deschidă sau nu o investigație și cooperează, după caz, cu autoritățile statului membru respectiv. |
| --- | --- |

1.42.

| 1.43. | În 2018:






  (a) | Curtea a evaluat regularitatea a 728 de operațiuni în cadrul activităților sale de audit desfășurate în vederea raportului anual și a elaborat 35 de rapoarte speciale; |
| --- | --- | --- |

1.43.

(a)

Curtea a evaluat regularitatea a 728 de operațiuni în cadrul activităților sale de audit desfășurate în vederea raportului anual și a elaborat 35 de rapoarte speciale;

| (b) | Curtea a semnalat către OLAF 9 cazuri de suspiciune de fraudă identificate în cursul auditurilor sale (13 cazuri în 2017); nu au fost trimise către OLAF cazuri identificate pe baza informațiilor comunicate de către terți (6 astfel de cazuri în 2017). |
| --- | --- |

(b)

Curtea a semnalat către OLAF 9 cazuri de suspiciune de fraudă identificate în cursul auditurilor sale (13 cazuri în 2017); nu au fost trimise către OLAF cazuri identificate pe baza informațiilor comunicate de către terți (6 astfel de cazuri în 2017).

| 1.44. | Cazurile de suspiciune de fraudă pe care Curtea le-a detectat în cadrul activității sale pentru 2018 și pe care le-a raportat către OLAF erau legate cel mai frecvent de suspiciuni de creare artificială a condițiilor necesare pentru a primi finanțare din partea UE, de declararea unor costuri care nu îndeplineau criteriile de eligibilitate sau de nereguli privind achizițiile. Unele dintre cazurile de suspiciune de fraudă trimise de Curte către OLAF implicau mai multe nereguli. |
| --- | --- |

1.44.

| 1.45. | În 2018, Curtea a trimis către OLAF nouă cazuri rezultate din activitatea sa de audit. OLAF a deschis două investigații. În șapte cazuri, OLAF nu a deschis o investigație, pentru unul dintre următoarele motive:






  — | OLAF a considerat că o autoritate națională sau o instituție, un organism, un oficiu sau o agenție a UE era mai bine plasată pentru a instrumenta cazul și a transferat dosarul în consecință; |
| --- | --- | --- |

1.45.

—

OLAF a considerat că o autoritate națională sau o instituție, un organism, un oficiu sau o agenție a UE era mai bine plasată pentru a instrumenta cazul și a transferat dosarul în consecință;

| — | exista deja o investigație în curs la nivel național, de care Curtea nu avea cunoștință; |
| --- | --- |

—

exista deja o investigație în curs la nivel național, de care Curtea nu avea cunoștință;

| — | motive de proporționalitate; |
| --- | --- |

—

motive de proporționalitate;

| — | suspiciuni insuficiente. |
| --- | --- |

—

suspiciuni insuficiente.

| 1.46. | Pe baza informațiilor de audit primite din partea Curții între 2010 și 2018, OLAF a recomandat recuperarea unei sume totale de 312,8 milioane de euro. Recomandările financiare subiacente privesc 24 de cazuri detectate în cadrul activității de audit a Curții (27). |
| --- | --- |

1.46.

Concluzii

| 1.47. | Principala funcție a prezentului capitol este de a veni în sprijinul opiniei de audit prezentate în declarația de asigurare. |
| --- | --- |

1.47.

Rezultatele auditului

| 1.48. | Curtea a concluzionat că conturile nu erau afectate de denaturări semnificative. |
| --- | --- |

1.48.

| 1.49. | În ceea ce privește regularitatea operațiunilor, Curtea concluzionează că veniturile nu erau afectate de un nivel semnificativ de eroare. În ceea ce privește cheltuielile, rezultatele auditului Curții indică faptul că nivelul de eroare estimat a crescut ușor față de anul trecut. La fel ca anul trecut, Curtea concluzionează că acele cheltuieli care fac obiectul unor norme simplificate/mai puțin complexe (în principal cheltuielile bazate pe drepturi la plată) nu sunt afectate de erori semnificative. Prezența unui nivel semnificativ de eroare este limitată la cheltuielile reglementate de norme complexe (cheltuieli bazate în principal pe rambursare), care, pentru acest exercițiu, reprezentau 50,6 % din populația auditată. |
| --- | --- |

1.49.

---

(1)  Situațiile financiare consolidate cuprind bilanțul, situația performanței financiare, situația fluxurilor de numerar, situația modificărilor în structura activelor nete, precum și o sinteză a principalelor politici contabile, alături de o serie de alte note explicative (inclusiv raportarea pe segmente).

(2)  Rapoartele privind execuția bugetară includ și notele explicative.

(3)  Aceste cheltuieli s-au ridicat la 61,0 miliarde de euro. Mai multe informații în acest sens sunt furnizate la punctele 1.19-1.21 din Raportul anual pe 2018 al Curții (JO C 357, 4.10.2018, p. 1).

(4)  Aceste cheltuieli s-au ridicat la 59,6 miliarde de euro. Mai multe informații în acest sens sunt prezentate la punctul 1.18 din Raportul anual pe 2018 al Curții.

(5)  EUCO XT 20013/19 – Decizia Consiliului European adoptată de comun acord cu Regatul Unit privind prelungirea termenului în temeiul articolului 50 alineatul (3) din TUE.

(6)  A se vedea Standardul internațional de contabilitate pentru sectorul public (IPSAS) 14 – Evenimente ulterioare datei de raportare.

(7)  A se vedea IPSAS 39 – Beneficiile angajaților. În cazul Sistemului de pensii al funcționarilor și al celorlalți agenți ai Uniunii Europene, obligația privind beneficiul determinat reflectă valoarea actuală a plăților viitoare preconizate pe care UE va trebui să le efectueze pentru a deconta obligațiile legate de pensii rezultate din serviciile prestate de membrii personalului în perioada curentă și în perioadele anterioare.

(8)  Acestea includ 62,9 miliarde de euro reprezentând cheltuieli înregistrate în avans în partea de pasive a bilanțului și 36,9 miliarde de euro înregistrate în partea de active a bilanțului, care reduc valoarea prefinanțărilor.

(9)  A se vedea glosarul: buna gestiune financiară.

(10)  A se vedea
  partea a doua
  din capitolele 5, 6, 7, 8 și 9.

(11)  A se vedea capitolul 3.

(12)  A se vedea Conturile anuale consolidate ale UE pentru exercițiul 2018 – Rapoarte privind execuția bugetară și note explicative – secțiunea 4.3 intitulată „CFM: Execuția creditelor de plată”.

(13)  Din plățile intermediare, un cuantum de 37,4 miliarde de euro a fost debursat în temeiul rubricii 1b din CFM pentru perioadele de programare 2007-2013 și 2014-2020. În concordanță cu abordarea Curții pentru acest domeniu, aceste plăți nu fac parte din populația auditată de Curte pentru Raportul anual pe 2018.

(14)  Conturile consolidate cuprind:

| (a) | situațiile financiare consolidate, care includ bilanțul (care prezintă activele și pasivele la sfârșitul exercițiului), situația performanței financiare (în care sunt recunoscute veniturile și cheltuielile aferente exercițiului), situația fluxurilor de numerar (care indică modul în care modificările produse în conturi afectează numerarul și echivalentele de numerar), situația modificărilor în structura activelor nete, precum și notele la aceste situații financiare; |
| --- | --- |

(a)

situațiile financiare consolidate, care includ bilanțul (care prezintă activele și pasivele la sfârșitul exercițiului), situația performanței financiare (în care sunt recunoscute veniturile și cheltuielile aferente exercițiului), situația fluxurilor de numerar (care indică modul în care modificările produse în conturi afectează numerarul și echivalentele de numerar), situația modificărilor în structura activelor nete, precum și notele la aceste situații financiare;

| (b) | rapoartele privind execuția bugetară, care tratează veniturile și cheltuielile aferente exercițiului respectiv, precum și notele la aceste rapoarte. |
| --- | --- |

(b)

rapoartele privind execuția bugetară, care tratează veniturile și cheltuielile aferente exercițiului respectiv, precum și notele la aceste rapoarte.

(15)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

(16)  A se vedea Îndrumarea 2 privind practica recomandată (RPG 2) „Situațiile financiare: discuție și analiză”, emisă de Consiliul pentru Standarde Internaționale de Contabilitate pentru Sectorul Public (International Public Sector Accounting Standards Board – IPSASB).

(17)  A se vedea punctele 1.12 și 1.13 din Raportul anual pe 2017 al Curții.

(18)  Curtea are în proporție de 95 % certitudinea că nivelul de eroare estimat din cadrul populației se situează între 1,8 % și 3,4 % (limita inferioară, respectiv superioară a nivelului de eroare).

(19)  Cheltuielile bazate pe drepturi la plată includ cheltuielile administrative.

(20)  În cadrul gestiunii partajate, organismele intermediate sunt autorități naționale.

(21)  Articolul 317 TFUE:

| | „Comisia, în cooperare cu statele membre, execută bugetul, în conformitate cu dispozițiile regulamentelor adoptate pentru punerea în aplicare a articolului 322, pe propria răspundere și în limita creditelor alocate, în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare. Statele membre cooperează cu Comisia astfel încât creditele să fie folosite în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare.” |
| --- | --- |

„Comisia, în cooperare cu statele membre, execută bugetul, în conformitate cu dispozițiile regulamentelor adoptate pentru punerea în aplicare a articolului 322, pe propria răspundere și în limita creditelor alocate, în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare. Statele membre cooperează cu Comisia astfel încât creditele să fie folosite în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare.”

(22)  https://ec.europa.eu/info/publications/annual-management-and-performance-report-2018-0_en

(23)  A se vedea recomandarea 2 litera (f) din Raportul special nr. 27/2016, intitulat „Guvernanța în cadrul Comisiei Europene: se aplică cele mai bune practici?”

(24)  În schimb, Curtea prezintă aprecieri specifice și estimează nivelul de eroare pentru următoarele rubrici din CFM: 1a – Competitivitate, 1b – Coeziune, 2 – Resurse naturale și 5 – Administrație.

(25)  De exemplu, Comisia prezintă cifrele de la DG MARE în cadrul categoriei „Coeziune, migrație și pescuit”, în timp ce, în
  caseta 1.11
  , cifrele sunt incluse la rubrica Resurse naturale.

(26)  A se vedea tabelul B din anexa 2 la Raportul anual pe 2018 privind gestionarea și performanța bugetului UE, p. 205.

(27)  Informațiile sunt furnizate de OLAF și nu fac obiectul unei examinări de către Curte.

ANEXA 1.1

ABORDAREA ȘI METODOLOGIA AUDITULUI

| (1) | Abordarea de audit a Curții este prezentată în Manualul de audit financiar și audit de conformitate, disponibil pe site-ul web al instituției (1). Pentru planificarea activităților sale, Curtea recurge la un model de asigurare de audit. În vederea planificării, ea ține seama de riscul de producere a unor erori (riscul inerent), precum și de riscul ca erorile să nu fi fost prevenite sau să nu fi fost detectate și corectate (riscul de control). |
| --- | --- |

(1)

PARTEA ÎNTÂI – O abordare conformă cu strategia Curții pentru perioada 2018-2020 cu privire la declarația de asigurare

| (2) | În 2018, primul an de implementare a strategiei Curții, aceasta a îmbunătățit valoarea adăugată a declarației de asigurare pe care o prezintă. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Rapoartele anuale recente ale Curții indică unele îmbunătățiri în ceea ce privește sistemele de gestiune și de control și disponibilitatea informațiilor privind legalitatea și regularitatea furnizate de către entitățile auditate de Curte. În lumina acestor evoluții, Curtea își va concentra eforturile în vederea unei mai bune utilizări a informațiilor privind legalitatea și regularitatea puse la dispoziție de entitățile auditate, în domeniile în care acest lucru este fezabil. Obiectivul ultim al Curții este de a trece în anii următori la o abordare bazată pe atestare (2). În cadrul acestei abordări, auditorul colectează probe suficiente și adecvate pentru a formula o concluzie cu privire la asigurarea exprimată de către entitatea responsabilă. În practică, aceasta înseamnă că, în domeniile în care s-a asigurat că informațiile prezentau o calitate suficientă și putea obține o asigurare pe baza informațiilor cu privire la legalitate și regularitate furnizate de entitatea auditată, Curtea va examina și, dacă este necesar, va reefectua activitatea acesteia. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Începând din 2017, Curtea și-a modificat abordarea de audit pentru domeniul coeziunii economice, sociale și teritoriale, astfel încât să țină seama de modificările aduse la nivel conceptual sistemelor de control pentru perioada de programare 2014-2020. Obiectivul Curții este ca, pe lângă contribuția la Declarația de asigurare pentru exercițiul 2018, să formuleze o concluzie cu privire la fiabilitatea indicatorului-cheie al Comisiei privind regularitatea pentru acest domeniu, și anume riscul rezidual de eroare (3). |
| --- | --- |

(4)

PARTEA A DOUA – Abordarea și metodologia auditului în ceea ce privește fiabilitatea conturilor

| (5) | Curtea examinează conturile consolidate ale UE pentru a le stabili fiabilitatea. Aceste conturi cuprind:






  (a) | situațiile financiare consolidate; și |
| --- | --- | --- |

(5)

(a)

situațiile financiare consolidate; și

| (b) | rapoartele privind execuția bugetară. |
| --- | --- |

(b)

rapoartele privind execuția bugetară.

| (6) | Conturile consolidate ar trebui să prezinte în mod adecvat, sub toate aspectele semnificative:






  (a) | situația financiară a Uniunii Europene la sfârșitul exercițiului; |
| --- | --- | --- |

(6)

(a)

situația financiară a Uniunii Europene la sfârșitul exercițiului;

| (b) | rezultatele operațiunilor și fluxurile de numerar ale acesteia; și |
| --- | --- |

(b)

rezultatele operațiunilor și fluxurile de numerar ale acesteia; și

| (c) | modificările în structura activelor nete aferente exercițiului încheiat. |
| --- | --- |

(c)

modificările în structura activelor nete aferente exercițiului încheiat.

| (7) | În cadrul auditului său, Curtea:






  (a) | evaluează mediul de control contabil; |
| --- | --- | --- |

(7)

(a)

evaluează mediul de control contabil;

| (b) | verifică funcționarea principalelor proceduri contabile și a procesului de închidere a exercițiului; |
| --- | --- |

(b)

verifică funcționarea principalelor proceduri contabile și a procesului de închidere a exercițiului;

| (c) | analizează coerența și verosimilitatea principalelor date contabile; |
| --- | --- |

(c)

analizează coerența și verosimilitatea principalelor date contabile;

| (d) | analizează și reconciliază conturile și/sau soldurile; |
| --- | --- |

(d)

analizează și reconciliază conturile și/sau soldurile;

| (e) | efectuează teste de fond cu privire la angajamente, plăți și posturi specifice din bilanț, pe baza unor eșantioane reprezentative; |
| --- | --- |

(e)

efectuează teste de fond cu privire la angajamente, plăți și posturi specifice din bilanț, pe baza unor eșantioane reprezentative;

| (f) | în măsura posibilului și în conformitate cu standardele internaționale de audit, utilizează activitatea altor auditori, în special atunci când auditează activități de împrumut și de creditare care sunt gestionate de Comisie și pentru care sunt disponibile certificate de audit extern. |
| --- | --- |

(f)

în măsura posibilului și în conformitate cu standardele internaționale de audit, utilizează activitatea altor auditori, în special atunci când auditează activități de împrumut și de creditare care sunt gestionate de Comisie și pentru care sunt disponibile certificate de audit extern.

PARTEA A TREIA – Abordarea și metodologia auditului în ceea ce privește regularitatea operațiunilor

| (8) | Abordarea pe care Curtea o aplică în prezent pentru evaluarea conformității operațiunilor subiacente conturilor cu normele și reglementările UE constă în principal în testarea directă a conformității pentru un eșantion reprezentativ aleatoriu și extins de operațiuni. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Totodată, Curtea analizează măsura în care poate folosi în mod eficient controalele cu privire la regularitate efectuate deja de către alte entități. În cazul în care dorește să utilizeze rezultatele acestor controale în activitatea sa de audit, în conformitate cu standardele de audit, Curtea evaluează independența și competența celeilalte părți, precum și sfera și caracterul adecvat al activității acesteia. |
| --- | --- |

(9)

Cum testează Curtea operațiunile?

| (10) | Pentru fiecare rubrică din CFM pentru care Curtea furnizează o apreciere specifică (capitolele 5, 6, 7 și 10), Curtea efectuează teste pe un eșantion reprezentativ de operațiuni, cu scopul de a estima ponderea operațiunilor neconforme din ansamblul populației. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | În cazul fiecărei operațiuni selectate, Curtea determină dacă cererea de plată sau plata au fost efectuate în scopurile aprobate de buget și prevăzute în legislație. De asemenea, Curtea examinează modul în care a fost calculată suma aferentă cererii de plată sau suma aferentă plății (în cazul unor cereri de plată cu o valoare mai mare, examinarea are loc pe baza unei selecții reprezentative pentru toate elementele operațiunii). Aceasta presupune urmărirea parcursului operațiunii de la nivelul conturilor bugetare până la destinatarul final (de exemplu, un fermier, organizatorul unui curs de formare sau al unui proiect derulat în cadrul asistenței pentru dezvoltare), verificându-se respectarea condițiilor aplicabile la fiecare nivel. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Atunci când efectuează teste cu privire la operațiunile aferente veniturilor, Curtea examinează resursele proprii bazate pe taxa pe valoarea adăugată și cele bazate pe venitul național brut plecând de la agregatele macroeconomice pe baza cărora sunt calculate aceste resurse. Curtea examinează controalele efectuate de Comisie cu privire la contribuțiile statelor membre până la momentul primirii acestor contribuții și al înregistrării lor în conturile consolidate. În ceea ce privește resursele proprii tradiționale, Curtea examinează conturile autorităților vamale și fluxul taxelor – de asemenea până la momentul încasării sumelor de către Comisie și al înregistrării lor în conturi. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | În ceea ce privește cheltuielile, Curtea examinează operațiunile de plăți la momentul la care cheltuielile au fost efectuate, înregistrate și acceptate. Acest mod de examinare acoperă toate categoriile de plăți (inclusiv plățile efectuate în vederea achiziționării de active). Curtea nu examinează însă plățile în avans la momentul la care sunt efectuate, ci mai degrabă atunci când:






  (a) | destinatarul final al fondurilor UE (de exemplu un fermier, un institut de cercetare, o societate care furnizează lucrări sau servicii contractate prin achiziție publică) a prezentat elemente justificative care atestă utilizarea fondurilor; și |
| --- | --- | --- |

(13)

(a)

destinatarul final al fondurilor UE (de exemplu un fermier, un institut de cercetare, o societate care furnizează lucrări sau servicii contractate prin achiziție publică) a prezentat elemente justificative care atestă utilizarea fondurilor; și

| (b) | Comisia (ori o altă instituție sau un alt organ care gestionează fonduri ale UE) a acceptat utilizarea finală a fondurilor, prin validarea și închiderea plății în avans. |
| --- | --- |

(b)

Comisia (ori o altă instituție sau un alt organ care gestionează fonduri ale UE) a acceptat utilizarea finală a fondurilor, prin validarea și închiderea plății în avans.

| (14) | Eșantionul de audit al Curții a fost astfel constituit încât să permită o estimare a nivelului de eroare pentru ansamblul cheltuielilor și nu pentru operațiunile individuale (un anumit proiect, de exemplu). Curtea utilizează metoda de eșantionare pe bază de unități monetare pentru a selecta cererile de plată sau plățile și apoi, la un nivel inferior, elementele individuale din cadrul unei operațiuni (cum ar fi facturile legate de un proiect sau parcelele care figurează în cererea depusă de un fermier). Ratele de eroare raportate pentru aceste elemente nu ar trebui înțelese ca o concluzie privind operațiunile respective, ci, mai degrabă, ca o contribuție directă la nivelul de eroare global estimat pentru cheltuielile UE în ansamblu. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Curtea nu examinează operațiuni din toate statele membre sau din toate țările și regiunile beneficiare pentru niciun exercițiu vizat. Faptul că în exemple sunt nominalizate anumite state membre ori țări și/sau regiuni beneficiare nu înseamnă că respectivele cazuri nu pot apărea și în altă parte. Exemplele ilustrative prezentate în acest raport nu pot constitui o bază pentru formularea unor concluzii cu privire la statele membre, țările și/sau regiunile beneficiare în cauză. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Abordarea Curții nu vizează să colecteze date privind frecvența erorilor în cadrul întregii populații. Prin urmare, cifrele prezentate cu privire la numărul de erori detectate în cadrul unei rubrici din CFM, în cazul cheltuielilor gestionate de o direcție generală sau al cheltuielilor dintr-un anumit stat membru nu sunt un indiciu al frecvenței erorilor în operațiunile finanțate de UE sau în diferitele state membre. |
| --- | --- |

(16)

Cum evaluează și prezintă Curtea rezultatele testelor efectuate pe operațiuni?

| (17) | O eroare poate afecta întreaga sumă implicată într-o operațiune individuală sau doar o parte din aceasta. Curtea analizează dacă erorile identificate sunt cuantificabile sau necuantificabile, încercând să determine, altfel spus, dacă există posibilitatea de a măsura proporția afectată de eroare din suma auditată. Erorile detectate și corectate anterior controalelor efectuate de Curte și independent de acestea sunt excluse din calculul nivelului de eroare și din determinarea frecvenței erorilor, întrucât detectarea și corectarea lor constituie o dovadă a faptului că sistemele de control funcționează în mod eficace. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Criteriile pe care le utilizează Curtea pentru cuantificarea erorilor legate de achiziții publice sunt descrise în documentul Non-compliance with the rules on public procurement – types of irregularities and basis for quantification (Nerespectarea normelor în materie de achiziții publice – tipuri de nereguli și baza pentru cuantificare) (4). |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Modul în care Curtea cuantifică aceste erori poate fi diferit de abordarea utilizată de Comisie sau de statele membre atunci când iau decizii cu privire la acțiunile care ar trebui întreprinse ca urmare a aplicării incorecte a normelor în materie de achiziții publice. |
| --- | --- |

(19)

Nivelul de eroare estimat

| (20) | Pentru majoritatea rubricilor din CFM, precum și pentru ansamblul bugetului UE, Curtea prezintă un așa-numit „nivel de eroare estimat”. Acesta ia în considerare numai erorile cuantificabile și este exprimat sub forma unui procentaj. Printre exemplele de erori se numără încălcări cuantificabile ale normelor și ale reglementărilor aplicabile, ale condițiilor contractuale ori ale condițiilor de acordare a granturilor. De asemenea, Curtea estimează limita inferioară a nivelului de eroare (lower error limit – LEL) și limita superioară a nivelului de eroare (upper error limit – UEL). |
| --- | --- |

(20)

| (21) | La exprimarea opiniei sale de audit, Curtea utilizează un prag de semnificație de 2 % și ține seama, de asemenea, de natura și de contextul erorilor, precum și de sumele corespunzătoare acestora. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Curtea nu își mai întemeiază declarația de asigurare doar pe nivelul de eroare global pe care îl estimează. Începând din 2016, ea continuă să identifice domeniile cu risc redus din bugetul UE, pentru care se așteaptă să constate un nivel nesemnificativ de eroare în cadrul cheltuielilor acceptate, precum și domeniile cu risc ridicat, în cazul cărora pleacă de la premisa că nivelul de eroare va fi semnificativ. Această abordare permite Curții să determine cât mai eficient posibil dacă erorile semnificative identificate sunt generalizate. |
| --- | --- |

(22)

Cum examinează Curtea sistemele și cum raportează rezultatele?

| (23) | Comisia, alte instituții și organe ale UE, precum și autoritățile statelor membre, țările și regiunile beneficiare instituie sisteme pe care le utilizează pentru a gestiona riscurile la care este expus bugetul și pentru a superviza/asigura regularitatea operațiunilor. Este util să se examineze aceste sisteme cu scopul de a se identifica aspectele care necesită îmbunătățiri. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Fiecare rubrică din CFM, inclusiv veniturile, implică numeroase sisteme diferite. În fiecare an, Curtea selectează un eșantion de sisteme și prezintă rezultatele evaluării sale alături de recomandări în vederea îmbunătățirii. |
| --- | --- |

(24)

Cum ajunge Curtea la opiniile pe care le exprimă în declarația de asigurare?

| (25) | Pentru exprimarea opiniei sale cu privire la regularitatea operațiunilor subiacente conturilor consolidate ale UE, Curtea își planifică activitatea astfel încât să obțină probe de audit suficiente, pertinente și fiabile. Rezultatele acestor activități sunt prezentate în capitolele 4-10. Opinia Curții este prezentată în declarația de asigurare. Activitățile desfășurate îi permit Curții să își formeze o opinie fundamentată indicând dacă erorile din cadrul populației depășesc sau nu depășesc pragul de semnificație. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Atunci când constată un nivel semnificativ de eroare și determină impactul acestuia asupra opiniei de audit, Curtea trebuie să decidă dacă erorile – sau absența probelor de audit – au un caracter „generalizat”. În cadrul acestui demers, Curtea aplică orientările conținute în ISSAI 1705 (extinzând sfera de aplicabilitate a acestor orientări la aspecte de legalitate și de regularitate, în conformitate cu mandatul Curții). Atunci când erorile sunt semnificative și generalizate, Curtea prezintă o opinie contrară. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Se consideră că o eroare sau lipsa probelor de audit sunt „generalizate” dacă, potrivit raționamentului auditorului, nu sunt limitate la anumite elemente, conturi sau aspecte din situațiile financiare (cu alte cuvinte, sunt răspândite pe tot ansamblul conturilor sau al operațiunilor testate) ori, în cazul în care sunt limitate la acestea, ele afectează sau ar putea afecta într-o proporție substanțială situațiile financiare sau privesc prezentări de informații care sunt fundamentale pentru înțelegerea situațiilor financiare de către utilizatori. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Cheltuielile globale aferente exercițiului 2018 sunt afectate de un nivel de eroare de 2,6 %, conform estimării celei mai bune a Curții. În opinia Curții, acest nivel de eroare nu are un caracter generalizat, întrucât se limitează la cheltuielile reglementate de norme complexe (cheltuieli bazate în principal pe rambursare). Nivelul de eroare estimat pentru diferitele rubrici din cadrul CFM variază, după cum se arată în capitolele 5-7 și 10. |
| --- | --- |

(28)

Suspiciunile de fraudă

| (29) | În cazul în care are motive să suspecteze activități frauduloase, Curtea informează în acest sens OLAF, oficiul antifraudă al Uniunii, care are responsabilitatea de a efectua investigații în consecință. Curtea semnalează către OLAF mai multe cazuri pe an. |
| --- | --- |

(29)

PARTEA A PATRA – Legătura dintre opiniile de audit privind fiabilitatea conturilor și opiniile de audit privind regularitatea operațiunilor

| (30) | Curtea a formulat:






  (a) | o opinie de audit privind conturile consolidate ale UE pentru exercițiul financiar încheiat; și |
| --- | --- | --- |

(30)

(a)

o opinie de audit privind conturile consolidate ale UE pentru exercițiul financiar încheiat; și

| (b) | opinii de audit privind regularitatea veniturilor și a cheltuielilor subiacente acestor conturi. |
| --- | --- |

(b)

opinii de audit privind regularitatea veniturilor și a cheltuielilor subiacente acestor conturi.

| (31) | Activitățile Curții și opiniile pe care le exprimă aceasta respectă standardele internaționale de audit și codul deontologic formulate de IFAC și standardele internaționale ale instituțiilor supreme de audit formulate de INTOSAI. |
| --- | --- |

(31)

| (32) | În situația în care auditorii emit opinii de audit atât cu privire la fiabilitatea conturilor, cât și cu privire la regularitatea operațiunilor subiacente acestor conturi, standardele respective prevăd că o opinie modificată referitoare la regularitatea operațiunilor nu antrenează automat o opinie modificată referitoare la fiabilitatea conturilor. |
| --- | --- |

(32)

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/ro/Pages/AuditMethodology.aspx

(2)  A se vedea punctul 40 din ISSAI 4000.

(3)  A se vedea nota de informare intitulată The ECA’s modified approach to the Statement of Assurance audits in Cohesion, disponibilă pe site-ul web al Curții (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=44524).

(4)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

---

CAPITOLUL 2

Gestiunea bugetară și financiară

CUPRINS

| Introducere | 2.1-2.3 |
| --- | --- |

| Gestiunea bugetară în 2018 | 2.4-2.21 |
| --- | --- |

| Creditele de angajament și creditele de plată disponibile în buget au fost utilizate aproape integral | 2.4-2.7 |
| --- | --- |

| Execuția CFM a fost afectată de întârzierile înregistrate în execuția fondurilor ESI | 2.8-2.21 |
| --- | --- |

| Din cauza în principal a întârzierilor, au fost restituite la bugetul UE cuantumuri substanțiale corespunzând prefinanțărilor anuale neutilizate din cadrul fondurilor ESI | 2.9-2.11 |
| --- | --- |

| Nu a fost necesară utilizarea unei părți importante din marja globală pentru plăți | 2.12-2.16 |
| --- | --- |

| Nivelul angajamentelor restante continuă să crească | 2.17-2.18 |
| --- | --- |

| Bugetele viitoare riscă să nu dispună de credite de plată suficiente | 2.19-2.21 |
| --- | --- |

| Probleme în materie de gestiune bugetară privind bugetul pe 2018 și pentru viitor | 2.22-2.41 |
| --- | --- |

| Absorbția de către statele membre a fondurilor ESI rămâne problematică | 2.22-2.24 |
| --- | --- |

| Înmulțirea garanțiilor crește expunerea bugetului UE la riscuri | 2.25-2.32 |
| --- | --- |

| Banca Europeană de Investiții – parte integrantă din arhitectura UE, dar cu alte mecanisme de asigurare a răspunderii | 2.33-2.41 |
| --- | --- |

| Concluzii și recomandări | 2.42-2.48 |
| --- | --- |

| Concluzii | 2.42-2.47 |
| --- | --- |

| Recomandări | 2.48 |
| --- | --- |

Anexa 2.1 – Mandatele încredințate BEI de către UE – principalele categorii

Anexa 2.2 – Instrumentele financiare ale UE gestionate de Grupul BEI

Introducere

| 2.1. | Acest capitol prezintă examinarea de către Curte a unei serii de aspecte legate de gestiunea financiară și bugetară. Capitolul identifică, de asemenea, riscurile și provocările la adresa bugetului UE în anii viitori, bazându-se pe activitățile actuale ale Curții și pe punctele de vedere exprimate de aceasta în rapoartele sale speciale, în studiile de caz rapide, în documentele de informare și în avize. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În mai 2018, Comisia a prezentat Parlamentului European și Consiliului (care formează împreună autoritatea bugetară) propunerea sa privind noul cadru financiar multianual (CFM) pentru perioada 2021-2027 (1). În prezent se desfășoară negocieri în vederea ajungerii la un acord înainte de sfârșitul anului 2019. Curtea și-a exprimat punctele de vedere pe această temă într-un document de informare (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Retragerea Regatului Unit din UE nu afectează conturile bugetare pe 2018. În anumite părți ale analizei, Curtea formulează anumite proiecții cu privire la bugetele viitoare ale UE. În astfel de cazuri, Curtea a plecat de la ipoteza că proiectul de acord de retragere între Regatul Unit și UE (3) va fi aprobat și va fi pus în aplicare. |
| --- | --- |

2.3.

Gestiunea bugetară în 2018

Creditele de angajament și creditele de plată disponibile în buget au fost utilizate aproape integral

| 2.4. | În fiecare an, autoritatea bugetară fixează o limită pentru noile obligații financiare ale UE (credite de angajament) și pentru plățile care pot fi efectuate din bugetul UE (credite de plată). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În 2018, creditele de angajament au fost utilizate aproape integral. Din suma de 160,7 miliarde de euro disponibilă în bugetul UE pe 2018, au fost utilizați 159,9 miliarde de euro (99,5 %) (a se vedea
  caseta 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | De asemenea, UE a utilizat aproape în totalitate creditele de plată disponibile incluse în bugetul final (4). Din suma de 144,8 miliarde de euro disponibilă, s-au efectuat plăți în valoare de 142,7 miliarde de euro (98,6 %) (5) (a se vedea
  caseta 2.1
  ), după doi ani în cursul cărora plățile efectuate au reprezentat un cuantum mai mic decât cel care fusese inițial înscris în buget. În 2018, a existat o creștere semnificativă a cererilor de plată din partea statelor membre pentru fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) (6). Aceste fonduri reprezintă aproximativ 43 % din CFM 2014-2020 (7). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Diferența dintre bugetul inițial și cel final a fost nesemnificativă. Cele șase bugete rectificative adoptate în 2018 au adăugat numai 583 de milioane de euro (8) la creditele de angajament și 87 de milioane de euro la creditele de plată.






  Caseta 2.1


  Execuția bugetară în 2018
















  Notă: | plafonul prevăzut de CFM reprezintă suma maximă anuală care poate fi utilizată conform dispozițiilor Regulamentului privind CFM în vigoare. Este însă permis ca creditele de angajament și utilizarea lor să depășească plafonul cu valoarea instrumentelor speciale [a se vedea articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul privind CFM]. |
| --- | --- | --- |

2.7.

Caseta 2.1

Execuția bugetară în 2018

Image 12

Notă:

plafonul prevăzut de CFM reprezintă suma maximă anuală care poate fi utilizată conform dispozițiilor Regulamentului privind CFM în vigoare. Este însă permis ca creditele de angajament și utilizarea lor să depășească plafonul cu valoarea instrumentelor speciale [a se vedea articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul privind CFM].

| Sursa: | conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018, Rapoarte privind execuția bugetară și note explicative – notele 4.1-4.3 și ajustarea tehnică pentru 2018. |
| --- | --- |

Sursa:

conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018, Rapoarte privind execuția bugetară și note explicative – notele 4.1-4.3 și ajustarea tehnică pentru 2018.

Execuția CFM a fost afectată de întârzierile înregistrate în execuția fondurilor ESI

| 2.8. | Fondurile ESI au o influență asupra planificării și a execuției CFM din două motive principale. În primul rând, ele constituie o parte substanțială din CFM. În al doilea rând, ele sunt executate prin intermediul unor angajamente multianuale și cererile de plată pot fi transmise în oricare dintre anii următori. Întârzierile înregistrate în execuția fondurilor ESI, pe care Comisia le-a remarcat deja și care au fost confirmate de Curte (9), continuă să exercite un impact în ultimii ani ai actualului CFM. Curtea ia act de faptul că ratele de execuție pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) au fost semnificativ mai ridicate decât cele pentru celelalte fonduri ESI. Există întârzieri în depunerea unor cereri de plată pentru un cuantum substanțial, acestea urmând să fie prezentate în anii următori. Această situație a afectat utilizarea prefinanțărilor și evoluția angajamentelor restante și va afecta în viitor necesarul de credite de plată la începutul următorului CFM, așa cum se explică mai jos. |
| --- | --- |

2.8.

Din cauza în principal a întârzierilor, au fost restituite la bugetul UE cuantumuri substanțiale corespunzând prefinanțărilor anuale neutilizate din cadrul fondurilor ESI

| 2.9. | În fiecare an, statele membre primesc de la bugetul UE prefinanțări anuale pentru operațiuni implementate în cadrul fondurilor ESI (cu excepția FEADR) (10). Dacă un stat membru depune cereri de plată cu o valoare mai mică decât prefinanțarea primită, prefinanțarea neutilizată este restituită la bugetul UE în exercițiul următor. Acest demers are loc în cadrul procedurii de examinare și acceptare anuală a conturilor pentru fondurile ESI, care a fost introdusă în actualul CFM și aplicată pentru prima dată în 2017. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Aceste sume aferente prefinanțărilor neutilizate sunt reînscrise în buget ca venituri alocate. Acestea sunt alocate pentru a fi utilizate doar pentru liniile bugetare relevante corespunzând fondurilor ESI. Ele devin astfel credite de angajament și credite de plată care se adaugă creditelor înscrise în bugetul exercițiului curent. Creditele de angajament se utilizează imediat. Pentru a se evita anularea lor, creditele de plată trebuie să fie utilizate pentru efectuarea de plăți către statele membre fie în același exercițiu, fie în exercițiul următor. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Statele membre au primit prefinanțări anuale în cuantum de 6,8 miliarde de euro în 2016 și în cuantum de 9,0 miliarde de euro în 2017. Din cauza în principal a întârzierilor în execuție, statele membre au restituit cuantumuri substanțiale corespunzând acestor prefinanțări anuale neutilizate: 6,6 miliarde de euro în 2017 și 8,1 miliarde de euro în 2018. Din această cauză, veniturile alocate au crescut considerabil în acești doi ani. Creditele de plată create de aceste sume restituite au fost utilizate pentru efectuarea de plăți în legătură cu cererile de plată depuse de statele membre peste bugetul aprobat pentru exercițiul în cauză. Aceste plăți s-au ridicat la 5,4 miliarde de euro în 2017 și la 6,9 miliarde de euro în 2018 (a se vedea
  caseta 2.2
  de mai jos). Dacă nu ar fi fost disponibile aceste credite de plată pentru a fi reutilizate, ar fi fost probabil necesar să se recurgă la utilizarea marjei globale pentru plăți în 2018.






  Caseta 2.2


  Sumele plătite din venituri alocate
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza rapoartelor privind gestiunea bugetară și financiară ale Comisiei Europene pentru exercițiile 2014-2018. |
| --- | --- | --- |

2.11.

Caseta 2.2

Sumele plătite din venituri alocate

Image 13

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza rapoartelor privind gestiunea bugetară și financiară ale Comisiei Europene pentru exercițiile 2014-2018.

Nu a fost necesară utilizarea unei părți importante din marja globală pentru plăți

| 2.12. | Marja globală pentru plăți este un mecanism introdus în actualul CFM pentru a se spori flexibilitatea creditelor de plată. Obiectivul ei este de a evita epuizarea creditelor de plată, așa cum s-a întâmplat în ultimii ani ai CFM anterior (11). Mecanismul permite transferul creditelor neutilizate din fiecare exercițiu, în limitele plafonului prevăzut de CFM, în vederea utilizării lor în exercițiile următoare. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Cuantumul marjei globale pentru plăți disponibile și transferate în exercițiile 2018-2020 din exercițiile anterioare se ridică la 33,7 miliarde de euro (2018: 5,3 miliarde de euro; 2019: 12,9 miliarde de euro și 2020: 15,5 miliarde de euro) (a se vedea
  caseta 2.3
  ). CFM a introdus un plafon de 36,5 miliarde de euro pentru utilizarea marjei globale pentru plăți în perioada 2018-2020 (2018: 8,0 miliarde de euro; 2019: 12,9 miliarde de euro și 2020: 15,5 miliarde de euro).






  Caseta 2.3


  Marja globală pentru plăți (MGP) disponibilă și plafoanele aferente
















  Notă: | alocarea marjei globale pentru plăți corespunzătoare unui exercițiu se bazează pe previziunea în ceea ce privește necesarul pentru plăți realizată de Comisie. |
| --- | --- | --- |

2.13.

Caseta 2.3

Marja globală pentru plăți (MGP) disponibilă și plafoanele aferente

Image 14

Notă:

alocarea marjei globale pentru plăți corespunzătoare unui exercițiu se bazează pe previziunea în ceea ce privește necesarul pentru plăți realizată de Comisie.

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza ajustărilor tehnice ale CFM, a rapoartelor privind execuția bugetară și a notelor explicative la conturile consolidate ale UE. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza ajustărilor tehnice ale CFM, a rapoartelor privind execuția bugetară și a notelor explicative la conturile consolidate ale UE.

| 2.14. | În 2018, nu au fost necesare plăți suplimentare și marja globală pentru plăți, în cuantum de 5,3 miliarde de euro, disponibilă din exercițiile precedente nu a trebuit să fie utilizată. Această sumă nu a putut însă să fie transferată în exercițiile următoare deoarece plafoanele pentru 2019 și pentru 2020 corespunzătoare marjei globale pentru plăți fuseseră atinse. În plus, din același motiv, o sumă suplimentară de 11,2 miliarde de euro corespunzând unor credite de plată neutilizate în 2018 (12) nu a putut fi transferată în 2019 sau în 2020. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Conform bugetului inițial pentru 2019, marja globală pentru plăți în cuantum de 12,9 miliarde de euro disponibilă pentru acest exercițiu nu va fi nici ea necesară pentru acoperirea cerințelor de plată (13). În plus, conform proiectului de buget pentru 2020 (14), este posibil ca în 2020 să nu fie necesară utilizarea sumei integrale de 15,5 miliarde de euro a marjei globale pentru plăți disponibile. Prin urmare, este posibil să nu fie necesară utilizarea, în perioada 2018-2020, a unui total de 33,7 miliarde de euro din marja globală pentru plăți disponibilă. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Cu excepția cazului în care necesarul pentru plăți va crește în perioada 2019-2020, cei 33,7 miliarde de euro disponibili în cadrul marjei globale pentru plăți vor rămâne neutilizați până în 2020. Dacă se adaugă creditele de plată neutilizate din exercițiul 2018, în cuantum de 11,2 miliarde de euro, care nu au putut fi transferate către exercițiile următoare (a se vedea punctul 2.14), rezultă un total de 44,9 miliarde de euro reprezentând credite de plată care riscă să rămână neutilizate până în 2020. Flexibilitatea pe care o oferă marja globală pentru plăți ia sfârșit atunci când se încheie actualul CFM, și anume în 2020. Ea nu permite să se răspundă nevoilor în materie de flexibilitate care vor apărea în următorul CFM (a se vedea punctele 2.19-2.21). |
| --- | --- |

2.16.

Nivelul angajamentelor restante continuă să crească

| 2.17. | Cuantumul aferent angajamentelor restante a continuat să se mărească, ajungând la 281,2 miliarde de euro la sfârșitul exercițiului 2018 (2017: 267,3 miliarde de euro). El a crescut cu 36 % (73,7 miliarde de euro) în ultimii șapte ani începând din 2011, care este exercițiul corespunzător din CFM anterior (a se vedea
  caseta 2.4
  ). Conform previziunilor pe termen lung ale Comisiei (15), angajamentele restante vor atinge suma de 313,8 miliarde de euro până în 2023, estimare care este apropiată de propriile previziuni ale Curții.






  Caseta 2.4


  Angajamentele restante, angajamentele și plățile (inclusiv previziunile) până în 2023
















  Sursa: | pentru perioada 2007-2018 – conturile anuale consolidate ale UE. Pentru previziuni: Curtea de Conturi Europeană, pe baza bugetului pe 2019 și a COM(2018) 687 final: „Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Prognoza pe termen lung a viitoarelor intrări și ieșiri aferente bugetului UE (2019-2023)”. |
| --- | --- | --- |

2.17.

Caseta 2.4

Angajamentele restante, angajamentele și plățile (inclusiv previziunile) până în 2023

Image 15

Sursa:

pentru perioada 2007-2018 – conturile anuale consolidate ale UE. Pentru previziuni: Curtea de Conturi Europeană, pe baza bugetului pe 2019 și a COM(2018) 687 final: „Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Prognoza pe termen lung a viitoarelor intrări și ieșiri aferente bugetului UE (2019-2023)”.

| 2.18. | Curtea a analizat în profunzime subiectul angajamentelor restante în studiul de caz rapid intitulat „Angajamentele restante din bugetul UE – o privire mai atentă” (16), care acoperă perioada de până la sfârșitul anului 2017. Concluzia sa a fost că trei cauze principale au contribuit la creșterea acestora: decalajul anual dintre angajamente și plăți, ritmul lent de execuție a fondurilor ESI și creșterea dimensiunii bugetului UE. |
| --- | --- |

2.18.

Bugetele viitoare riscă să nu dispună de credite de plată suficiente

| 2.19. | Există riscul să nu existe suficiente credite de plată disponibile pentru a acoperi toate sumele datorate în primii ani ai noului CFM. În previziunile sale pe termen lung (17), Comisia a prognozat că, în 2019 și în 2020, creditele de plată vor fi cu mult inferioare plafoanelor (18). Acest fapt sugerează că necesarul pentru plăți care anterior a fost planificat să fie acoperit în perioada 2019-2020 va fi reportat către primii ani ai noului CFM. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Valoarea aferentă cererilor de plată depuse în perioada 2021-2023 va depinde în mare măsură de implementarea de către statele membre a programelor lor operaționale sprijinite în cadrul fondurilor ESI. Examinarea Curții a pus în lumină faptul că creditele de plată care vor fi disponibile la începutul CFM 2021-2027 riscă să fie insuficiente pentru a acoperi toate cerințele de plată în primii ani ai perioadei respective. În această situație este posibil să se regăsească în special exercițiul 2021, primul an al noului CFM. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | În previziunile pe termen lung ale Comisiei, creditele de plată previzionate pentru 2021 în legătură cu angajamente anterioare anului 2021 la rubricile 1b și 2 (19), care se referă în principal la fondurile ESI, se ridică la 63,7 miliarde de euro. În cadrul CFM 2007-2013, aproximativ 40 % din angajamentele aferente fondurilor din domeniul coeziunii care erau încă restante la sfârșitul anului 2013, ultimul an din respectivul CFM, au fost plătite în 2014, primul an din actualul cadru financiar multianual. Presupunând că în 2021 vor trebui să se efectueze plăți pentru o proporție similară (40 %) din angajamentele aferente fondurilor ESI din CFM actual încă restante la sfârșitul anului 2020, este posibil ca creditele de plată previzionate, în cuantum de 63,7 miliarde de euro, să nu fie suficiente. Angajamentele restante corespunzând fondurilor ESI ajunseseră la 200,9 miliarde de euro până la sfârșitul anului 2018 și cuantumul lor va fi și mai mare la sfârșitul anului 2020; 40 % din angajamentele restante din 2018 aferente fondurilor ESI reprezintă deja 80 de miliarde de euro (o sumă semnificativ mai mare decât cea previzionată pentru creditele de plată, și anume 63,7 miliarde de euro). Prin urmare, 40 % din angajamentele restante din 2020 va constitui probabil o sumă și mai ridicată. Riscul insuficienței creditelor de plată este cu atât mai mare cu cât execuția fondurilor ESI a fost și mai întârziată decât în CFM anterior și cu cât cererile de plată care vor fi depuse este posibil să fie mai numeroase decât în 2014. |
| --- | --- |

2.21.

Probleme în materie de gestiune bugetară privind bugetul pe 2018 și pentru viitor

Absorbția de către statele membre a fondurilor ESI rămâne problematică

| 2.22. | Absorbția fondurilor ESI a luat avânt în 2018, în cel de al cincilea an al actualului CFM. Cu toate acestea, până la sfârșitul anului respectiv, statelor membre li se debursase în medie doar 27,3 % din totalul alocărilor din întregul CFM, în comparație cu 33,4 % până la sfârșitul anului 2011, care este exercițiul corespunzător din precedentul CFM. În cursul anului 2018, s-a debursat o proporție de 10,9 % din totalul sumelor alocate, similar cu proporția alocărilor plătite în 2011 în cadrul precedentului CFM (11,3 %). Din cauza execuției mai lente decât se anticipase în primii ani ai actualului CFM (20), rata cumulată de execuție a rămas cu mult în urma celei din CFM anterior. Pe lângă riscul insuficienței creditelor de plată la începutul următorului CFM, va exista o suprapunere substanțială între perioadele CFM, situație care riscă să impună administrațiilor statelor membre un volum substanțial de muncă și să cauzeze întârzieri în primii ani ai CFM 2021-2027 similare cu cele observate în actualul CFM. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Graficul din
  caseta 2.5
  indică procentajele din totalul alocărilor din fondurile ESI aferente actualului CFM care au fost plătite până la sfârșitul anului 2018 și le compară cu procentajele corespunzătoare ce fuseseră plătite până la sfârșitul anului 2011, care este exercițiul corespunzător din precedentul CFM. Din acest grafic rezultă că numai Bulgaria, Luxemburg, Austria, România și Finlanda au o rată de absorbție mai rapidă în cadrul actualului CFM decât în perioada anterioară.






  Caseta 2.5


  Ratele de absorbție de către statele membre a fondurilor ESI la sfârșitul anului 2018 și la sfârșitul anului 2011
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de Comisie. |
| --- | --- | --- |

2.23.

Caseta 2.5

Ratele de absorbție de către statele membre a fondurilor ESI la sfârșitul anului 2018 și la sfârșitul anului 2011

Image 16

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de Comisie.

| 2.24. | Absorbția scăzută a fondurilor ESI a contribuit la creșterea nivelului angajamentelor restante aferente fondurilor ESI.
  Caseta 2.6
  prezentată în continuare indică, pentru fiecare stat membru, valoarea angajamentelor restante, atât ca sumă în euro, cât și ca procentaj din cheltuielile lor publice din 2018.






  Caseta 2.6


  Angajamentele restante aferente fondurilor ESI, pe state membre
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de Comisie. Date ale Eurostat cu privire la cheltuielile publice pentru 2018. |
| --- | --- | --- |

2.24.

Caseta 2.6

Angajamentele restante aferente fondurilor ESI, pe state membre

Image 17

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de Comisie. Date ale Eurostat cu privire la cheltuielile publice pentru 2018.

Înmulțirea garanțiilor crește expunerea bugetului UE la riscuri

| 2.25. | Așa cum se arată în
  caseta 2.7
  de mai jos, garanțiile s-au înmulțit în ultimii ani, în principal deoarece s-au adăugat garanțiile furnizate prin Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) și prin Fondul european pentru dezvoltare durabilă (FEDD). Scopul acestor garanții era de a mobiliza fonduri externe în vederea sporirii impactului potențial al bugetului UE. Alte garanții finanțate din bugetul UE includ garanțiile aferente mandatului de acordare a împrumuturilor externe încredințat BEI (21) și garanțiile de la bugetul UE pentru activități de împrumut și de creditare, care sunt, în principal, împrumuturi acordate statelor membre (22), ele existând de mulți ani și menținându-se la un nivel relativ stabil. Această creștere a expus însă bugetul UE la riscuri potențiale, care trebuie să fie monitorizate continuu, astfel încât să nu devină excesive (23).






  Caseta 2.7


  Expunerea maximă posibilă și expunerea efectivă a bugetului UE datorată garanțiilor
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza conturilor consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiile 2015-2018. |
| --- | --- | --- |

2.25.

Caseta 2.7

Expunerea maximă posibilă și expunerea efectivă a bugetului UE datorată garanțiilor

Image 18

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza conturilor consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiile 2015-2018.

| 2.26. | Plafoanele indică expunerea maximă posibilă a bugetului UE. Prelungirea FEIS (24) și introducerea garanției FEDD au majorat plafoanele în 2018, ajungând la 125,5 miliarde de euro la sfârșitul anului 2018. Expunerea efectivă va crește treptat pe măsură ce vor fi efectuate debursări (25). În total, expunerea efectivă la sfârșitul anului 2018 era de 92,8 miliarde de euro. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Unele dintre aceste garanții sunt sprijinite de fonduri de garantare, care asigură o rezervă de lichidități împotriva pierderilor potențiale. Activele deținute de cele trei fonduri de garantare la sfârșitul anului 2018 se ridicau în total la 8,3 miliarde de euro (5,5 miliarde de euro în Fondul de garantare al FEIS, 2,5 miliarde de euro în Fondul de garantare pentru acțiuni externe și 0,3 miliarde de euro în Fondul de garantare FEDD). Atunci când sunt inițiate cereri de executare a garanțiilor, plățile se efectuează din aceste fonduri de garantare. Până la sfârșitul anului 2018, nu fuseseră inițiate cereri de executare substanțiale. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Cererile de executare a garanțiilor pot fi declanșate de evenimente viitoare, în acest caz fiind necesară plata imediată. Atunci când evaluează riscul de producere a acestor evenimente, Comisia se bazează pe date istorice, pe criterii de referință, pe condițiile existente și pe expertiză profesională. Un exemplu de astfel de evaluare a riscurilor îl constituie reevaluarea de către Comisie a garanției FEIS în cadrul propunerii sale de prelungire a FEIS (26). De asemenea, Comisia elaborează anual un raport privind garanțiile acoperite de buget, în care analizează aceste riscuri (27). |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Pentru a se furniza sprijin imediat în cazul în care se inițiază cereri de executare a garanțiilor, se apelează la diverse mecanisme, cum ar fi fondurile de garantare (28). Acestea acoperă pierderile în legătură cu garanțiile UE și au fost create utilizându-se fonduri de la bugetul UE, în limitele plafonului prevăzut de CFM. În condiții normale, necesarul pentru plăți poate fi acoperit de astfel de fonduri de garantare, precum și de credite de plată până la plafonul prevăzut de CFM. Pe lângă plafonul stabilit în CFM, există, în plus, un plafon al resurselor proprii (a se vedea
  caseta 2.8
  ) cu titlu de „plasă de siguranță”, menit să servească în situații extreme precum recesiuni economice grave. Totalul resurselor proprii colectate de la statele membre în cursul unui anumit exercițiu nu trebuie să depășească 1,20 % din totalul VNB-urilor statelor membre. Suma disponibilă între plafonul CFM și plafonul resurselor proprii pentru a acoperi creditele de plată în fiecare an variază și este recalculată anual în cadrul ajustării tehnice a CFM, indiferent de valoarea altor venituri. Pentru 2018, această sumă a fost de 33,9 miliarde de euro, respectiv 0,22 % din totalul VNB-urilor statelor membre.






  Caseta 2.8


  Plafonul CFM și plafonul resurselor proprii















  (*) | Fără a se aduce atingere altor venituri care ar putea fi primite. |
| --- | --- | --- |

2.29.

Caseta 2.8

Plafonul CFM și plafonul resurselor proprii

Image 19

(*)

Fără a se aduce atingere altor venituri care ar putea fi primite.

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza ajustării tehnice pentru exercițiul 2018. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza ajustării tehnice pentru exercițiul 2018.

| 2.30. | Retragerea Regatului Unit din UE va avea drept efect diminuarea totalului VNB-urilor statelor membre, iar includerea Fondului european de dezvoltare (FED) în bugetul UE va avea drept efect creșterea plafoanelor CFM. Ca urmare a acestor ajustări și pentru a ține seama de aceste modificări, Comisia a propus, pentru următorul CFM, să mărească plafonul resurselor proprii cu 0,09 % (29), pentru a ajunge la 1,29 % din totalul VNB-urilor statelor membre. |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | În plus, pentru CFM 2021-2027, Comisia va reuni fondurile de garantare într-un fond comun de provizionare bazat pe o rată efectivă de provizionare (30), cu scopul de a facilita o mai bună gestionare a garanțiilor oferite (31). |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Noul regulament financiar recunoaște importanța tot mai mare pe care o au garanțiile, asistența financiară și instrumentele financiare. Acesta a consolidat toate dispozițiile relevante într-un nou titlu X (articolele 208-220) pentru a aborda problemele legate de acest domeniu. În opinia sa privind Regulamentul financiar, Curtea a salutat includerea titlului X (32). |
| --- | --- |

2.32.

Banca Europeană de Investiții – parte integrantă din arhitectura UE, dar cu alte mecanisme de asigurare a răspunderii

| 2.33. | Obiectivul Grupului BEI (33) este de a acorda credite, garanții și alte tipuri de sprijin, fără a urmări un scop lucrativ, cu scopul de a servi interesele UE. La sfârșitul anului 2018, valoarea totală agregată a creditelor în curs de derulare acordate de Grupul BEI se cifra la 536 de miliarde de euro (548 de miliarde de euro în 2017) (34). |
| --- | --- |

2.33.

| 2.34. | O parte din activitățile Grupului BEI este reglementată de o serie de mandate încredințate de UE (a se vedea
  anexa 2.1
  ). În ultimii ani, UE a recurs din ce în ce mai mult la instrumente financiare și garanții bugetare încredințate Grupului BEI pentru a acoperi o parte din activitățile sale de finanțare. Creșterea cea mai importantă a fost observată în cazul FEIS, începând din 2015. În total, până la sfârșitul anului 2018, BEI semnase operațiuni financiare sprijinite prin FEIS în valoare de 53,6 miliarde de euro 36,7 miliarde de euro în 2017). În 2019, Curtea a publicat un raport special privind funcționarea FEIS, care stabilește acțiunile considerate de Curte necesare pentru ca FEIS să devină un succes deplin (35). În plus, Curtea a publicat rapoarte în trecut cu privire la gestionarea de către Grupul BEI a altor fonduri ale UE (36). |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | Caseta 2.9
  prezintă angajamentele și plățile din partea UE către Grupul BEI în fiecare an începând din 2007, în special pentru a acoperi comisioanele pentru serviciile de consiliere și pentru gestionarea fondurilor UE și transferurile legate de instrumentele financiare. Sumele includ cheltuieli provenind din toate părțile bugetului, cu excepția rubricii 5 din CFM, „Administrație”. Majoritatea cheltuielilor provin din rubrica 1 din CFM, „Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii”, și din rubrica 4 „Europa în lume”. În perioada 2007-2018, s-au constituit angajamente din bugetul UE pentru Grupul BEI în cuantum total de 14,7 miliarde de euro și s-au efectuat plăți în cuantum total de 12,3 miliarde de euro (37). Graficul arată că, pe termen lung, plățile către Grupul BEI înregistrează o tendință în creștere solidă, cu variații de la an la an (38).






  Caseta 2.9


  Angajamentele și plățile anuale în favoarea Grupului BEI
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor Comisiei. |
| --- | --- | --- |

2.35.

Caseta 2.9

Angajamentele și plățile anuale în favoarea Grupului BEI

Image 20

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor Comisiei.

| 2.36. | Caseta 2.10
  prezintă angajamentele și plățile efectuate din bugetul UE, începând din 2007, pentru provizionarea anuală a Fondului de garantare pentru acțiuni externe și a Fondului de garantare al FEIS (39). Angajamentele pentru provizionarea celor două fonduri de garantare s-au ridicat la 9,8 miliarde de euro, iar plățile pentru aceleași fonduri s-au ridicat la 7,1 miliarde de euro în aceeași perioadă, majoritatea provenind din perioada 2015-2018.






  Caseta 2.10


  Angajamentele și plățile anuale în favoarea celor două fonduri de garantare
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor Comisiei. |
| --- | --- | --- |

2.36.

Caseta 2.10

Angajamentele și plățile anuale în favoarea celor două fonduri de garantare

Image 21

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor Comisiei.

| 2.37. | Cele două grafice ilustrează importanța tot mai mare pe care a dobândit-o în timp Grupul BEI ca partener pentru execuția bugetului UE. Creșterea cea mai semnificativă se datorează provizionării Fondului de garantare al FEIS. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | Relațiile dintre bugetul UE și Grupul BEI sunt complexe și semnificative, deși Grupul BEI nu face parte din buget. Sprijinul din partea bugetului UE este furnizat din diferite linii bugetare în multe modalități diferite, printre care finanțări nerambursabile directe, garanții de la bugetul UE acoperite de fonduri de garantare și finanțare din partea UE alocată Grupului BEI prin intermediul autorităților statelor membre în cadrul gestiunii partajate și al gestiunii indirecte. Grupul BEI administrează, de asemenea, un număr mare de instrumente financiare pentru UE, care sprijină diferite politici ale UE (a se vedea
  anexa 2.2
  ). Conform informațiilor furnizate Curții de BEI, în 2018, aproximativ 35 % din volumul său anual de împrumuturi provine din operațiuni în cadrul mandatelor, dintre care o mare parte erau legate de UE. |
| --- | --- |

2.38.

| 2.39. | BEI a comunicat Curții abia într-un stadiu foarte tardiv al auditului acesteia volumul financiar pe care îl gestionează în cadrul mandatelor care i-au fost încredințate de UE, pus la dispoziție din bugetul UE sau din FED, lucru care nu a permis Curții să efectueze o analiză riguroasă și să procedeze la verificarea informațiilor comunicate. În
  caseta 2.11
  , Curtea cartografiază principalele componente ale relației financiare dintre bugetul UE și FED-uri, pe de o parte, și Grupul BEI, pe de altă parte. Graficul prezintă gestionarea și fluxul de fonduri între statele membre, Comisie și Grupul BEI.






  Caseta 2.11


  Gestionarea și fluxul de fonduri între statele membre, Comisie și Grupul BEI
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

2.39.

Caseta 2.11

Gestionarea și fluxul de fonduri între statele membre, Comisie și Grupul BEI

Image 22

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 2.40. | În temeiul unui acord parțial și provizoriu la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul în aprilie 2019, Grupul BEI este preconizat să joace un rol major în punerea în aplicare a politicii UE în următorul CFM, prin intermediul programului InvestEU, care se bazează pe experiența dobândită cu implementarea FEIS (a se vedea
  caseta 2.12
  ).






  Caseta 2.12


  Programul InvestEU






  Programul InvestEU este constituit din Fondul InvestEU, Platforma de consiliere InvestEU și Portalul InvestEU. El este destinat să sprijine competitivitatea, creșterea economică și ocuparea forței de muncă prin investiții și inovare în UE.
  Comisia a propus programul InvestEU pe baza modelului garanției bugetare a FEIS. Acest program își propune să genereze investiții suplimentare în valoare de 650 de miliarde de euro, prin acordarea unei garanții de la bugetul UE în valoare de 38 de miliarde de euro. Rata preconizată de provizionare pentru garanție este de 40 %, ceea ce înseamnă că programul va aloca 15,2 miliarde de euro de la bugetul UE pentru acoperirea eventualelor cereri de executare a garanției.
  Partenerul de implementare principal al UE va fi Grupul BEI.







  Sursa: | Propunerea Comisiei COM(2018) 439. |
| --- | --- | --- |

2.40.

Caseta 2.12

Programul InvestEU

Programul InvestEU este constituit din Fondul InvestEU, Platforma de consiliere InvestEU și Portalul InvestEU. El este destinat să sprijine competitivitatea, creșterea economică și ocuparea forței de muncă prin investiții și inovare în UE.

Comisia a propus programul InvestEU pe baza modelului garanției bugetare a FEIS. Acest program își propune să genereze investiții suplimentare în valoare de 650 de miliarde de euro, prin acordarea unei garanții de la bugetul UE în valoare de 38 de miliarde de euro. Rata preconizată de provizionare pentru garanție este de 40 %, ceea ce înseamnă că programul va aloca 15,2 miliarde de euro de la bugetul UE pentru acoperirea eventualelor cereri de executare a garanției.

Partenerul de implementare principal al UE va fi Grupul BEI.

Sursa:

Propunerea Comisiei COM(2018) 439.

| 2.41. | Grupul BEI nu este o instituție a UE, dar face totuși parte integrantă din arhitectura UE și a fost instituit în temeiul tratatelor UE cu scopul de a servi obiectivele UE. Dată fiind natura sa specială, acesta dispune însă de mecanisme de gestionare și de guvernanță diferite față de restul bugetului UE. În prezent, operațiunile Grupului BEI care nu sunt finanțate de la bugetul UE, dar care servesc aceleași obiective pe care le are și UE nu intră sub incidența mandatului de audit al Curții. Cu alte cuvinte, Curtea nu este în măsură să furnizeze o imagine completă a tuturor operațiunilor Grupului BEI. În documentul său de informare privind viitorul finanțelor UE (din februarie 2018), Curtea a propus să fie invitată să auditeze și operațiunile BEI care nu sunt legate de bugetul UE. Aceasta nu ar împiedica BEI să își mențină actualele aranjamente în materie de audit privind fiabilitatea conturilor pe care le are cu firme private de audit. Parlamentul European a susținut propunerea Curții în rezoluția sa referitoare la Raportul anual pe 2017 privind controlul activităților financiare ale BEI (40). |
| --- | --- |

2.41.

Concluzii și recomandări

Concluzii

| 2.42. | Pe baza observațiilor sale, Curtea relevă mai jos principalele probleme care afectează gestiunea bugetară și financiară a UE în 2018, dintre care unele pot expune la riscuri bugetele viitoare, în special în primii ani ai următorului CFM. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | Creditele de angajament și creditele de plată disponibile în bugetul final au fost utilizate aproape integral (a se vedea punctele 2.4-2.7). |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | Întârzierile în execuția fondurilor ESI au afectat execuția CFM în diverse moduri și pot afecta, de asemenea, următorul CFM:






  — | Cuantumuri substanțiale corespunzând prefinanțărilor anuale au fost restituite la bugetul UE (a se vedea punctele 2.8-2.11). |
| --- | --- | --- |

2.44.

—

Cuantumuri substanțiale corespunzând prefinanțărilor anuale au fost restituite la bugetul UE (a se vedea punctele 2.8-2.11).

| — | Nu a fost necesară utilizarea unei părți importante din marja globală pentru plăți, dar aceasta nu poate fi transferată către noul CFM (a se vedea punctele 2.12-2.16). |
| --- | --- |

—

Nu a fost necesară utilizarea unei părți importante din marja globală pentru plăți, dar aceasta nu poate fi transferată către noul CFM (a se vedea punctele 2.12-2.16).

| — | Nivelul ridicat al angajamentelor restante este cauzat în principal de ritmul lent de execuție a fondurilor ESI, dar și de decalajul anual dintre angajamente și plăți și de creșterea dimensiunii bugetului UE. Nivelul angajamentelor restante a continuat să crească în 2018 (a se vedea punctele 2.17-2.18). |
| --- | --- |

—

Nivelul ridicat al angajamentelor restante este cauzat în principal de ritmul lent de execuție a fondurilor ESI, dar și de decalajul anual dintre angajamente și plăți și de creșterea dimensiunii bugetului UE. Nivelul angajamentelor restante a continuat să crească în 2018 (a se vedea punctele 2.17-2.18).

| — | Creditele de plată riscă să fie insuficiente în primii ani ai noului CFM (a se vedea punctele 2.19-2.21). |
| --- | --- |

—

Creditele de plată riscă să fie insuficiente în primii ani ai noului CFM (a se vedea punctele 2.19-2.21).

| 2.45. | Per ansamblu, absorbția fondurilor ESI de către statele membre a fost mai scăzută decât în exercițiul corespunzător din precedentul CFM (a se vedea punctele 2.22-2.24). |
| --- | --- |

2.45.

| 2.46. | Garanțiile sprijinite de bugetul UE s-au înmulțit în ultimii ani, fapt care crește expunerea bugetului UE la risc. Nivelul de pierderi preconizate de Comisie este acoperit de fonduri de garantare, pe care noul CFM le va reuni într-un fond comun de provizionare (a se vedea punctele 2.25-2.32). |
| --- | --- |

2.46.

| 2.47. | Grupul BEI face parte integrantă din arhitectura UE. În ultimii ani, UE a recurs din ce în ce mai mult la instrumente financiare și garanții bugetare încredințate Grupului BEI. De asemenea, Grupul BEI este preconizat să joace un rol major în punerea în aplicare a politicii UE în următorul CFM. Grupul BEI se află într-o relație complexă cu bugetul UE și mecanisme diferite de asigurare a răspunderii în fața instituțiilor UE. În prezent, operațiunile acestui grup care nu sunt finanțate de la bugetul UE, dar care servesc aceleași obiective pe care le are și UE nu intră sub incidența mandatului de audit al Curții. Cu alte cuvinte, Curtea nu este în măsură să furnizeze o imagine completă a legăturilor dintre operațiunile Grupului BEI și bugetul UE. Prin urmare, Curtea își menține propunerea de a fi invitată să auditeze și operațiunile BEI care nu sunt legate de bugetul UE (a se vedea punctele 2.33-2.41). |
| --- | --- |

2.47.

Recomandări

| 2.48. | Curtea recomandă Comisiei următoarele: |
| --- | --- |

2.48.

Recomandarea 2.1

Să ia măsuri pentru a evita presiunile inutile asupra nivelului creditelor de plată în primii ani ai CFM 2021-2027. Măsurile respective ar putea include:

| (a) | îmbunătățirea exactității previziunilor privind nevoile de plată; |
| --- | --- |

(a)

îmbunătățirea exactității previziunilor privind nevoile de plată;

| (b) | adresarea către Parlamentul European și Consiliu a unor solicitări:






  (i) | de a asigura, pentru următorul CFM, un echilibru adecvat între creditele de angajament și creditele de plată înscrise în buget. Acest lucru ar putea fi realizat prin majorarea creditelor de plată, prin modificarea normelor privind dezangajarea și/sau prin diminuarea creditelor de angajament; |
| --- | --- | --- |

(b)

adresarea către Parlamentul European și Consiliu a unor solicitări:

(i)

de a asigura, pentru următorul CFM, un echilibru adecvat între creditele de angajament și creditele de plată înscrise în buget. Acest lucru ar putea fi realizat prin majorarea creditelor de plată, prin modificarea normelor privind dezangajarea și/sau prin diminuarea creditelor de angajament;

| (ii) | de a ține seama, astfel, de posibilitatea ca, în 2021 și în 2022, să se primească cereri de plată pentru un cuantum ridicat și de faptul că creditele de plată neutilizate nu pot fi transferate către următorul CFM; |
| --- | --- |

(ii)

de a ține seama, astfel, de posibilitatea ca, în 2021 și în 2022, să se primească cereri de plată pentru un cuantum ridicat și de faptul că creditele de plată neutilizate nu pot fi transferate către următorul CFM;

| (c) | facilitarea adoptării în timp util a cadrelor juridice și promovarea planificării timpurii a programelor de către statele membre. |
| --- | --- |

(c)

facilitarea adoptării în timp util a cadrelor juridice și promovarea planificării timpurii a programelor de către statele membre.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: începutul perioadei de după 2020.

Recomandarea 2.2

Să asigure, de îndată ce este creat fondul comun de provizionare, o gestionare eficace și o monitorizare la zi a expunerii bugetului UE legate de garanțiile aferente. În acest context, Comisia ar trebui să își bazeze calculul ratei efective de provizionare pe o metodologie prudentă bazată pe bunele practici recunoscute.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: începutul perioadei de după 2020.

Recomandarea 2.3

Să prezinte anual autorității bugetare cuantumul global și o defalcare a fondurilor transferate de la bugetul UE pentru instrumentele financiare gestionate de Grupul BEI.

În acest fel, autoritatea bugetară ar dispune de informații relevante pe care să își sprijine activitățile privind controlul Grupului BEI și al operațiunilor acestuia, sporind în același timp transparența acestor operațiuni.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: jumătatea anului 2020.

---

(1)  Propunere de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 [COM(2018) 322 final].

(2)  Document de informare: The Commission’s proposal for the 2021-2027 Multiannual Financial Framework (Propunerea Comisiei pentru cadrul financiar multianual 2021-2027), iulie 2018.

(3)  Proiectul de acord privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (JO C 66 I, 19.2.2019, p. 1).

(4)  Bugetul final cuprinde bugetul inițial și bugetele rectificative ulterioare adoptate de autoritatea bugetară.

(5)  Cuantumul total al plăților din 2018 a fost de 156,7 miliarde de euro. Această sumă este formată din plăți din bugetul final pe 2018 în cuantum de 142,7 miliarde de euro, reportări în cuantum de 1,9 miliarde de euro și venituri alocate în cuantum de 12,1 miliarde de euro. Curtea exclude din această sumă reportările și veniturile alocate deoarece aceste elemente nu fac parte din bugetul adoptat și fac obiectul unor norme diferite. Pentru informații suplimentare, a se vedea partea A4-A5 din Raportul Comisiei Europene privind gestiunea bugetară și financiară în exercițiul financiar 2018.

(6)  Fondurile ESI sunt constituite din fondurile din domeniul coeziunii care existau și în CFM anterior, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM).

(7)  Pe baza cifrelor furnizate de Comisie cu privire la alocarea către statele membre a 464,9 miliarde de euro în cadrul programelor aferente fondurilor ESI și a 1 087,2 miliarde de euro pentru creditele de angajament din CFM 2014-2020, după adaptarea acestor sume prin ajustarea tehnică pentru 2018 – COM(2017) 473.

(8)  Modificarea cea mai importantă a adus-o bugetul rectificativ nr. 3, care a prevăzut 500 de milioane de euro pentru Instrumentul pentru refugiații din Turcia în cadrul „celei de a doua tranșe” de 3 miliarde de euro acordate acestui instrument în perioada 2018-2019, așa cum s-a convenit în Declarația UE-Turcia din 18 martie 2016.

(9)  A se vedea punctele 2.5-2.16 din Raportul anual pe 2017 al Curții și răspunsurile aferente ale Comisiei.

(10)  În cazul FEADR, prefinanțările se debursează doar în primii trei ani ai perioadei 2014-2020 [în conformitate cu articolul 35 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013].

(11)  A se vedea punctele 1.51-1.53 din Raportul anual pe 2012 al Curții.

(12)  Din suma de 11,4 miliarde de euro disponibilă corespunzând unor credite de plată neutilizate din 2018, a fost reportată către exercițiul 2020 doar o mică parte din marja globală pentru plăți, respectiv 219 milioane de euro (183 de milioane de euro la prețurile din 2011). A se vedea COM(2019) 310, p. 7.

(13)  Plafonul pentru creditele de plată în 2019 este de 166,7 miliarde de euro și include marja globală pentru plăți. Chiar și în cazul în care se scade marja globală de 12,9 miliarde de euro, plafonul tot va fi mai mare decât creditele de plată în valoare de 148,2 miliarde de euro din bugetul votat pentru 2019.

(14)  A se vedea proiectul de buget pentru 2020: COM(2019) 400.

(15)  COM(2018) 687 final: „Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Prognoza pe termen lung a viitoarelor intrări și ieșiri aferente bugetului UE (2019-2023)”.

(16)  Publicat în aprilie 2019.

(17)  A se vedea nota de subsol 15.

(18)  Acest lucru a fost confirmat de bugetul votat pentru 2019, care includea credite de plată în valoare de 148,2 miliarde de euro, așadar cu 18,5 miliarde de euro sub plafonul de 166,7 miliarde de euro.

(19)  Rubrica 1b – Coeziune economică, socială și teritorială: 48,5 miliarde de euro și rubrica 2 – Creștere durabilă: resurse naturale: 15,2 miliarde de euro.

(20)  A se vedea punctele 2.13-2.19 din Raportul anual pe 2017.

(21)  Aceste garanții sunt sprijinite de Fondul de garantare pentru acțiuni externe, care asigură o rezervă de lichidități împotriva pierderilor potențiale. Acest fond trebuie să fie menținut la un nivel de 9 % din împrumuturile garantate care sunt încă restante la sfârșitul anului. Atunci când sunt inițiate cereri de executare a garanțiilor, plățile se efectuează din acest fond de garantare.

(22)  A se vedea punctele 2.42-2.45 din Raportul anual pe 2017 al Curții și notele 4.1.1-4.1.3 la situațiile financiare consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018.

(23)  Bugetul UE acoperă diferite datorii: datorii efective din bilanț și datorii bugetare precum angajamentele restante și datoriile contingente, care sunt în principal garanții.

(24)  Regulamentul (UE) 2017/2396 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 decembrie 2017 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) 2015/1017 în ceea ce privește prelungirea duratei Fondului european pentru investiții strategice și introducerea unor îmbunătățiri tehnice ale fondului și ale Platformei europene de consiliere în materie de investiții (JO L 345, 27.12.2017, p. 34).

(25)  Debursările reprezintă sumele furnizate beneficiarilor finali acoperite de garanții.

(26)  SWD(2016) 297 final: Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat Evaluation, care însoțește propunerea Comisiei COM(2016) 597 final.

(27)  Cel mai recent raport este COM(2018) 609 final: „Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind garanțiile acoperite de la bugetul general – Situația la 31 decembrie 2017”.

(28)  A se vedea nota 2.4.1 la situațiile financiare consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018.

(29)  COM(2018) 325: Propunerea de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene.

(30)  Aceasta este rata utilizată pentru a se determina cuantumul de numerar și echivalente de numerar necesar în fondul comun de provizionare pentru a se putea onora cererile de executare a garanțiilor.

(31)  Articolul 213 din Regulamentul financiar [Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046].

(32)  Avizul nr. 1/2017 referitor la propunerea de revizuire a Regulamentului financiar.

(33)  Grupul BEI este format din Banca Europeană de Investiții (BEI), Fondul European de Investiții (FEI) și Platforma de Microfinanțare a UE.

(34)  Raportul financiar al Grupului BEI pe 2018, p. 44.

(35)  Raportul special nr. 3/2019: „Fondul european pentru investiții strategice (FEIS): este nevoie să se acționeze pentru ca FEIS să devină un succes deplin”.

(36)  A se vedea, de exemplu, Raportul special nr. 19/2016 intitulat „Execuția bugetului UE prin instrumente financiare – ce învățăminte trebuie desprinse din perioada de programare 2007-2013” și Raportul special nr. 1/2018 intitulat „Asistența comună în vederea sprijinirii proiectelor în regiunile europene (JASPERS) – este momentul ca acțiunile JASPERS să fie mai bine direcționate”.

(37)  Aceste cuantumuri includ angajamente și plăți atât din bugetul UE, cât și din FED.

(38)  Punctul culminant înregistrat în 2008 coincide cu începutul celui de Al 10-lea FED. Suma ridicată din 2008 se explică prin modul în care sunt tratate angajamentele în cadrul FED: toate angajamentele sunt constituite pentru întreaga perioadă a programului la începutul perioadei de șapte ani. În cazul bugetului UE, angajamentele sunt constituite anual.

(39)  Fondul de garantare al FEIS este administrat de Comisie, în timp ce Fondul de garantare pentru acțiuni externe este administrat de BEI.

(40)  A se vedea punctul 72 din documentul P8_TA-PROV (2019)0036 – Rezoluția Parlamentului European din 17 ianuarie 2019 referitoare la Raportul anual pe 2017 privind controlul activităților financiare ale BEI [2018/2151(INI)].

ANEXA 2.1

MANDATELE ÎNCREDINȚATE BEI DE CĂTRE UE – PRINCIPALELE CATEGORII

Conform informațiilor furnizate Curții de BEI, mandatele încredințate de UE sunt clasificate în șase categorii principale bazate pe structura subiacentă, pe concepție și pe modul în care se apelează la fondurile partenerilor.

| Categorii de mandate | Exemple |
| --- | --- |
| Mandatul de
  partajare a riscurilor
   – fondurile partenerilor sunt utilizate pentru a se furniza o protecție din tranșa care suportă prima pierdere pentru operațiuni eligibile. Acest mandat se bazează pe un mecanism de partajare a riscurilor asociate operațiunilor subiacente din portofoliul (sau din subportofoliul) de împrumuturi, pe baza unor condiții predefinite de partajare a riscurilor și în conformitate cu obiectivele stabilite în materie de mobilizare de fonduri pentru contribuția pe care trebuie să o aducă BEI și partenerul în cauză. | InnovFin – Finanțare UE pentru inovatori este un program din cadrul programului UE pentru cercetare și inovare Orizont 2020, care cuprinde instrumente de finanțare ce acoperă o gamă largă de împrumuturi, garanții și finanțare de capital.
  FEIS – Fondul european pentru investiții strategice este o inițiativă lansată în comun de Grupul BEI și Comisie pentru a contribui la reducerea actualului decalaj în materie de investiții din UE. |
| Mandatele pentru
  garanția de portofoliu
   – partenerul furnizează o garanție care acoperă o proporție predefinită din expunerea BEI, până la un plafon total maxim. | Mandatul de acordare a împrumuturilor externe reprezintă cadrul juridic pentru acordarea unei garanții din partea UE către BEI pentru pierderile rezultate din împrumuturi și garanții la împrumuturi acordate unor proiecte din afara UE. |
| Mandatele pentru
  investiții directe ale fondurilor terților
   – BEI investește direct fondurile partenerilor. | Facilitatea pentru investiții Cotonou – Acordul de la Cotonou este un acord între UE și grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific. Gestionarea facilității pentru investiții create în cadrul Acordului de la Cotonou a fost încredințată BEI. |
| Mandatele de
  finanțare mixtă
   – BEI solicită de la caz la caz acces la finanțare externă acordată sub formă de finanțări nerambursabile. Acest mandat se bazează pe o combinație de împrumuturi și alte instrumente financiare cu diferite condiții financiare și caracteristici (cum ar fi finanțări nerambursabile, împrumuturi și garanții). | AIP – Platforma de investiții pentru Africa este un mecanism financiar care combină finanțări nerambursabile cu alte resurse, cum ar fi credite de la instituții financiare pentru dezvoltare, cu scopul de a mobiliza fonduri suplimentare pentru dezvoltare și de a spori impactul ajutorului acordat de UE.
  NIP – Platforma de investiții pentru politica de vecinătate este un mecanism menit să mobilizeze fonduri suplimentare pentru a finanța proiecte de infrastructură care implică investiții masive de capital în țările partenere ale UE vizate de politica europeană de vecinătate. |
| Fondurile fiduciare
   – fondurile donatorilor sunt reunite într-un fond fiduciar gestionat de BEI; aceste fonduri sunt disponibile fie pentru uzul exclusiv al BEI, fie pentru toate instituțiile financiare eligibile. | EPTATF – Fondul fiduciar de asistență tehnică al Parteneriatului estic este un fond fiduciar multisectorial cu donatori multipli.
  ERIF – Fondul pentru Inițiativa pentru reziliență economică este destinat să sprijine capacitatea economiilor din vecinătatea sudică și din Balcanii de Vest, în urma unui apel lansat de Consiliul European. |
| Mandatele pentru
  instrumente de garantare
   – BEI se angajează să efectueze o plată dacă s-au materializat condițiile specificate în garanție. | IFPEE – Finanțare privată pentru eficiență energetică este un acord comun între BEI și Comisie, finanțat prin programul LIFE, care oferă o protecție împotriva riscului de credit intermediarilor financiari care cofinanțează proiecte în materie de eficiență energetică împreună cu BEI. |

Categorii de mandate

Exemple

Mandatul de
  partajare a riscurilor
   – fondurile partenerilor sunt utilizate pentru a se furniza o protecție din tranșa care suportă prima pierdere pentru operațiuni eligibile. Acest mandat se bazează pe un mecanism de partajare a riscurilor asociate operațiunilor subiacente din portofoliul (sau din subportofoliul) de împrumuturi, pe baza unor condiții predefinite de partajare a riscurilor și în conformitate cu obiectivele stabilite în materie de mobilizare de fonduri pentru contribuția pe care trebuie să o aducă BEI și partenerul în cauză.

InnovFin – Finanțare UE pentru inovatori este un program din cadrul programului UE pentru cercetare și inovare Orizont 2020, care cuprinde instrumente de finanțare ce acoperă o gamă largă de împrumuturi, garanții și finanțare de capital.

FEIS – Fondul european pentru investiții strategice este o inițiativă lansată în comun de Grupul BEI și Comisie pentru a contribui la reducerea actualului decalaj în materie de investiții din UE.

Mandatele pentru
  garanția de portofoliu
   – partenerul furnizează o garanție care acoperă o proporție predefinită din expunerea BEI, până la un plafon total maxim.

Mandatul de acordare a împrumuturilor externe reprezintă cadrul juridic pentru acordarea unei garanții din partea UE către BEI pentru pierderile rezultate din împrumuturi și garanții la împrumuturi acordate unor proiecte din afara UE.

Mandatele pentru
  investiții directe ale fondurilor terților
   – BEI investește direct fondurile partenerilor.

Facilitatea pentru investiții Cotonou – Acordul de la Cotonou este un acord între UE și grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific. Gestionarea facilității pentru investiții create în cadrul Acordului de la Cotonou a fost încredințată BEI.

Mandatele de
  finanțare mixtă
   – BEI solicită de la caz la caz acces la finanțare externă acordată sub formă de finanțări nerambursabile. Acest mandat se bazează pe o combinație de împrumuturi și alte instrumente financiare cu diferite condiții financiare și caracteristici (cum ar fi finanțări nerambursabile, împrumuturi și garanții).

AIP – Platforma de investiții pentru Africa este un mecanism financiar care combină finanțări nerambursabile cu alte resurse, cum ar fi credite de la instituții financiare pentru dezvoltare, cu scopul de a mobiliza fonduri suplimentare pentru dezvoltare și de a spori impactul ajutorului acordat de UE.

NIP – Platforma de investiții pentru politica de vecinătate este un mecanism menit să mobilizeze fonduri suplimentare pentru a finanța proiecte de infrastructură care implică investiții masive de capital în țările partenere ale UE vizate de politica europeană de vecinătate.

Fondurile fiduciare
   – fondurile donatorilor sunt reunite într-un fond fiduciar gestionat de BEI; aceste fonduri sunt disponibile fie pentru uzul exclusiv al BEI, fie pentru toate instituțiile financiare eligibile.

EPTATF – Fondul fiduciar de asistență tehnică al Parteneriatului estic este un fond fiduciar multisectorial cu donatori multipli.

ERIF – Fondul pentru Inițiativa pentru reziliență economică este destinat să sprijine capacitatea economiilor din vecinătatea sudică și din Balcanii de Vest, în urma unui apel lansat de Consiliul European.

Mandatele pentru
  instrumente de garantare
   – BEI se angajează să efectueze o plată dacă s-au materializat condițiile specificate în garanție.

IFPEE – Finanțare privată pentru eficiență energetică este un acord comun între BEI și Comisie, finanțat prin programul LIFE, care oferă o protecție împotriva riscului de credit intermediarilor financiari care cofinanțează proiecte în materie de eficiență energetică împreună cu BEI.

ANEXA 2.2

INSTRUMENTELE FINANCIARE ALE UE GESTIONATE DE GRUPUL BEI

| | Instrumente financiare – situația la 31 decembrie 2018 | Gestionate de |
| --- | --- | --- |
| 1 | Mecanismul de garantare pentru sectoarele culturale și creative | FEI |
| 2 | Mecanismul de garantare a împrumuturilor pentru studenți Erasmus+ | FEI |
| 3 | Mecanismul de garantare pentru întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) al Programului-cadru pentru competitivitate și inovare (CIP) | FEI |
| 4 | Mecanismul de capitaluri proprii pentru Programul multianual pentru întreprinderi și spirit antreprenorial (ETFSU 2001) | FEI |
| 5 | Consolidarea capacităților de ocupare a forței de muncă și inovare socială | FEI |
| 6 | Instrumentul financiar destinat IMM-urilor cu o rată mare de creștere și capacitate de inovare din cadrul CIP | FEI |
| 7 | Proiecte pilot de transfer de tehnologie | FEI |
| 8 | Programul pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială – Garanții pentru microfinanțare și antreprenoriat social și Componenta de consolidare a capacităților | FEI |
| 9 | Fondul european de microfinanțare Progress | FEI |
| 10 | Mecanismul de garantare pentru Fondul european de microfinanțare Progress | FEI |
| 11 | Mecanismul de garantare a împrumuturilor din cadrul Programului UE pentru competitivitatea întreprinderilor și a IMM-urilor (COSME) | FEI |
| 12 | Mecanismul de capitaluri proprii pentru creștere din cadrul COSME | FEI |
| 13 | Fondul de garantare I din cadrul Instrumentului pentru dezvoltarea întreprinderilor și inovare în Balcanii de Vest (WB EDIF) | FEI |
| 14 | Fondul de garantare II din cadrul WB EDIF | FEI |
| 15 | Fondul de garantare II din cadrul WB EDIF – componenta Serbia | FEI |
| 16 | Fondul de garantare din cadrul WB EDIF – ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor | FEI |
| 17 | Inițiativa pentru IMM-uri a UE | FEI |
| 18 | Orizont 2020 FEI – Mecanism de investiții de capital pentru cercetare și inovare în cadrul InnovFin | FEI |
| 19 | Mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor din cadrul Programului-cadru 7 | FEI/BEI |
| 20 | Orizont 2020 – Fondul de garantare pentru IMM-uri Finanțare UE pentru inovatori (InnovFin) | FEI/BEI |
| 21 | Orizont 2020 – Facilitatea de servicii de creditare pentru cercetare și inovare din cadrul InnovFin | BEI |
| 22 | Instrumentele de finanțare privată pentru eficiență energetică (IFPEE) | BEI |
| 23 | Instrumentul de îndatorare cu partajarea riscurilor din cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei | BEI |
| 24 | Mecanismul de finanțare a capitalului natural (NCFF) | BEI |
| 25 | Platforma de investiții pentru vecinătate (NIP) – Facilitatea UE pentru zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare | BEI |
| 26 | Mecanismul de capital de risc pentru țările din vecinătatea sudică (finanțat în cadrul NIP) | BEI |
| 27 | Programul UE pentru competitivitate și comerț în Maroc, Tunisia, Egipt și Iordania (finanțat în cadrul NIP) | BEI |
| 28 | Platforma de investiții pentru Africa (AIP) | BEI |
| 29 | Facilitatea de investiții pentru Asia Centrală (IFCA) | BEI |
| 30 | Facilitatea de investiții pentru Asia (AIF) | BEI |
| 31 | Facilitatea de investiții pentru America Latină (LAIF) | BEI |
| 32 | Facilitatea de investiții pentru zona Caraibilor (CIF) | BEI |
| 33 | Facilitatea de investiții pentru Pacific (IFP) | BEI |

Instrumente financiare – situația la 31 decembrie 2018

Gestionate de

1

Mecanismul de garantare pentru sectoarele culturale și creative

FEI

2

Mecanismul de garantare a împrumuturilor pentru studenți Erasmus+

FEI

3

Mecanismul de garantare pentru întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) al Programului-cadru pentru competitivitate și inovare (CIP)

FEI

4

Mecanismul de capitaluri proprii pentru Programul multianual pentru întreprinderi și spirit antreprenorial (ETFSU 2001)

FEI

5

Consolidarea capacităților de ocupare a forței de muncă și inovare socială

FEI

6

Instrumentul financiar destinat IMM-urilor cu o rată mare de creștere și capacitate de inovare din cadrul CIP

FEI

7

Proiecte pilot de transfer de tehnologie

FEI

8

Programul pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială – Garanții pentru microfinanțare și antreprenoriat social și Componenta de consolidare a capacităților

FEI

9

Fondul european de microfinanțare Progress

FEI

10

Mecanismul de garantare pentru Fondul european de microfinanțare Progress

FEI

11

Mecanismul de garantare a împrumuturilor din cadrul Programului UE pentru competitivitatea întreprinderilor și a IMM-urilor (COSME)

FEI

12

Mecanismul de capitaluri proprii pentru creștere din cadrul COSME

FEI

13

Fondul de garantare I din cadrul Instrumentului pentru dezvoltarea întreprinderilor și inovare în Balcanii de Vest (WB EDIF)

FEI

14

Fondul de garantare II din cadrul WB EDIF

FEI

15

Fondul de garantare II din cadrul WB EDIF – componenta Serbia

FEI

16

Fondul de garantare din cadrul WB EDIF – ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

FEI

17

Inițiativa pentru IMM-uri a UE

FEI

18

Orizont 2020 FEI – Mecanism de investiții de capital pentru cercetare și inovare în cadrul InnovFin

FEI

19

Mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor din cadrul Programului-cadru 7

FEI/BEI

20

Orizont 2020 – Fondul de garantare pentru IMM-uri Finanțare UE pentru inovatori (InnovFin)

FEI/BEI

21

Orizont 2020 – Facilitatea de servicii de creditare pentru cercetare și inovare din cadrul InnovFin

BEI

22

Instrumentele de finanțare privată pentru eficiență energetică (IFPEE)

BEI

23

Instrumentul de îndatorare cu partajarea riscurilor din cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei

BEI

24

Mecanismul de finanțare a capitalului natural (NCFF)

BEI

25

Platforma de investiții pentru vecinătate (NIP) – Facilitatea UE pentru zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare

BEI

26

Mecanismul de capital de risc pentru țările din vecinătatea sudică (finanțat în cadrul NIP)

BEI

27

Programul UE pentru competitivitate și comerț în Maroc, Tunisia, Egipt și Iordania (finanțat în cadrul NIP)

BEI

28

Platforma de investiții pentru Africa (AIP)

BEI

29

Facilitatea de investiții pentru Asia Centrală (IFCA)

BEI

30

Facilitatea de investiții pentru Asia (AIF)

BEI

31

Facilitatea de investiții pentru America Latină (LAIF)

BEI

32

Facilitatea de investiții pentru zona Caraibilor (CIF)

BEI

33

Facilitatea de investiții pentru Pacific (IFP)

BEI

---

CAPITOLUL 3

Obținerea de rezultate pornind de la bugetul UE

CUPRINS

| Introducere | 3.1 |
| --- | --- |

| Partea întâi – Ce ne spun indicatorii de performanță ai bugetului UE? | 3.2-3.35 |
| --- | --- |

| Secțiunea A – Indicatorii arată o variație semnificativă la nivelul realizărilor și sugerează că, în ansamblu, s-au înregistrat progrese moderate | 3.7-3.20 |
| --- | --- |

| Rubrica 1a: indicatorii arată că s-au înregistrat progrese satisfăcătoare pentru Erasmus+ și pentru FEIS și progrese moderate pentru Orizont 2020 și pentru Mecanismul pentru interconectarea Europei | 3.13 |
| --- | --- |

| Rubrica 1b: indicatorii reflectă progrese relativ scăzute în domeniul coeziunii, din cauza demarării tardive a programelor | 3.14 |
| --- | --- |

| Rubrica 2: nu a fost posibil să se determine, pe baza indicatorilor, progresul înregistrat pentru majoritatea cheltuielilor în domeniul resurselor naturale | 3.15 |
| --- | --- |

| Rubrica 3: indicatorii pentru rubrica Securitate și cetățenie indică progrese satisfăcătoare pentru două programe, progrese moderate pentru un program și o rămânere în urmă pentru un alt program | 3.16-3.17 |
| --- | --- |

| Rubrica 4: indicatorii arată un progres general rezonabil pentru programele aferente rubricii Europa în lume | 3.18-3.19 |
| --- | --- |

| Instrumente speciale: Informații insuficiente cu privire la progresele realizate | 3.20 |
| --- | --- |

| Secțiunea B – Indicatorii nu ofereau întotdeauna o imagine fidelă a progreselor reale înregistrate | 3.21-3.35 |
| --- | --- |

| Mulți indicatori nu au fost bine aleși | 3.22-3.27 |
| --- | --- |

| Pentru mulți indicatori, progresele nu au putut fi calculate | 3.28-3.30 |
| --- | --- |

| Pentru unele programe, datele disponibile erau de o calitate insuficientă | 3.31-3.33 |
| --- | --- |

| Unele programe includ obiective care nu sunt suficient de ambițioase | 3.34-3.35 |
| --- | --- |

| Partea a doua – Rezultatele auditurilor performanței efectuate de Curte: principalele concluzii și recomandări | 3.36-3.71 |
| --- | --- |

| Introducere | 3.36 |
| --- | --- |

| Rubrica 1a – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă și rubrica 1b – Coeziune economică, socială și teritorială | 3.37-3.49 |
| --- | --- |

| Rubrica 2 – Resurse naturale | 3.50-3.52 |
| --- | --- |

| Rubrica 3 – Securitate și cetățenie – și rubrica 4 – Europa în lume | 3.53-3.61 |
| --- | --- |

| Rubrica 5 – Administrație | 3.62-3.64 |
| --- | --- |

| Rapoarte privind buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare | 3.65-3.71 |
| --- | --- |

| Partea a treia – Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor | 3.72-3.78 |
| --- | --- |

| Curtea a analizat punerea în aplicare a tuturor recomandărilor adresate Comisiei în 2015 | 3.73-3.74 |
| --- | --- |

| Cum a dat Comisia curs recomandărilor formulate de Curte? | 3.75-3.78 |
| --- | --- |

| Concluzii și recomandări | 3.79-3.85 |
| --- | --- |

| Concluzii | 3.79-3.83 |
| --- | --- |

| Recomandări | 3.84-3.85 |
| --- | --- |

| Anexa 3.1 – | Lista programelor incluse în eșantionul Curții |
| --- | --- |

Anexa 3.1 –

| Anexa 3.2 – | Recomandări adresate statelor membre în 2018 |
| --- | --- |

Anexa 3.2 –

| Anexa 3.3 – | Informații detaliate privind stadiul punerii în aplicare a recomandărilor formulate în 2015, pentru fiecare raport examinat |
| --- | --- |

Anexa 3.3 –

| Anexa 3.4 – | Progresele realizate și deficiențele rămase în ceea ce privește recomandările puse în aplicare parțial, pentru fiecare raport examinat |
| --- | --- |

Anexa 3.4 –

| Anexa 3.5 – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la aspecte legate de cadrul de performanță |
| --- | --- |

Anexa 3.5 –

Introducere

| 3.1. | În fiecare an, Curtea analizează în acest capitol o serie de aspecte legate de performanță, și anume rezultatele obținute pornind de la bugetul UE, care este executat de Comisie în cooperare cu statele membre (1). Pentru acest exercițiu, Curtea a examinat:






  1. | ce ne spun indicatorii de performanță ai bugetului UE; |
| --- | --- | --- |

3.1.

1.

ce ne spun indicatorii de performanță ai bugetului UE;

| 2. | principalele rezultate puse în evidență de rapoartele speciale publicate de Curte în 2018 cu privire la performanță; |
| --- | --- |

2.

principalele rezultate puse în evidență de rapoartele speciale publicate de Curte în 2018 cu privire la performanță;

| 3. | punerea în aplicare a recomandărilor formulate de Curte în rapoartele speciale publicate în 2015. |
| --- | --- |

3.

punerea în aplicare a recomandărilor formulate de Curte în rapoartele speciale publicate în 2015.

Partea întâi – Ce ne spun indicatorii de performanță ai bugetului UE?

| 3.2. | În ultimii doi ani, Curtea a evaluat abordarea Comisiei în ceea ce privește raportările referitoare la performanță în comparație cu bunele practici existente în acest domeniu. Curtea a analizat, de asemenea, dacă Comisia a utilizat informațiile referitoare la performanță în mod adecvat în procesul decizional. În acest an, Curtea a analizat informațiile privind performanța publicate de Comisie. În special, au fost analizați indicatorii de performanță care figurează în:






  (i) | fișele de program care însoțesc proiectul de buget pe 2019 (2); |
| --- | --- | --- |

3.2.

(i)

fișele de program care însoțesc proiectul de buget pe 2019 (2);

| (ii) | prezentarea generală a performanței programelor finanțate din bugetul UE în perioada 2014-2020, publicată pentru prima dată în mai 2018 (3). |
| --- | --- |

(ii)

prezentarea generală a performanței programelor finanțate din bugetul UE în perioada 2014-2020, publicată pentru prima dată în mai 2018 (3).

| 3.3. | Prezentarea generală a performanței programelor conține câte două pagini consacrate fiecărui program. Acestea includ un rezumat de o jumătate de pagină al obiectivelor generale și al obiectivelor specifice, precum și al progreselor înregistrate pentru anumiți indicatori selectați; nu este însă bine explicat raționamentul pe care se bazează selecția. Publicarea prezentării generale a performanței programelor este un mare pas înainte și demonstrează dorința Comisiei de a elabora rapoarte accesibile pentru cititori. Comisia a precizat că prezentarea generală a performanței programelor este un extras din fișele de program anexate la proiectul de buget pe 2019. Documentul respectiv a fost conceput pentru a prezenta toate programele de cheltuieli ale UE (2014-2020) într-un mod concis și uniform, pentru a explica despre ce este vorba în fiecare program și ce beneficii se preconizează că va aduce acesta cetățenilor UE, pentru a furniza informații privind stadiul implementării programelor, pentru a prezenta cadrul de performanță al programelor și pentru a evidenția principalele realizări recente. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Fișele de program se prezintă sub forma unui document de 557 de pagini care nu este foarte accesibil pentru cititori. Acesta nu conține o prezentare generală a nivelului de performanță al celor 60 de programe care intră sub incidența CFM 2014-2020. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pentru analiza sa, Curtea a selectat 22 dintre cele 60 de programe de cheltuieli, alegând cele patru programe cu cele mai mari cheltuieli planificate pentru fiecare dintre cele cinci rubrici ale cadrului financiar multianual (CFM) 2014-2020, plus două programe pentru instrumente speciale. Cele 22 de programe selectate acopereau 97 % din programarea financiară pentru perioada de șapte ani (lista programelor figurează în
  anexa 3.1
  ). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În secțiunea A, Curtea prezintă la un nivel agregat informațiile furnizate de indicatorii de performanță ai bugetului UE. Orice interpretare a acestei analize ar trebui să ia în considerare limitările informațiilor oferite de indicatorii de performanță ai bugetului UE, limitări descrise în secțiunea B. |
| --- | --- |

3.6.

Secțiunea A – Indicatorii arată o variație semnificativă la nivelul realizărilor și sugerează că, în ansamblu, s-au înregistrat progrese moderate

| 3.7. | Măsurarea gradului de realizare a priorităților, a politicilor și a programelor UE reprezintă o provocare. Poate fi dificil să se izoleze efectul bugetului UE de cel al bugetelor naționale și de cel al factorilor externi. O monitorizare eficace a performanței este însă esențială pentru înțelegerea situației, pentru identificarea problemelor emergente și pentru luarea de decizii bazate pe elemente concrete în vederea asigurării unei performanțe adecvate. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Curtea și-a concentrat analiza pe informațiile cantitative furnizate de indicatorii de performanță. Așa cum s-a remarcat în Raportul anual pe 2016 al Curții (4), Comisia nu a furnizat informații privind fiabilitatea datelor subiacente în fișele de program. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pentru fiecare program care a fost examinat, Curtea furnizează două seturi de informații referitoare la performanță:






  — | progresul către obiectiv calculat în raport cu valoarea de referință (5), în conformitate cu datele disponibile în fișele de program. Această metodologie este utilizată pe scară largă și este ușor de aplicat (6). Comisia a făcut referire la această abordare în documentul său intitulat „Orientări pentru o mai bună legiferare”, precizând că „importanța preconizată a impacturilor ar trebui să fie evaluată în termeni de evoluție în raport cu valoarea de referință” (7); |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

progresul către obiectiv calculat în raport cu valoarea de referință (5), în conformitate cu datele disponibile în fișele de program. Această metodologie este utilizată pe scară largă și este ușor de aplicat (6). Comisia a făcut referire la această abordare în documentul său intitulat „Orientări pentru o mai bună legiferare”, precizând că „importanța preconizată a impacturilor ar trebui să fie evaluată în termeni de evoluție în raport cu valoarea de referință” (7);

| — | progresul către obiectiv calculat în raport cu valoarea zero, astfel cum este indicat în prezentarea generală a performanței programelor elaborată de Comisie (8). Cifrele prezentate sunt diferite de cele de la prima liniuță de mai sus, deoarece se bazează pe o serie de indicatori selectați de Comisie și au fost în general calculate prin împărțirea celui mai recent rezultat real la valoarea-țintă, fără a lua în considerare valoarea de referință. Aceste cifre includ, de asemenea, previziuni procentuale pentru progresele către atingerea obiectivului, care sunt mult mai mari în cazul a două programe, Fondul de coeziune și Fondul european de dezvoltare regională (FEDR). Acest lucru explică în cea mai mare parte diferența la nivel global dintre calculele efectuate de Curte pe baza fișelor de program și calculele efectuate pe baza prezentării generale a performanței programelor. |
| --- | --- |

—

progresul către obiectiv calculat în raport cu valoarea zero, astfel cum este indicat în prezentarea generală a performanței programelor elaborată de Comisie (8). Cifrele prezentate sunt diferite de cele de la prima liniuță de mai sus, deoarece se bazează pe o serie de indicatori selectați de Comisie și au fost în general calculate prin împărțirea celui mai recent rezultat real la valoarea-țintă, fără a lua în considerare valoarea de referință. Aceste cifre includ, de asemenea, previziuni procentuale pentru progresele către atingerea obiectivului, care sunt mult mai mari în cazul a două programe, Fondul de coeziune și Fondul european de dezvoltare regională (FEDR). Acest lucru explică în cea mai mare parte diferența la nivel global dintre calculele efectuate de Curte pe baza fișelor de program și calculele efectuate pe baza prezentării generale a performanței programelor.

Caseta 3.1
  ilustrează diferențele dintre aceste două modalități de a calcula progresele înregistrate.

| Caseta 3.1


  Modalități diferite de a calcula progresele înregistrate | | Valoare de referință | Rezultat real | Obiectiv | Progres | Progres % | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Progresul către obiectiv calculat în raport cu valoarea de referință | 40 | 70 | 100 | 30 | 30/(100-40)=50 % | |
| | Progresul către obiectiv calculat în raport cu valoarea zero | 40 | 70 | 100 | 70 | 70/100=70 % | |
| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |

Caseta 3.1

Modalități diferite de a calcula progresele înregistrate

Valoare de referință

Rezultat real

Obiectiv

Progres

Progres %

Progresul către obiectiv calculat în raport cu valoarea de referință

40

70

100

30

30/(100-40)=50 %

Progresul către obiectiv calculat în raport cu valoarea zero

40

70

100

70

70/100=70 %

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 3.10. | Progresele înregistrate în raport cu procentele de referință corespund mediilor tuturor indicatorilor dintr-un program pentru care datele necesare erau disponibile în fișele de program. Curtea consideră că astfel de medii ar trebui să ofere indicații utile cu privire la performanța programului dacă toți indicatorii programului ar avea calitatea necesară. În ceea ce privește prezentarea generală a performanței programelor elaborată de Comisie, Curtea a calculat progresele medii înregistrate pentru indicatorii selectați. Ea a calculat, de asemenea, mediile ponderate pentru fiecare rubrică din CFM, pe baza programării financiare pentru perioada 2014-2020, pentru ambele tipuri de indicatori de progres. Trebuie remarcat că astfel de informații pot avea limitări și că o imagine completă a performanței este mai bine reflectată prin completarea lor cu informații calitative. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Disponibilitatea informațiilor privind performanța a variat în funcție de modul de gestiune a programului. Pentru programele care fac obiectul gestiunii directe de către Comisie, cele mai recente informații disponibile datau în general de la sfârșitul anului 2017. Pentru programele care fac obiectul gestiunii partajate, cele mai recente informații furnizate de statele membre datau în general de la sfârșitul anului 2016. Informațiile pentru programele care fac obiectul gestiunii indirecte datau în principal din 2017 sau din 2016, dar în unele cazuri datau din 2015 sau chiar din anii anteriori. În ansamblu, pentru eșantionul Curții, cele mai recente informații disponibile datau din 2016 în 42 % din cazuri și din 2017 în 48 % din cazuri. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | În majoritatea cazurilor, progresul preconizat al indicatorilor de performanță din 2014 până în 2020 nu este liniar, dar, dacă acesta ar fi fost liniar, valorile sale ar fi fost de 43 % în 2016 și de 57 % în 2017 (9). În ansamblu, datele puse la dispoziție de Comisie arată o variație semnificativă a realizărilor de la un program la altul, cu progrese în general moderate (a se vedea
  caseta 3.2
  ).






  Caseta 3.2


  Eșantionul total de 22 de programe – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE | Rubrica din CFM | Numărul de indicatori | Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Total | Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință | pe baza fișelor de program | pe baza prezentării generale a performanței programelor | |
| | 1A - Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă | 147 | 57 | 46 % | 71 % | |
| | 1B - Coeziune economică, socială și teritorială | 87 | 60 | 31 % | 40 % | |
| | 2 - Resurse naturale | 105 | 54 | 31 % | 51 % | |
| | 3 - Securitate și cetățenie | 74 | 48 | 49 % | 64 % | |
| | 4 - Europa în lume | 65 | 49 | 49 % | 68 % | |
| | Instrumente speciale | 2 | 1 | 100 % | 100 % | |
| | Total | 480 | 269 | | | |
| Notă: | din cauza lipsei datelor, calculele privind media ponderată a progreselor înregistrate către obiectiv exclud FEGA și FSUE (atât în cazul calculului efectuat pe baza fișelor de program, cât și în cazul celui efectuat pe baza prezentării generale a performanței programelor). |

3.12.

Caseta 3.2

Eșantionul total de 22 de programe – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE

Rubrica din CFM

Numărul de indicatori

Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9)

Total

Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință

pe baza fișelor de program

pe baza prezentării generale a performanței programelor

1A - Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă

147

57

46 %

71 %

1B - Coeziune economică, socială și teritorială

87

60

31 %

40 %

2 - Resurse naturale

105

54

31 %

51 %

3 - Securitate și cetățenie

74

48

49 %

64 %

4 - Europa în lume

65

49

49 %

68 %

Instrumente speciale

2

1

100 %

100 %

Total

480

269

Notă:

din cauza lipsei datelor, calculele privind media ponderată a progreselor înregistrate către obiectiv exclud FEGA și FSUE (atât în cazul calculului efectuat pe baza fișelor de program, cât și în cazul celui efectuat pe baza prezentării generale a performanței programelor).

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Rubrica 1a: indicatorii arată că s-au înregistrat progrese satisfăcătoare pentru Erasmus+ și pentru FEIS și progrese moderate pentru Orizont 2020 și pentru Mecanismul pentru interconectarea Europei

| 3.13. | Curtea a analizat indicatorii unui număr de patru dintre cele 23 de programe aferente rubricii 1a – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă – din CFM (a se vedea și capitolul 5):






  — | Progresele măsurate pentru Programul-cadru pentru cercetare și inovare (Orizont 2020) au fost moderate, situându-se la 40 % (a se vedea
  caseta 3.3
  ). Prezentarea generală a performanței programelor elaborată de Comisie a transmis un mesaj mai pozitiv cu privire la progresele realizate. Pe baza celor șapte indicatori selectați de Comisie în prezentarea generală a performanței programelor, Curtea a calculat un progres mediu înregistrat către obiectiv de 73 %. |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

Progresele măsurate pentru Programul-cadru pentru cercetare și inovare (Orizont 2020) au fost moderate, situându-se la 40 % (a se vedea
  caseta 3.3
  ). Prezentarea generală a performanței programelor elaborată de Comisie a transmis un mesaj mai pozitiv cu privire la progresele realizate. Pe baza celor șapte indicatori selectați de Comisie în prezentarea generală a performanței programelor, Curtea a calculat un progres mediu înregistrat către obiectiv de 73 %.

| — | Din cauza lipsei datelor, nu a fost posibilă măsurarea progresului înregistrat de Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) pentru 31 dintre cei 44 de indicatori. Ceilalți indicatori au înregistrat un progres moderat, de 37 %. Cifrele din prezentarea generală a performanței programelor reprezintă doar suma aferentă acordurilor de grant, mai precis rata de absorbție a bugetului mai degrabă decât performanța. |
| --- | --- |

—

Din cauza lipsei datelor, nu a fost posibilă măsurarea progresului înregistrat de Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) pentru 31 dintre cei 44 de indicatori. Ceilalți indicatori au înregistrat un progres moderat, de 37 %. Cifrele din prezentarea generală a performanței programelor reprezintă doar suma aferentă acordurilor de grant, mai precis rata de absorbție a bugetului mai degrabă decât performanța.

| — | În prezentarea generală a performanței programelor elaborată de Comisie, progresul înregistrat pentru programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (Erasmus+) a fost evaluat la 100 %. Această măsurătoare a comparat însă rezultatele reale obținute cu valorile intermediare pentru 2017, iar nu cu obiectivul pentru 2020. Progresul de 69 % înregistrat în raport cu valoarea de referință se bazează pe cei 26 de indicatori pentru care a putut fi calculat. |
| --- | --- |

—

În prezentarea generală a performanței programelor elaborată de Comisie, progresul înregistrat pentru programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (Erasmus+) a fost evaluat la 100 %. Această măsurătoare a comparat însă rezultatele reale obținute cu valorile intermediare pentru 2017, iar nu cu obiectivul pentru 2020. Progresul de 69 % înregistrat în raport cu valoarea de referință se bazează pe cei 26 de indicatori pentru care a putut fi calculat.

| — | Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) are ca obiectiv mobilizarea de investiții în valoare de 500 de miliarde de euro până în 2020. Cuantumul efectiv mobilizat până în 2017 a fost de 256,3 miliarde de euro. În prezentarea generală a performanței programelor, rezultatele obținute erau comparate cu obiectivul de 315 miliarde de euro stabilit pentru jumătatea anului 2018, adoptat inițial pentru primii trei ani de funcționare a FEIS. Pentru cei șase indicatori selectați, prezentarea generală a performanței programelor a indicat că obiectivele intermediare pentru 2017 fuseseră atinse în proporție de 100 % (10). |
| --- | --- |

—

Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) are ca obiectiv mobilizarea de investiții în valoare de 500 de miliarde de euro până în 2020. Cuantumul efectiv mobilizat până în 2017 a fost de 256,3 miliarde de euro. În prezentarea generală a performanței programelor, rezultatele obținute erau comparate cu obiectivul de 315 miliarde de euro stabilit pentru jumătatea anului 2018, adoptat inițial pentru primii trei ani de funcționare a FEIS. Pentru cei șase indicatori selectați, prezentarea generală a performanței programelor a indicat că obiectivele intermediare pentru 2017 fuseseră atinse în proporție de 100 % (10).

| Caseta 3.3


  Rubrica 1a din CFM – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE | Program | Numărul de indicatori | Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Total | Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință | pe baza fișelor de program | pe baza prezentării generale a performanței programelor | |
| | Orizont 2020 | 52 | 13 | 40 % | 73 % | |
| | MIE | 44 | 13 | 37 % | 23 % | |
| | Erasmus+ | 38 | 26 | 69 % | 100 % | |
| | FEIS | 13 | 5 | 82 % | 100 % | |
| | Total | 147 | 57 | | | |
| | Medie ponderată | | | 46 % | 71 % | |
| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |

Caseta 3.3

Rubrica 1a din CFM – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE

Program

Numărul de indicatori

Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9)

Total

Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință

pe baza fișelor de program

pe baza prezentării generale a performanței programelor

Orizont 2020

52

13

40 %

73 %

MIE

44

13

37 %

23 %

Erasmus+

38

26

69 %

100 %

FEIS

13

5

82 %

100 %

Total

147

57

Medie ponderată

46 %

71 %

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Rubrica 1b: indicatorii reflectă progrese relativ scăzute în domeniul coeziunii, din cauza demarării tardive a programelor

| 3.14. | În timp ce progresul calculat în raport cu valoarea de referință (31 %) era mai degrabă redus, procentul calculat de Curte pe baza prezentării generale a performanței programelor elaborate de Comisie (40 %) arăta un progres moderat pentru rubrica 1b – Coeziune economică, socială și teritorială – din CFM atunci când se ținea seama de previziuni, iar nu de date reale. Aceste rezultate se explică, în principal, prin adoptarea cu întârziere a legislației și prin întârzieri ulterioare în punerea în aplicare a programelor de coeziune, și anume Fondul de coeziune, Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și Fondul social european (FSE). Această rubrică include patru programe (a se vedea, de asemenea, capitolul 6), care au făcut parte toate din eșantionul Curții:






  — | Indicatorii pentru Fondul de coeziune și cei pentru FEDR au arătat un progres scăzut și pentru că au fost raportate numai rezultatele operațiunilor implementate integral (11). Chiar și incluzând previziuni, a căror sursă nu este explicată, procentul calculat de Curte pe baza prezentării generale a performanței programelor elaborate de Comisie a arătat doar un progres moderat, de 35 % pentru Fondul de coeziune și de 34 % pentru FEDR (a se vedea
  caseta 3.4
  ). |
| --- | --- | --- |

3.14.

—

Indicatorii pentru Fondul de coeziune și cei pentru FEDR au arătat un progres scăzut și pentru că au fost raportate numai rezultatele operațiunilor implementate integral (11). Chiar și incluzând previziuni, a căror sursă nu este explicată, procentul calculat de Curte pe baza prezentării generale a performanței programelor elaborate de Comisie a arătat doar un progres moderat, de 35 % pentru Fondul de coeziune și de 34 % pentru FEDR (a se vedea
  caseta 3.4
  ).

| — | Pentru FSE, progresul de 75 % înregistrat în raport cu valoarea de referință nu a putut fi calculat decât pe baza a trei dintre cei 13 indicatori. Procentul calculat de Curte pe baza prezentării generale a performanței programelor elaborate de Comisie (12) a fost mai redus, situându-se la 55 %. |
| --- | --- |

—

Pentru FSE, progresul de 75 % înregistrat în raport cu valoarea de referință nu a putut fi calculat decât pe baza a trei dintre cei 13 indicatori. Procentul calculat de Curte pe baza prezentării generale a performanței programelor elaborate de Comisie (12) a fost mai redus, situându-se la 55 %.

| — | Pentru Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane, Curtea a calculat un progres moderat, de 39 % în raport cu valoarea de referință, pentru singurul indicator legat de un obiectiv specific, care măsoară „numărul de persoane care beneficiază de asistență prin intermediul fondului”. Procentul global de progres de 50 % calculat de Curte era mai mare, întrucât singurul indicator referitor la un obiectiv general, privind „persoanele expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială”, înregistra un progres de 61 %. |
| --- | --- |

—

Pentru Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane, Curtea a calculat un progres moderat, de 39 % în raport cu valoarea de referință, pentru singurul indicator legat de un obiectiv specific, care măsoară „numărul de persoane care beneficiază de asistență prin intermediul fondului”. Procentul global de progres de 50 % calculat de Curte era mai mare, întrucât singurul indicator referitor la un obiectiv general, privind „persoanele expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială”, înregistra un progres de 61 %.

| Caseta 3.4


  Rubrica 1b din CFM – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE | Program | Numărul de indicatori | Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Total | Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință | pe baza fișelor de program | pe baza prezentării generale a performanței programelor | |
| | FEDR | 50 | 42 | 13 % | 34 % | |
| | FSE | 13 | 3 | 75 % | 55 % | |
| | Fondul de coeziune | 22 | 13 | 26 % | 35 % | |
| | Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane | 2 | 2 | 50 % | 100 % | |
| | Total | 87 | 60 | | | |
| | Medie ponderată | | | 31 % | 40 % | |
| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |

Caseta 3.4

Rubrica 1b din CFM – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE

Program

Numărul de indicatori

Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9)

Total

Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință

pe baza fișelor de program

pe baza prezentării generale a performanței programelor

FEDR

50

42

13 %

34 %

FSE

13

3

75 %

55 %

Fondul de coeziune

22

13

26 %

35 %

Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane

2

2

50 %

100 %

Total

87

60

Medie ponderată

31 %

40 %

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Rubrica 2: nu a fost posibil să se determine, pe baza indicatorilor, progresul înregistrat pentru majoritatea cheltuielilor în domeniul resurselor naturale

| 3.15. | Progresul mediu ponderat pentru rubrica 2 – Resurse naturale, calculat pe baza eșantionului Curții, a fost de 31 % (a se vedea
  caseta 3.5
  ). Împreună cu rezultatul obținut pentru rubrica 1b din CFM, acesta este cel mai scăzut dintre toate nivelurile înregistrate pentru rubricile CFM. UE își pune în aplicare politica aferentă rubricii 2 din CFM prin intermediul a cinci programe (a se vedea și capitolul 7), dintre care cele mai mari au fost acoperite în eșantionul Curții:






  — | în ceea ce privește Fondul european de garantare agricolă (FEGA), în principal din cauza lipsei unor obiective cantitative, Curtea a fost în măsură să calculeze progresul înregistrat față de valoarea de referință doar pentru unul dintre cei 27 de indicatori incluși în fișa de program. Indicatorul în cauză – „Procentul de cheltuieli (FEGA+FEADR) însoțite de statistici sau supuse unui control în proporție de 100 %” – nu este suficient pentru a oferi o imagine reprezentativă a realizărilor programului. FEGA reprezintă patru cincimi din cheltuielile aferente rubricii 2; |
| --- | --- | --- |

3.15.

—

în ceea ce privește Fondul european de garantare agricolă (FEGA), în principal din cauza lipsei unor obiective cantitative, Curtea a fost în măsură să calculeze progresul înregistrat față de valoarea de referință doar pentru unul dintre cei 27 de indicatori incluși în fișa de program. Indicatorul în cauză – „Procentul de cheltuieli (FEGA+FEADR) însoțite de statistici sau supuse unui control în proporție de 100 %” – nu este suficient pentru a oferi o imagine reprezentativă a realizărilor programului. FEGA reprezintă patru cincimi din cheltuielile aferente rubricii 2;

| — | progresul înregistrat în cazul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) a fost de 28 %, calculat pe baza a 24 de indicatori. În majoritatea cazurilor, această cifră reflectă doar realizările din primul an de punere în aplicare. Datele cele mai recente erau din 2016, iar marea majoritate a programelor de dezvoltare rurală prin care statele membre și regiunile pun în aplicare FEADR demaraseră în 2015. Progresele înregistrate în cazul celor 10 indicatori selectați de Comisie pentru prezentarea generală a performanței programelor erau mai substanțiale; |
| --- | --- |

—

progresul înregistrat în cazul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) a fost de 28 %, calculat pe baza a 24 de indicatori. În majoritatea cazurilor, această cifră reflectă doar realizările din primul an de punere în aplicare. Datele cele mai recente erau din 2016, iar marea majoritate a programelor de dezvoltare rurală prin care statele membre și regiunile pun în aplicare FEADR demaraseră în 2015. Progresele înregistrate în cazul celor 10 indicatori selectați de Comisie pentru prezentarea generală a performanței programelor erau mai substanțiale;

| — | în ceea ce privește Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) și Programul pentru mediu și politici climatice (LIFE), Curtea a fost în măsură să calculeze progresele înregistrate în raport cu valoarea de referință pentru mai mult de jumătate din indicatori. Pentru FEPAM, rezultatul (bazat pe opt dintre cei 15 indicatori) a fost de 58 %, iar pentru programul LIFE acesta a fost de 77 % (bazat pe 21 dintre cei 33 de indicatori). |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) și Programul pentru mediu și politici climatice (LIFE), Curtea a fost în măsură să calculeze progresele înregistrate în raport cu valoarea de referință pentru mai mult de jumătate din indicatori. Pentru FEPAM, rezultatul (bazat pe opt dintre cei 15 indicatori) a fost de 58 %, iar pentru programul LIFE acesta a fost de 77 % (bazat pe 21 dintre cei 33 de indicatori).

| Caseta 3.5


  Rubrica 2 din CFM – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE | Program | Numărul de indicatori | Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Total | Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință | pe baza fișelor de program | pe baza prezentării generale a performanței programelor | |
| | FEGA | 27 | 1 | — | — | |
| | FEADR | 30 | 24 | 28 % | 51 % | |
| | FEPAM | 15 | 8 | 58 % | 33 % | |
| | LIFE | 33 | 21 | 77 % | 89 % | |
| | Total | 105 | 54 | | | |
| | Media ponderată cu excepția FEGA | | | 31 % | 51 % | |
| Notă: | din cauza lipsei datelor, calculele privind media ponderată a progreselor înregistrate către obiectiv exclud FEGA (atât în cazul calculului efectuat pe baza fișelor de program, cât și în cazul celui efectuat pe baza prezentării generale a performanței programelor). |

Caseta 3.5

Rubrica 2 din CFM – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE

Program

Numărul de indicatori

Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9)

Total

Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință

pe baza fișelor de program

pe baza prezentării generale a performanței programelor

FEGA

27

1

—

—

FEADR

30

24

28 %

51 %

FEPAM

15

8

58 %

33 %

LIFE

33

21

77 %

89 %

Total

105

54

Media ponderată cu excepția FEGA

31 %

51 %

Notă:

din cauza lipsei datelor, calculele privind media ponderată a progreselor înregistrate către obiectiv exclud FEGA (atât în cazul calculului efectuat pe baza fișelor de program, cât și în cazul celui efectuat pe baza prezentării generale a performanței programelor).

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Rubrica 3: indicatorii pentru rubrica Securitate și cetățenie indică progrese satisfăcătoare pentru două programe, progrese moderate pentru un program și o rămânere în urmă pentru un alt program

| 3.16. | Curtea a selectat patru dintre cele 11 programe aferente rubricii 3 – Securitate și cetățenie – din CFM (a se vedea și capitolul 8): Fondul pentru azil, migrație și integrare, Fondul pentru securitate internă, programul Produse alimentare și hrană pentru animale și programul Europa creativă. Media ponderată a progreselor înregistrate în raport cu valoarea de referință pentru toate aceste programe a fost în ansamblu rezonabilă, situându-se la 49 % (a se vedea
  caseta 3.6
  ). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Progresele medii, atunci când au putut fi calculate și pe baza datelor din 2017, sugerau că atât Fondul pentru azil, migrație și integrare (53 %), cât și Fondul pentru securitate internă (56 %) erau pe drumul cel bun. Programul Europa creativă a înregistrat progrese moderate de 41 %, în timp ce programul Produse alimentare și hrană pentru animale a apărut ca fiind rămas în urmă, cu un progres de 20 %.






  Caseta 3.6


  Rubrica 3 din CFM – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE | Program | Numărul de indicatori | Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Total | Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință | pe baza fișelor de program | pe baza prezentării generale a performanței programelor | |
| | Fondul pentru azil, migrație și integrare | 23 | 20 | 53 % | 60 % | |
| | Fondul pentru securitate internă | 20 | 19 | 56 % | 55 % | |
| | Produse alimentare și hrană pentru animale | 7 | 2 | 20 % | 81 % | |
| | Programul Europa creativă | 24 | 7 | 41 % | 84 % | |
| | Total | 74 | 48 | | | |
| | Medie ponderată | | | 49 % | 64 % | |
| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |

3.17.

Caseta 3.6

Rubrica 3 din CFM – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE

Program

Numărul de indicatori

Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9)

Total

Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință

pe baza fișelor de program

pe baza prezentării generale a performanței programelor

Fondul pentru azil, migrație și integrare

23

20

53 %

60 %

Fondul pentru securitate internă

20

19

56 %

55 %

Produse alimentare și hrană pentru animale

7

2

20 %

81 %

Programul Europa creativă

24

7

41 %

84 %

Total

74

48

Medie ponderată

49 %

64 %

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Rubrica 4: indicatorii arată un progres general rezonabil pentru programele aferente rubricii Europa în lume

| 3.18. | Curtea a analizat patru programe dintre cele 15 aferente rubricii 4 – Europa globală – din cadrul CFM: Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD), Instrumentul european de vecinătate (IEV), Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA II) și Ajutorul umanitar (a se vedea și capitolul 9). Media ponderată a progreselor înregistrate în raport cu valoarea de referință a fost în ansamblu rezonabilă, situându-se la 49 % (pentru cei 49 de indicatori – dintr-un total de 65 – pentru care a putut fi calculată – a se vedea
  caseta 3.7
  ). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Pentru toate programele, cu excepția ICD, prezentarea generală a performanței programelor elaborată de Comisie a evidențiat un nivel de progres mult mai ridicat, care se explică prin selecția indicatorilor. În cazul ICD, Comisia a calculat, în mod excepțional, progresul către obiectiv înregistrat în raport cu valoarea de referință, fără să explice în prezentarea generală a performanței programelor că s-a utilizat această metodologie.






  Caseta 3.7


  Rubrica 4 din CFM – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE | Program | Numărul de indicatori | Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Total | Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință | pe baza fișelor de program | pe baza prezentării generale a performanței programelor | |
| | ICD | 11 | 11 | 50 % | 31 % | |
| | IEV | 24 | 18 | 46 % | 79 % | |
| | IPA II | 19 | 11 | 41 % | 94 % | |
| | Ajutor umanitar | 11 | 9 | 67 % | 93 % | |
| | Total | 65 | 49 | | | |
| | Medie ponderată | | | 49 % | 68 % | |
| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |

3.19.

Caseta 3.7

Rubrica 4 din CFM – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE

Program

Numărul de indicatori

Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9)

Total

Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință

pe baza fișelor de program

pe baza prezentării generale a performanței programelor

ICD

11

11

50 %

31 %

IEV

24

18

46 %

79 %

IPA II

19

11

41 %

94 %

Ajutor umanitar

11

9

67 %

93 %

Total

65

49

Medie ponderată

49 %

68 %

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Instrumente speciale: Informații insuficiente cu privire la progresele realizate

| 3.20. | Fișele de program indică faptul că obiectivele celor două instrumente speciale incluse în CFM 2014-2020 au fost îndeplinite, deși acest lucru nu este dovedit:






  — | în ceea ce privește Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE), Comisia a considerat că obiectivul pentru 2017 fusese atins, combinația de măsuri adoptate acoperind 100 % din populația afectată de o situație de criză. Informațiile privind rezultatele reale incluse în fișele de program publicate în mai 2018 acopereau însă, parțial, doar patru dintre cele 10 cereri de ajutor primite în 2017; |
| --- | --- | --- |

3.20.

—

în ceea ce privește Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE), Comisia a considerat că obiectivul pentru 2017 fusese atins, combinația de măsuri adoptate acoperind 100 % din populația afectată de o situație de criză. Informațiile privind rezultatele reale incluse în fișele de program publicate în mai 2018 acopereau însă, parțial, doar patru dintre cele 10 cereri de ajutor primite în 2017;

| — | datorită Fondului european de ajustare la globalizare (FEG), 57 % dintre lucrătorii concediați au fost raportați ca reintegrați în muncă, ceea ce depășește obiectivul de 50 %. Or, obiectivul inclus în legislație (13) este diferit, deoarece se referă la „beneficiarii care au găsit un loc de muncă sustenabil cât mai curând posibil [...]”. |
| --- | --- |

—

datorită Fondului european de ajustare la globalizare (FEG), 57 % dintre lucrătorii concediați au fost raportați ca reintegrați în muncă, ceea ce depășește obiectivul de 50 %. Or, obiectivul inclus în legislație (13) este diferit, deoarece se referă la „beneficiarii care au găsit un loc de muncă sustenabil cât mai curând posibil [...]”.

| Caseta 3.8


  Instrumente speciale – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE | Program | Numărul de indicatori | Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Total | Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință | pe baza fișelor de program | pe baza prezentării generale a performanței programelor | |
| | FSUE | 1 | 0 | — | — | |
| | FEG | 1 | 1 | 100 % | 100 % | |
| | Total | 2 | 1 | | | |
| | Media ponderată cu excepția FSUE | | | 100 % | 100 % | |
| Notă: | din cauza lipsei datelor, calculele privind media ponderată a progreselor înregistrate către obiectiv exclud FSUE (atât în cazul calculului efectuat pe baza fișelor de program, cât și în cazul celui efectuat pe baza prezentării generale a performanței programelor). |

Caseta 3.8

Instrumente speciale – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE

Program

Numărul de indicatori

Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9)

Total

Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință

pe baza fișelor de program

pe baza prezentării generale a performanței programelor

FSUE

1

0

—

—

FEG

1

1

100 %

100 %

Total

2

1

Media ponderată cu excepția FSUE

100 %

100 %

Notă:

din cauza lipsei datelor, calculele privind media ponderată a progreselor înregistrate către obiectiv exclud FSUE (atât în cazul calculului efectuat pe baza fișelor de program, cât și în cazul celui efectuat pe baza prezentării generale a performanței programelor).

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Secțiunea B – Indicatorii nu ofereau întotdeauna o imagine fidelă a progreselor reale înregistrate

| 3.21. | În această secțiune, Curtea se concentrează asupra deficiențelor pe care le-a identificat cu privire la informațiile referitoare la performanță furnizate de Comisie. Actele juridice care stau la baza programelor pentru CFM 2014-2020 definesc indicatorii de performanță pe care Comisia trebuie să îi raporteze. |
| --- | --- |

3.21.

Mulți indicatori nu au fost bine aleși

Indicatorii se axau în principal pe resurse și pe realizări, mai degrabă decât pe rezultate și pe impacturi

| 3.22. | Monitorizarea performanței necesită păstrarea unei evidențe a resurselor, a realizărilor, a rezultatelor și a impacturilor programului (a se vedea
  tabelul 3.1
  ). Indicatorii de resurse și indicatorii de realizare sunt importanți pentru gestiunea curentă a programelor de cheltuieli publice. Indicatorii de rezultat și indicatorii de impact sunt mai utili pentru evaluarea progreselor înregistrate în sensul atingerii obiectivelor programului și, prin urmare, sunt mai relevanți pentru rapoartele de nivel înalt cu privire la performanță, cum ar fi fișele de program.






  Tabelul 3.1


  Resurse, realizări, rezultate și impacturi | | Definiția indicatorului | Exemple ilustrative de indicatori care figurează în fișele de program | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Resurse | Mijloace financiare, umane și materiale mobilizate pentru implementarea programului | — | Cuantumul total al investițiilor în economii de energie și în eficiență energetică (FEADR) |

3.22.

Tabelul 3.1

Resurse, realizări, rezultate și impacturi

Definiția indicatorului

Exemple ilustrative de indicatori care figurează în fișele de program

Resurse

Mijloace financiare, umane și materiale mobilizate pentru implementarea programului

—

Cuantumul total al investițiilor în economii de energie și în eficiență energetică (FEADR)

| — | % din totalul plăților directe care sunt decuplate (FEGA) |
| --- | --- |

—

% din totalul plăților directe care sunt decuplate (FEGA)

| — | Volumul investițiilor în proiecte de interes comun (MIE) |
| --- | --- |

—

Volumul investițiilor în proiecte de interes comun (MIE)

Realizări (14)

Elementele livrabile specifice ale intervenției

| — | Numărul de intervenții pentru sprijinirea implementării celui de Al 7-lea program de acțiune pentru mediu (LIFE) |
| --- | --- |

—

Numărul de intervenții pentru sprijinirea implementării celui de Al 7-lea program de acțiune pentru mediu (LIFE)

| — | Lungimea totală a liniilor de tramvai și de metrou noi sau îmbunătățite (FEDR) |
| --- | --- |

—

Lungimea totală a liniilor de tramvai și de metrou noi sau îmbunătățite (FEDR)

| — | Numărul de cursanți și de stagiari care participă la program, în funcție de țară, de sector, de acțiune și de gen (Erasmus+) |
| --- | --- |

—

Numărul de cursanți și de stagiari care participă la program, în funcție de țară, de sector, de acțiune și de gen (Erasmus+)

Rezultate

Efectele imediate ale intervenției, în special în ceea ce privește beneficiarii direcți

| — | Numărul de locuri de muncă create prin intermediul proiectelor LEADER care beneficiază de sprijin (FEADR) |
| --- | --- |

—

Numărul de locuri de muncă create prin intermediul proiectelor LEADER care beneficiază de sprijin (FEADR)

| — | Scăderea consumului primar anual de energie al clădirilor publice (FEDR) |
| --- | --- |

—

Scăderea consumului primar anual de energie al clădirilor publice (FEDR)

| — | Cereri de brevete și brevete acordate în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente (Orizont 2020) |
| --- | --- |

—

Cereri de brevete și brevete acordate în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente (Orizont 2020)

Impacturi

Efectul scontat al intervenției în ceea ce privește impactul asupra economiei/societății în sens larg, nu numai asupra persoanelor afectate în mod direct de intervenția în cauză

| — | Ponderea exporturilor agricole ale UE pe piața mondială (FEGA) |
| --- | --- |

—

Ponderea exporturilor agricole ale UE pe piața mondială (FEGA)

| — | Valoarea producției din sectorul acvaculturii în UE (FEPAM) |
| --- | --- |

—

Valoarea producției din sectorul acvaculturii în UE (FEPAM)

| — | Ponderea energiei produse din surse regenerabile în consumul final brut de energie (Fondul de coeziune) |
| --- | --- |

—

Ponderea energiei produse din surse regenerabile în consumul final brut de energie (Fondul de coeziune)

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 3.23. | Analiza Curții arată că peste 60 % dintre indicatorii incluși în fișele de program erau indicatori de resurse sau indicatori de realizare (15) (a se vedea
  caseta 3.9
  ). Această predominanță a indicatorilor de resurse și a indicatorilor de realizare limitează utilitatea informațiilor furnizate cu privire la progresele înregistrate în atingerea obiectivelor (16).






  Caseta 3.9


  Procent ridicat de indicatori de resurse și de indicatori de realizare
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

3.23.

Caseta 3.9

Procent ridicat de indicatori de resurse și de indicatori de realizare

Image 23

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Anumiți indicatori de performanță nu aveau o legătură clară cu cheltuielile UE

| 3.24. | Una dintre principalele funcții ale fișelor de programe este aceea de „a furniza, pentru fiecare dintre programele de cheltuieli, informații cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește performanța programului și la contribuția acestuia la principalele politici și obiective ale UE” (17). Cel mai bun mijloc pentru atingerea acestui obiectiv este utilizarea unor indicatori de rezultat și a unor indicatori de impact care să fie strâns legați de obiectivele programului și care să poată fi afectați în mod semnificativ de programul UE în cauză (18). |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Curtea a identificat cazuri în care indicatorii utilizați erau aproape complet lipsiți de relevanță pentru efectele cheltuielilor UE (a se vedea
  tabelul 3.2
  ). În unele cazuri, fișele de program chiar subliniau faptul că programele nu afectau indicatorii (19).






  Tabelul 3.2


  Exemple de indicatori ale căror legături cu cheltuielile și cu obiectivele UE nu sunt clare | Program | Obiectiv declarat | Indicator | Analiză | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ajutorul umanitar | În mod punctual, să acorde asistență și ajutor populației din țările terțe, victime ale unor catastrofe naturale sau provocate de om, precum și să le protejeze pentru a face față nevoilor umanitare care apar în aceste situații diferite. | Numărul de decese cauzate de dezastre naturale | Indicatorul este afectat doar în mod foarte indirect de implementarea programului. | |
| | FEGA | Să furnizeze Comisiei o asigurare rezonabilă cu privire la faptul că statele membre au instituit sisteme de gestiune și control [...] pentru a proteja interesele financiare ale UE. | Procentul de cheltuieli (FEGA+FEADR) însoțite de statistici sau supuse unui control în proporție de 100 % | Obiectivul și indicatorul nu sunt legate în mod direct de rezultatele programului. | |
| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |

3.25.

Tabelul 3.2

Exemple de indicatori ale căror legături cu cheltuielile și cu obiectivele UE nu sunt clare

Program

Obiectiv declarat

Indicator

Analiză

Ajutorul umanitar

În mod punctual, să acorde asistență și ajutor populației din țările terțe, victime ale unor catastrofe naturale sau provocate de om, precum și să le protejeze pentru a face față nevoilor umanitare care apar în aceste situații diferite.

Numărul de decese cauzate de dezastre naturale

Indicatorul este afectat doar în mod foarte indirect de implementarea programului.

FEGA

Să furnizeze Comisiei o asigurare rezonabilă cu privire la faptul că statele membre au instituit sisteme de gestiune și control [...] pentru a proteja interesele financiare ale UE.

Procentul de cheltuieli (FEGA+FEADR) însoțite de statistici sau supuse unui control în proporție de 100 %

Obiectivul și indicatorul nu sunt legate în mod direct de rezultatele programului.

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Nu existau indicatori pentru numite aspecte ale unora dintre obiectivele programelor

| 3.26. | Fișele de program au o structură ierarhizată, cu obiective organizate pe două niveluri: un nivel superior, cu „obiective generale”, și un nivel inferior, cu „obiective specifice” (20). Fiecare obiectiv (general sau specific) are cel puțin un indicator și, de obicei, mai mult de unul. Legăturile dintre obiectivele generale și cele specifice sunt clare în majoritatea cazurilor, dar nu sunt indicate în mod explicit în fișele de program. Unele obiective specifice pot fi legate de mai mult de un obiectiv general și viceversa. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Analiza efectuată de Curte cu privire la cele 22 de fișe de program selectate în vederea examinării a evidențiat faptul că anumite aspecte ale obiectivelor nu erau acoperite de niciun indicator; de exemplu:






  — | Fondul de coeziune: obiectivul specific 4 („Promovarea sistemelor de transport durabile și eliminarea blocajelor din cadrul infrastructurilor rețelelor majore”) avea șase indicatori, dar niciunul dintre aceștia nu privea „eliminarea blocajelor din cadrul infrastructurilor rețelelor majore”; |
| --- | --- | --- |

3.27.

—

Fondul de coeziune: obiectivul specific 4 („Promovarea sistemelor de transport durabile și eliminarea blocajelor din cadrul infrastructurilor rețelelor majore”) avea șase indicatori, dar niciunul dintre aceștia nu privea „eliminarea blocajelor din cadrul infrastructurilor rețelelor majore”;

| — | ICD: obiectivul specific 1 („Reducerea sărăciei și promovarea unei dezvoltări economice, sociale și ecologice durabile”) avea cinci indicatori, dar niciunul nu acoperea „dezvolt[area] ecologic[ă] durabil[ă]”; |
| --- | --- |

—

ICD: obiectivul specific 1 („Reducerea sărăciei și promovarea unei dezvoltări economice, sociale și ecologice durabile”) avea cinci indicatori, dar niciunul nu acoperea „dezvolt[area] ecologic[ă] durabil[ă]”;

| — | FEDR: obiectivul specific 9 („Promovarea incluziunii sociale, combaterea sărăciei și a oricărei forme de discriminare”) avea patru indicatori privind incluziunea socială, dar niciunul dintre aceștia nu avea legătură cu combaterea sărăciei sau a discriminării. |
| --- | --- |

—

FEDR: obiectivul specific 9 („Promovarea incluziunii sociale, combaterea sărăciei și a oricărei forme de discriminare”) avea patru indicatori privind incluziunea socială, dar niciunul dintre aceștia nu avea legătură cu combaterea sărăciei sau a discriminării.

Pentru mulți indicatori, progresele nu au putut fi calculate

| 3.28. | În secțiunea A, Curtea a prezentat procentele de progres pe care le-a calculat pentru diferitele rubrici ale CFM. După cum se arată în
  caseta 3.10
  de mai jos, acest procent a fost imposibil de calculat pentru aproape jumătate (44 %) din indicatorii incluși în eșantionul Curții, în principal pentru că:






  — | nu exista un obiectiv specific, cuantificat (de exemplu, obiectivul era definit ca reprezentând „creșterea”, „menținerea” etc.); și/sau |
| --- | --- | --- |

3.28.

—

nu exista un obiectiv specific, cuantificat (de exemplu, obiectivul era definit ca reprezentând „creșterea”, „menținerea” etc.); și/sau

| — | valoarea de referință nu era furnizată; |
| --- | --- |

—

valoarea de referință nu era furnizată;

| — | nu existau date disponibile cu privire la progresele realizate; |
| --- | --- |

—

nu existau date disponibile cu privire la progresele realizate;

| — | valoarea de referință, datele privind progresele realizate și obiectivul nu erau prezentate în același format. |
| --- | --- |

—

valoarea de referință, datele privind progresele realizate și obiectivul nu erau prezentate în același format.

| Caseta 3.10


  Progresele înregistrate către obiectiv nu pot fi calculate pentru aproape jumătate dintre toți indicatorii
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

Caseta 3.10

Progresele înregistrate către obiectiv nu pot fi calculate pentru aproape jumătate dintre toți indicatorii

Image 24

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 3.29. | FEGA și Orizont 2020 sunt două exemple de programe pentru care nu a fost posibil să se calculeze procentul de progres pentru mulți indicatori (26 dintre cei 27 de indicatori și, respectiv, 39 dintre cei 52 de indicatori). În ceea ce privește FSUE, a existat un singur indicator (21) pentru care cantitatea mare de date disponibile nu a permis calculul progreselor. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Lipseau în mod frecvent obiective de etapă anuale. Acolo unde erau disponibile obiective de etapă, Comisia a exprimat rezerve cu privire la utilizarea acestora (22), în timp ce Curtea le consideră importante pentru monitorizarea performanțelor. |
| --- | --- |

3.30.

Pentru unele programe, datele disponibile erau de o calitate insuficientă

Unele programe dispuneau de un număr mare de indicatori pentru care nu existau date referitoare la progresele realizate pentru perioada de după 2015 sau pentru care nu existau deloc date referitoare la progres

| 3.31. | Curtea a constatat că, în cazul unor programe (a se vedea
  caseta 3.11
  ), pentru mai mult de 25 % dintre indicatori nu existau date referitoare la progresele realizate pentru perioada de după 2015 sau nu existau deloc astfel de date. Curtea a constatat, de asemenea, că anumiți indicatori erau incluși în cadrul de performanță, în pofida unor probleme cunoscute legate de disponibilitatea datelor (23). |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | În recomandarea sa privind descărcarea de gestiune pentru exercițiul financiar 2017, Consiliul a subliniat că este nevoie „să [se] includă informații actualizate cu privire la performanță în raportarea [...] în ceea ce privește progresele realizate în vederea atingerii țintelor” (24). În mod similar, în descărcarea de gestiune pentru exercițiul 2017, Parlamentul European a solicitat Comisiei „să includă informații actualizate cu privire la performanță în raportarea sa în materie, inclusiv în RAGP, privind progresele realizate în vederea atingerii obiectivelor [...]” (25).






  Caseta 3.11


  Pentru mulți indicatori, nu există date recente sau nu există deloc date reale
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

3.32.

Caseta 3.11

Pentru mulți indicatori, nu există date recente sau nu există deloc date reale

Image 25

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Alte aspecte legate de calitatea datelor

| 3.33. | O serie de alte aspecte legate de calitatea datelor complică și mai mult analiza progreselor, cum ar fi:






  — | modificări semnificative ale sferei de aplicare a unui indicator, care duc la neconcordanțe între valoarea de referință, datele privind progresele realizate și obiectiv, de exemplu în cazul indicatorului 2 asociat obiectivului specific 2 al Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD), indicator denumit „Numărul de proiecte finanțate din ICD pentru promovarea democrației, a statului de drept, a bunei guvernanțe și a respectării drepturilor omului în țările beneficiare ale ICD”. Codurile din Sistemul informațional comun RELEX (CRIS) utilizate în scopul extragerii datelor pentru acest indicator au fost extinse în mod semnificativ începând cu anul 2016, „pentru a acoperi o gamă mai largă de sectoare incluse în indicator”; |
| --- | --- | --- |

3.33.

—

modificări semnificative ale sferei de aplicare a unui indicator, care duc la neconcordanțe între valoarea de referință, datele privind progresele realizate și obiectiv, de exemplu în cazul indicatorului 2 asociat obiectivului specific 2 al Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD), indicator denumit „Numărul de proiecte finanțate din ICD pentru promovarea democrației, a statului de drept, a bunei guvernanțe și a respectării drepturilor omului în țările beneficiare ale ICD”. Codurile din Sistemul informațional comun RELEX (CRIS) utilizate în scopul extragerii datelor pentru acest indicator au fost extinse în mod semnificativ începând cu anul 2016, „pentru a acoperi o gamă mai largă de sectoare incluse în indicator”;

| — | prezentarea în formate diferite a valorilor de referință, a valorilor intermediare și a datelor privind progresele realizate a făcut imposibilă evaluarea progreselor, de exemplu în cazul indicatorului 2 asociat obiectivelor specifice 8-12 ale programului Orizont 2020. Rezultatele („numărul de cereri de brevete”) pentru acești indicatori nu sunt prezentate în același format ca valoarea de referință și obiectivul, care indică „numărul de cereri de brevete pentru o finanțare de 10 milioane de euro”; |
| --- | --- |

—

prezentarea în formate diferite a valorilor de referință, a valorilor intermediare și a datelor privind progresele realizate a făcut imposibilă evaluarea progreselor, de exemplu în cazul indicatorului 2 asociat obiectivelor specifice 8-12 ale programului Orizont 2020. Rezultatele („numărul de cereri de brevete”) pentru acești indicatori nu sunt prezentate în același format ca valoarea de referință și obiectivul, care indică „numărul de cereri de brevete pentru o finanțare de 10 milioane de euro”;

| — | valori de referință depășite ale indicatorilor, care au condus la rezultate nerealiste în ceea ce privește „progresele înregistrate către obiectiv” și „distanța până la obiectiv”, de exemplu în cazul indicatorului 3 asociat obiectivului general 1 al programului FEDR, indicator denumit „Emisii de gaze cu efect de seră” (utilizat, de asemenea, pentru indicatorul 1 asociat obiectivului general 1 al Fondului de coeziune). Valoarea de referință pentru o reducere planificată cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 este anul 1990, dar, potrivit fișelor de program, o reducere cu 19,8 % avusese deja loc înainte de startul programelor în 2014. |
| --- | --- |

—

valori de referință depășite ale indicatorilor, care au condus la rezultate nerealiste în ceea ce privește „progresele înregistrate către obiectiv” și „distanța până la obiectiv”, de exemplu în cazul indicatorului 3 asociat obiectivului general 1 al programului FEDR, indicator denumit „Emisii de gaze cu efect de seră” (utilizat, de asemenea, pentru indicatorul 1 asociat obiectivului general 1 al Fondului de coeziune). Valoarea de referință pentru o reducere planificată cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 este anul 1990, dar, potrivit fișelor de program, o reducere cu 19,8 % avusese deja loc înainte de startul programelor în 2014.

Unele programe includ obiective care nu sunt suficient de ambițioase

| 3.34. | O serie de programe (17 dintre cele 22 de programe examinate) includeau obiective pe care Curtea le-a considerat ca fiind lipsite de ambiție. Cât de ambițios este un obiectiv poate fi o chestiune de apreciere profesională. Curtea a identificat următoarele categorii de obiective pe care le-a considerat, fără echivoc, ca fiind lipsite de ambiție:






  1. | obiective realizate pe deplin în primii câțiva ani ai perioadei de șapte ani de implementare a programului: de exemplu, indicatorul FEPAM denumit „Profitabilitatea flotei de pescuit a UE pe segmente de flotă”, pentru care obiectivul de a avea o marjă medie netă de profit a flotei de pescuit a UE cuprinsă între 10 % și 12 % a fost deja atins până în 2015; |
| --- | --- | --- |

3.34.

1.

obiective realizate pe deplin în primii câțiva ani ai perioadei de șapte ani de implementare a programului: de exemplu, indicatorul FEPAM denumit „Profitabilitatea flotei de pescuit a UE pe segmente de flotă”, pentru care obiectivul de a avea o marjă medie netă de profit a flotei de pescuit a UE cuprinsă între 10 % și 12 % a fost deja atins până în 2015;

| 2. | obiective cu valori foarte scăzute: de exemplu, obiectivul pentru indicatorul Fondului de coeziune denumit „Lungimea totală a noii linii de cale ferată”, stabilit la 64 km (TEN-T) pentru întreaga perioadă de programare, și anume aproximativ 9 km pe an pentru întreaga UE (26); |
| --- | --- |

2.

obiective cu valori foarte scăzute: de exemplu, obiectivul pentru indicatorul Fondului de coeziune denumit „Lungimea totală a noii linii de cale ferată”, stabilit la 64 km (TEN-T) pentru întreaga perioadă de programare, și anume aproximativ 9 km pe an pentru întreaga UE (26);

| 3. | obiective echivalente cu/apropiate de valoarea de referință: de exemplu, indicatorul Orizont 2020, denumit „Cereri de brevete și brevete acordate pentru diferite tehnologii generice și industriale”, corespunzător obiectivului specific 5, denumit „Poziția de lider în sectorul industrial”, a avut un obiectiv chiar mai scăzut decât valoarea de referință (27). |
| --- | --- |

3.

obiective echivalente cu/apropiate de valoarea de referință: de exemplu, indicatorul Orizont 2020, denumit „Cereri de brevete și brevete acordate pentru diferite tehnologii generice și industriale”, corespunzător obiectivului specific 5, denumit „Poziția de lider în sectorul industrial”, a avut un obiectiv chiar mai scăzut decât valoarea de referință (27).

| 3.35. | În
  caseta 3.12
  sunt prezentate programele pentru care proporția unor astfel de indicatori cu obiective lipsite de ambiție era de 15 % sau mai mult.






  Caseta 3.12


  Numeroase obiective lipsite de ambiție pentru unele programe
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

3.35.

Caseta 3.12

Numeroase obiective lipsite de ambiție pentru unele programe

Image 26

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Partea a doua – Rezultatele auditurilor performanței efectuate de Curte: principalele concluzii și recomandări

Introducere

| 3.36. | Curtea publică, în fiecare an, rapoarte speciale în care examinează în ce măsură execuția bugetului UE s-a realizat cu respectarea principiilor bunei gestiuni financiare. În 2018, Curtea a publicat 35 de rapoarte speciale (28) (29). Acestea au acoperit toate rubricile cadrului financiar multianual (30) și conțin 380 de recomandări privind o gamă largă de subiecte (a se vedea
  caseta 3.13
  ). Răspunsurile la rapoartele Curții, publicate odată cu acestea din urmă, arată că entitățile auditate au acceptat pe deplin 78 % din recomandările formulate de Curte, comparativ cu 68 % în 2017 (a se vedea
  caseta 3.14
  ). În
  anexa 3.2
  este prezentat un rezumat al recomandărilor adresate de Curte statelor membre în rapoartele sale speciale din 2018.






  Caseta 3.13


  Recomandările acoperă o gamă largă de subiecte
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

3.36.

Caseta 3.13

Recomandările acoperă o gamă largă de subiecte

Image 27

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| Caseta 3.14


  Entitățile auditate de Curte au acceptat marea majoritate a recomandărilor formulate de aceasta
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

Caseta 3.14

Entitățile auditate de Curte au acceptat marea majoritate a recomandărilor formulate de aceasta

Image 28

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Rubrica 1a – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă și rubrica 1b – Coeziune economică, socială și teritorială

| 3.37. | În 2018, Curtea a publicat 12 rapoarte speciale în legătură cu aceste rubrici ale CFM (31). Curtea dorește să atragă atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în șase dintre aceste rapoarte. |
| --- | --- |

3.37.

(a)   Raportul special nr. 8/2018 – Sprijinul acordat de UE pentru investiții productive în întreprinderi

| 3.38. | Curtea a constatat că proiectele auditate obținuseră, în general, realizările planificate și că, în majoritatea cazurilor, realizările respective încă existau și erau utilizate. În o cincime din cazuri însă, rezultatele obținute nu s-au menținut. Potrivit concluziilor Curții, această situație este cauzată, în principal, de faptul că autoritățile naționale/regionale și Comisia nu pun accentul pe durabilitatea rezultatelor în gestionarea atât a programelor, cât și a proiectelor. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Curtea a formulat următoarele recomandări:






  — | Comisia ar trebui să acorde o atenție specială modului în care statele membre abordează durabilitatea rezultatelor proiectelor în cursul procesului de aprobare a programelor operaționale; și |
| --- | --- | --- |

3.39.

—

Comisia ar trebui să acorde o atenție specială modului în care statele membre abordează durabilitatea rezultatelor proiectelor în cursul procesului de aprobare a programelor operaționale; și

| — | statele membre ar trebui să îmbunătățească procedurile și criteriile de selecție a proiectelor. |
| --- | --- |

—

statele membre ar trebui să îmbunătățească procedurile și criteriile de selecție a proiectelor.

(b)   Raportul special nr. 9/2018 – Parteneriatele public-privat în UE

| 3.40. | Curtea a constatat că, deși parteneriatele public-privat aveau potențialul de a obține o implementare mai rapidă a politicilor și de a asigura niveluri de mentenanță adecvate de-a lungul duratei lor de viață, parteneriatele auditate care au primit sprijin din partea UE nu au fost întotdeauna gestionate în mod eficace și nu prezentau un raport costuri-beneficii optim. Adesea, parteneriatele public-privat auditate nu au permis obținerea beneficiilor potențiale, deoarece – la fel ca în cazul proiectelor atribuite în mod tradițional – ele au fost afectate de întârzieri, de depășiri ale costurilor și de o exploatare a rezultatelor proiectelor sub capacitatea lor. Mai mult, nu s-au realizat analize adecvate ale potențialului parteneriatelor public-privat de a obține o valoare adăugată la nivelul raportului costuri-beneficii, nu existau strategii adecvate cu privire la modul în care parteneriatele public-privat ar trebui să fie utilizate și nu existau nici cadre juridice și instituționale special concepute în acest sens. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Curtea a recomandat Comisiei și statelor membre să evite promovarea utilizării mai intensive și la scară mai largă a parteneriatelor public-privat până când problemele detectate nu sunt soluționate. |
| --- | --- |

3.41.

(c)   Raportul special nr. 12/2018 – Banda largă în statele membre ale UE

| 3.42. | Curtea a constat că, deși acoperirea de bandă largă s-a îmbunătățit în general în întreaga UE, nu toate obiectivele stabilite pentru 2020 vor fi atinse. Deși toate statele membre elaboraseră strategii privind banda largă, obiectivele strategiilor examinate de Curte nu erau întotdeauna în concordanță cu Strategia Europa 2020. În plus, nu toate statele membre vizitate instituiseră un cadru juridic și de reglementare adecvat privind concurența între furnizori. În sfârșit, nevoile de finanțare pentru infrastructura de bandă largă în zonele rurale și în cele suburbane nu erau întotdeauna abordate corespunzător. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | Curtea a formulat următoarele recomandări:






  — | statele membre ar trebui să elaboreze planuri noi pentru perioada de după 2020; |
| --- | --- | --- |

3.43.

—

statele membre ar trebui să elaboreze planuri noi pentru perioada de după 2020;

| — | Comisia ar trebui să clarifice aplicarea orientărilor privind ajutoarele de stat și să sprijine eforturile statelor membre de a promova o concurență mai mare în domeniul benzii largi; și |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să clarifice aplicarea orientărilor privind ajutoarele de stat și să sprijine eforturile statelor membre de a promova o concurență mai mare în domeniul benzii largi; și

| — | Banca Europeană de Investiții ar trebui să își concentreze sprijinul asupra unor proiecte de dimensiuni mici și medii în zone în care este cea mai mare nevoie de sprijin din partea sectorului public. |
| --- | --- |

—

Banca Europeană de Investiții ar trebui să își concentreze sprijinul asupra unor proiecte de dimensiuni mici și medii în zone în care este cea mai mare nevoie de sprijin din partea sectorului public.

(d)   Raportul special nr. 17/2018 – Absorbția

| 3.44. | Curtea a constatat că, atât pentru perioada de programare 2007-2013, cât și pentru perioada de programare 2014-2020, adoptarea cu întârziere a cadrului legislativ a determinat întârzieri în adoptarea programelor operaționale. Acest lucru a avut un efect de domino asupra demarării cheltuielilor din fondurile alocate. Este adevărat că unele dintre măsurile luate de Comisie au dus la o creștere semnificativă a absorbției în perioada 2007-2013, dar s-a acordat o atenție scăzută rezultatelor. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Curtea a recomandat Comisiei următoarele:






  — | să propună autorităților legislative un calendar care să asigure faptul că execuția poate demara la începutul perioadei de programare; și |
| --- | --- | --- |

3.45.

—

să propună autorităților legislative un calendar care să asigure faptul că execuția poate demara la începutul perioadei de programare; și

| — | să se asigure că accentul este pus pe obținerea de rezultate. |
| --- | --- |

—

să se asigure că accentul este pus pe obținerea de rezultate.

(e)   Raportul special nr. 30/2018 – Drepturile pasagerilor

| 3.46. | Curtea a constatat că principalele moduri de transport public sunt acoperite de regulamente, cadrul UE pentru drepturile pasagerilor fiind astfel unic la nivel mondial. Cu toate acestea, mulți pasageri nu își cunoșteau suficient de bine drepturile și, adesea, nu puteau beneficia de aceste drepturi din cauza unor probleme legate de asigurarea respectării lor. În plus, deși drepturile fundamentale sunt menite să protejeze toți pasagerii, în cazul tuturor celor patru moduri de transport public, gradul de protecție depinde de modul de transport utilizat. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | Curtea a recomandat Comisiei următoarele:






  — | să amelioreze coerența, claritatea și eficacitatea cadrului UE privind drepturile pasagerilor; |
| --- | --- | --- |

3.47.

—

să amelioreze coerența, claritatea și eficacitatea cadrului UE privind drepturile pasagerilor;

| — | să ia măsuri pentru promovarea și coordonarea lansării unor campanii de sensibilizare de către organismele naționale responsabile cu asigurarea respectării drepturilor pasagerilor; |
| --- | --- |

—

să ia măsuri pentru promovarea și coordonarea lansării unor campanii de sensibilizare de către organismele naționale responsabile cu asigurarea respectării drepturilor pasagerilor;

| — | să abordeze în propunerile sale de modificare a reglementărilor existente nevoia de a pune la dispoziția organismelor naționale responsabile cu asigurarea aplicării noi instrumente pentru asigurarea respectării drepturilor pasagerilor. |
| --- | --- |

—

să abordeze în propunerile sale de modificare a reglementărilor existente nevoia de a pune la dispoziția organismelor naționale responsabile cu asigurarea aplicării noi instrumente pentru asigurarea respectării drepturilor pasagerilor.

(f)   Raportul special nr. 28/2018 – Orizont 2020

| 3.48. | Concluzia de ansamblu a Curții în acest raport special a fost aceea că majoritatea măsurilor de simplificare adoptate de Comisie au fost eficace în reducerea sarcinii administrative la care sunt supuși beneficiarii în cadrul programului Orizont 2020, deși nu toate acțiunile au produs rezultatele scontate și există în continuare posibilități de îmbunătățire. Beneficiarii au nevoie de orientări și instrumente mai ușor de utilizat și Comisia trebuie să continue să testeze noile scheme de finanțare pentru a le determina caracterul adecvat și utilizabil. Stabilitatea la nivelul normelor este și ea un aspect important și, deși beneficiarii au capacitatea de a se adapta la complexitate, modificările frecvente aduse orientărilor pot crea confuzie și incertitudine. |
| --- | --- |

3.48.

| 3.49. | Curtea recomandă Comisiei următoarele:






  — | să comunice mai bine cu solicitanții și cu beneficiarii de granturi; |
| --- | --- | --- |

3.49.

—

să comunice mai bine cu solicitanții și cu beneficiarii de granturi;

| — | să intensifice testarea sumelor forfetare; |
| --- | --- |

—

să intensifice testarea sumelor forfetare;

| — | să analizeze posibilitatea utilizării pe scară mai largă a evaluării în două etape a propunerilor; |
| --- | --- |

—

să analizeze posibilitatea utilizării pe scară mai largă a evaluării în două etape a propunerilor;

| — | să reexamineze condițiile de remunerare a evaluatorilor experți; |
| --- | --- |

—

să reexamineze condițiile de remunerare a evaluatorilor experți;

| — | să crească gradul de recunoaștere a mărcii de excelență; |
| --- | --- |

—

să crească gradul de recunoaștere a mărcii de excelență;

| — | să asigure stabilitatea normelor și a orientărilor pentru participanți; |
| --- | --- |

—

să asigure stabilitatea normelor și a orientărilor pentru participanți;

| — | să amelioreze calitatea auditurilor externalizate; |
| --- | --- |

—

să amelioreze calitatea auditurilor externalizate;

| — | să simplifice și mai mult instrumentele și orientările pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

—

să simplifice și mai mult instrumentele și orientările pentru IMM-uri.

Rubrica 2 – Resurse naturale

| 3.50. | Curtea a publicat opt rapoarte speciale privind creșterea durabilă și resursele naturale, precum și acțiunile de mediu și cele climatice. De asemenea, Curtea a publicat un document de informare privind viitorul politicii agricole comune (PAC), urmat de Avizul nr. 7/2018 referitor la propunerile de regulamente privind PAC pentru perioada de după 2020. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | În rapoartele speciale ale Curții care au abordat diferite aspecte ale politicii agricole au fost incluse recomandări pentru îmbunătățirea performanței instrumentelor, a finanțării și a sistemelor PAC, după cum urmează:






  — | în Raportul special nr. 5/2018, Curtea a subliniat potențialele sinergii între politica în domeniul energiei din surse regenerabile și fondurile destinate să faciliteze o dezvoltare rurală durabilă, dar a remarcat că aceste sinergii erau în mare parte nevalorificate. Recomandările Curții au abordat durabilitatea viitoarei politici privind energia din surse regenerabile; |
| --- | --- | --- |

3.51.

—

în Raportul special nr. 5/2018, Curtea a subliniat potențialele sinergii între politica în domeniul energiei din surse regenerabile și fondurile destinate să faciliteze o dezvoltare rurală durabilă, dar a remarcat că aceste sinergii erau în mare parte nevalorificate. Recomandările Curții au abordat durabilitatea viitoarei politici privind energia din surse regenerabile;

| — | în Raportul special nr. 10/2018, Curtea a concluzionat că, deși schema de plată de bază în favoarea fermierilor se afla pe calea cea bună pe plan operațional, aceasta avea doar un impact limitat asupra simplificării, a direcționării ajutorului și a convergenței nivelurilor de ajutor. Curtea a recomandat ca măsurile de sprijin pentru venit propuse pentru fermieri să fie corelate cu obiective operaționale adecvate și cu niveluri de referință în raport cu care să poată fi comparată performanța acestora; |
| --- | --- |

—

în Raportul special nr. 10/2018, Curtea a concluzionat că, deși schema de plată de bază în favoarea fermierilor se afla pe calea cea bună pe plan operațional, aceasta avea doar un impact limitat asupra simplificării, a direcționării ajutorului și a convergenței nivelurilor de ajutor. Curtea a recomandat ca măsurile de sprijin pentru venit propuse pentru fermieri să fie corelate cu obiective operaționale adecvate și cu niveluri de referință în raport cu care să poată fi comparată performanța acestora;

| — | Raportul special nr. 11/2018 a examinat noile opțiuni pentru finanțarea proiectelor de dezvoltare rurală, care, deși sunt mai simple, nu se axau pe rezultate. Curtea a recomandat Comisiei să analizeze posibilitatea renunțării la rambursarea costurilor în favoarea unei rambursări bazate pe rezultate. |
| --- | --- |

—

Raportul special nr. 11/2018 a examinat noile opțiuni pentru finanțarea proiectelor de dezvoltare rurală, care, deși sunt mai simple, nu se axau pe rezultate. Curtea a recomandat Comisiei să analizeze posibilitatea renunțării la rambursarea costurilor în favoarea unei rambursări bazate pe rezultate.

| 3.52. | Celelalte rapoarte speciale, care acoperă domenii de politică precum energia, clima, mediul, calitatea aerului și bunăstarea animalelor, au inclus, de asemenea, recomandări menite să îmbunătățească performanța bugetului UE prin intensificarea sinergiilor între sectoare și prin consolidarea obligației de răspundere de gestiune. De exemplu:






  — | integrarea politicii privind calitatea aerului în alte politici ale UE (Raportul special nr. 23/2018); |
| --- | --- | --- |

3.52.

—

integrarea politicii privind calitatea aerului în alte politici ale UE (Raportul special nr. 23/2018);

| — | consolidarea legăturilor dintre sistemul de ecocondiționalitate și bunăstarea animalelor (Raportul special nr. 31/2018); |
| --- | --- |

—

consolidarea legăturilor dintre sistemul de ecocondiționalitate și bunăstarea animalelor (Raportul special nr. 31/2018);

| — | creșterea gradului de coerență dintre agricultură, climă, mediu și cadrele de cercetare în vederea îmbunătățirii protecției solului (Raportul special nr. 33/2018); |
| --- | --- |

—

creșterea gradului de coerență dintre agricultură, climă, mediu și cadrele de cercetare în vederea îmbunătățirii protecției solului (Raportul special nr. 33/2018);

| — | îmbunătățirea elementelor esențiale ale guvernanței și ale răspunderii de gestiune în cadrul programului UE pentru demonstrarea la scară comercială a unor tehnologii de captare și de stocare a carbonului care sunt sigure din punct de vedere ecologic și a unor tehnologii inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile (Raportul special nr. 24/2018); |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea elementelor esențiale ale guvernanței și ale răspunderii de gestiune în cadrul programului UE pentru demonstrarea la scară comercială a unor tehnologii de captare și de stocare a carbonului care sunt sigure din punct de vedere ecologic și a unor tehnologii inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile (Raportul special nr. 24/2018);

| — | îmbunătățirea selecției proiectelor pe baza unor criterii obiective și relevante, pentru proiectele de prevenire a inundațiilor (Raportul special nr. 25/2018), precum și pentru proiectele de captare a carbonului sau pentru proiectele inovatoare din domeniul energiei din surse regenerabile (Raportul special nr. 24/2018). |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea selecției proiectelor pe baza unor criterii obiective și relevante, pentru proiectele de prevenire a inundațiilor (Raportul special nr. 25/2018), precum și pentru proiectele de captare a carbonului sau pentru proiectele inovatoare din domeniul energiei din surse regenerabile (Raportul special nr. 24/2018).

Rubrica 3 – Securitate și cetățenie – și rubrica 4 – Europa în lume

| 3.53. | Curtea a publicat opt rapoarte speciale referitoare la aceste rubrici ale CFM. Curtea dorește să atragă atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în patru dintre aceste rapoarte. |
| --- | --- |

3.53.

(a)   Raportul special nr. 7/2018 – Turcia

| 3.54. | Concluzia Curții a fost că asistența era în general bine concepută și că proiectele obținuseră realizările preconizate. Cu toate acestea, în principal din cauza lipsei de voință politică și a faptului că Comisia a utilizat într-o foarte mică măsură condiționalitatea, asistența acordată de UE nu a răspuns în mod suficient unora dintre nevoile fundamentale existente în Turcia în materie de îmbunătățire a guvernanței și a statului de drept. În plus, durabilitatea rezultatelor era adesea în pericol. Prin urmare, Curtea a considerat că eficacitatea finanțării a fost doar una limitată. |
| --- | --- |

3.54.

| 3.55. | Curtea a recomandat Comisiei și, acolo unde a fost cazul, Serviciului European de Acțiune Externă următoarele:






  — | să direcționeze fondurile aferente Instrumentului de asistență pentru preaderare într-un mod mai precis în domeniile în care reformele se lasă așteptate; |
| --- | --- | --- |

3.55.

—

să direcționeze fondurile aferente Instrumentului de asistență pentru preaderare într-un mod mai precis în domeniile în care reformele se lasă așteptate;

| — | să îmbunătățească evaluările abordării sectoriale; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească evaluările abordării sectoriale;

| — | să crească gradul de utilizare a condiționalității; |
| --- | --- |

—

să crească gradul de utilizare a condiționalității;

| — | să îmbunătățească monitorizarea performanței proiectului; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească monitorizarea performanței proiectului;

| — | să reducă restanțele prin aplicarea selectivă a metodei de gestiune indirectă. |
| --- | --- |

—

să reducă restanțele prin aplicarea selectivă a metodei de gestiune indirectă.

(b)   Raportul special nr. 20/2018 – Arhitectura africană pentru pace și securitate (APSA)

| 3.56. | Curtea a constatat că sprijinul acordat de UE, finanțat în cadrul Fondului european de dezvoltare, avusese un efect redus și trebuia reorientat. Deși exista un cadru strategic amplu, sprijinul UE pentru APSA se axase timp îndelungat pe contribuția la costurile operaționale de bază. Din cauza slabei participări financiare a Uniunii Africane, APSA a depins în mare măsură de sprijinul donatorilor timp de mai mulți ani. În pofida contribuțiilor financiare ale UE la componentele APSA, capacitatea acestora varia considerabil și subzistă o serie de provocări. |
| --- | --- |

3.56.

| 3.57. | Curtea a recomandat Comisiei și, acolo unde a fost cazul, Serviciului European de Acțiune Externă următoarele:






  — | să încurajeze participarea Uniunii Africane la APSA, pentru a obține independența financiară a acesteia din urmă și pentru a concentra sprijinul UE în direcția măsurilor de consolidare a capacităților mai degrabă decât în direcția sprijinirii costurilor operaționale; |
| --- | --- | --- |

3.57.

—

să încurajeze participarea Uniunii Africane la APSA, pentru a obține independența financiară a acesteia din urmă și pentru a concentra sprijinul UE în direcția măsurilor de consolidare a capacităților mai degrabă decât în direcția sprijinirii costurilor operaționale;

| — | să se asigure că intervențiile sunt bazate în mod consecvent pe rezultate, să reducă întârzierile în ceea ce privește contractarea, precum și finanțarea retroactivă, să îmbunătățească monitorizarea și să utilizeze în mod coerent instrumentele de finanțare. |
| --- | --- |

—

să se asigure că intervențiile sunt bazate în mod consecvent pe rezultate, să reducă întârzierile în ceea ce privește contractarea, precum și finanțarea retroactivă, să îmbunătățească monitorizarea și să utilizeze în mod coerent instrumentele de finanțare.

(c)   Raportul special nr. 27/2018 – Instrumentul pentru refugiații din Turcia

| 3.58. | Curtea a constatat că, într-un context dificil, Instrumentul pentru refugiații din Turcia mobilizase într-un timp scurt 3 miliarde de euro pentru a asigura un răspuns rapid la criza refugiaților. Cu toate acestea, el nu își atinsese pe deplin obiectivul de a coordona acest răspuns într-un mod eficace. Proiectele auditate au furnizat un sprijin util pentru refugiați; majoritatea proiectelor obținuseră realizările preconizate, dar jumătate dintre ele nu produseseră încă rezultatele așteptate. În plus, Curtea a identificat posibilități de creștere a eficienței proiectelor de ajutor în numerar. Prin urmare, aceasta a concluzionat că instrumentul ar fi putut fi mai eficace și că utilizarea fondurilor ar putea fi optimizată. |
| --- | --- |

3.58.

| 3.59. | Curtea a recomandat Comisiei următoarele:






  — | să răspundă într-un mod mai eficace nevoilor refugiaților în materie de infrastructuri municipale și de sprijin socioeconomic; |
| --- | --- | --- |

3.59.

—

să răspundă într-un mod mai eficace nevoilor refugiaților în materie de infrastructuri municipale și de sprijin socioeconomic;

| — | să îmbunătățească raționalizarea și complementaritatea ajutorului printr-o repartizare clară a sarcinilor între diferitele surse de finanțare; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească raționalizarea și complementaritatea ajutorului printr-o repartizare clară a sarcinilor între diferitele surse de finanțare;

| — | să pună în aplicare o strategie pentru tranziția de la ajutor umanitar la asistență pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

—

să pună în aplicare o strategie pentru tranziția de la ajutor umanitar la asistență pentru dezvoltare;

| — | să îmbunătățească eficiența proiectelor de ajutor în numerar; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească eficiența proiectelor de ajutor în numerar;

| — | să colaboreze cu autoritățile turce în vederea îmbunătățirii mediului de operare pentru ONG-urile internaționale; |
| --- | --- |

—

să colaboreze cu autoritățile turce în vederea îmbunătățirii mediului de operare pentru ONG-urile internaționale;

| — | să intensifice monitorizarea și raportarea cu privire la Instrumentul pentru refugiații din Turcia. |
| --- | --- |

—

să intensifice monitorizarea și raportarea cu privire la Instrumentul pentru refugiații din Turcia.

(d)   Raportul special nr. 32/2018 – Fondul fiduciar al UE (EUTF) pentru Africa

| 3.60. | Curtea a constatat că Fondul fiduciar al UE pentru Africa este un instrument flexibil. Având însă în vedere provocările fără precedent cu care s-a confruntat acesta, modul în care fondul a fost proiectat ar fi trebuit să asigure o mai bună direcționare a acțiunilor. EUTF pentru Africa a fost mai rapid decât instrumentele tradiționale în ceea ce privește lansarea de proiecte, dar s-a confruntat cu provocări similare, care au întârziat punerea în aplicare. Deși proiectele auditate se aflau într-o fază timpurie, acestea începuseră să producă realizări. |
| --- | --- |

3.60.

| 3.61. | Curtea a recomandat Comisiei următoarele:






  — | să amelioreze calitatea obiectivelor EUTF pentru Africa; |
| --- | --- | --- |

3.61.

—

să amelioreze calitatea obiectivelor EUTF pentru Africa;

| — | să revizuiască procedura de selecție a proiectelor; |
| --- | --- |

—

să revizuiască procedura de selecție a proiectelor;

| — | să ia măsuri pentru accelerarea punerii în aplicare; |
| --- | --- |

—

să ia măsuri pentru accelerarea punerii în aplicare;

| — | să îmbunătățească monitorizarea EUTF pentru Africa. |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească monitorizarea EUTF pentru Africa.

Rubrica 5 – Administrație

| 3.62. | În 2018, Curtea a publicat trei rapoarte speciale în domeniul administrației. Curtea dorește să atragă atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în unul dintre aceste rapoarte. |
| --- | --- |

3.62.

(a)   Raportul special nr. 34/2018 – Spațiul de birouri în instituțiile UE

| 3.63. | Curtea a constatat că instituțiile își gestionează în mod eficient cheltuielile cu spațiile de birouri, dar că strategiile imobiliare nu erau întotdeauna documentate oficial. Instituțiile cooperează și aplică principii similare de luare a deciziilor. Raportarea către autoritățile bugetare nu permitea însă realizarea de comparații și de analize ale eficienței. Mecanismele de finanțare a proiectelor mari de construcții pe care Curtea le-a analizat erau adesea complexe, ceea ce a afectat transparența. Cele mai multe dintre aceste proiecte au înregistrat întârzieri, care au generat, în unele cazuri, costuri suplimentare. |
| --- | --- |

3.63.

| 3.64. | Curtea a recomandat instituțiilor următoarele:






  — | să își actualizeze și să își documenteze în mod oficial strategiile imobiliare, precum și să actualizeze în mod regulat documentele de planificare; |
| --- | --- | --- |

3.64.

—

să își actualizeze și să își documenteze în mod oficial strategiile imobiliare, precum și să actualizeze în mod regulat documentele de planificare;

| — | să mărească transparența bugetară în ceea ce privește utilizarea mecanismelor de finanțare pentru proiectele de construcții; |
| --- | --- |

—

să mărească transparența bugetară în ceea ce privește utilizarea mecanismelor de finanțare pentru proiectele de construcții;

| — | să stabilească proceduri de gestionare adecvate pentru proiectele mari de construcții și de renovare; și |
| --- | --- |

—

să stabilească proceduri de gestionare adecvate pentru proiectele mari de construcții și de renovare; și

| — | să îmbunătățească coerența datelor referitoare la portofoliul imobiliar și monitorizarea acestuia. |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească coerența datelor referitoare la portofoliul imobiliar și monitorizarea acestuia.

Rapoarte privind buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare

| 3.65. | În sfârșit, Curtea a publicat patru rapoarte speciale privind buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare. Curtea dorește să atragă atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în trei dintre aceste rapoarte. |
| --- | --- |

3.65.

(a)   Raportul special nr. 2/2018 – Eficiența operațională a gestionării crizelor bancare de către BCE

| 3.66. | În cadrul acestui audit, Curtea a evaluat eficiența operațională a administrării de către Banca Centrală Europeană (BCE) a unei sarcini specifice de supraveghere: gestionarea crizelor. BCE instituise un cadru pentru gestionarea crizelor, dar trebuia să remedieze unele erori de concepție și să abordeze o serie de indicii privind o punere în aplicare ineficientă. Erau stabilite proceduri pentru evaluarea planurilor de redresare ale băncilor, iar evaluatorii aveau acces la instrumente și la orientări utile. Rezultatele evaluărilor acestor planuri nu erau însă utilizate în mod sistematic pentru a identifica crizele și pentru a reacționa la acestea. BCE nu dispunea de un sistem care să utilizeze declanșatori specifici băncilor și care ar putea semnala orice deteriorare previzibilă a situației financiare a unei bănci. În plus, sistemele și orientările pentru evaluări realizate în vederea unei eventuale intervenții timpurii erau insuficient dezvoltate, în timp ce informațiile de gestiune cu privire la calitatea activelor băncilor vulnerabile și capacitatea corespunzătoare la fața locului necesitau îmbunătățiri. |
| --- | --- |

3.66.

| 3.67. | Curtea a recomandat BCE următoarele:






  — | să continue elaborarea orientărilor sale privind evaluările realizate în vederea unei eventuale intervenții timpurii, inclusiv în ceea ce privește reacția rapidă în situații de criză; |
| --- | --- | --- |

3.67.

—

să continue elaborarea orientărilor sale privind evaluările realizate în vederea unei eventuale intervenții timpurii, inclusiv în ceea ce privește reacția rapidă în situații de criză;

| — | să definească un set clar de indicatori pentru identificarea crizelor și pentru reacția la acestea; |
| --- | --- |

—

să definească un set clar de indicatori pentru identificarea crizelor și pentru reacția la acestea;

| — | să îmbunătățească monitorizarea și utilizarea informațiilor cuprinse în planurile de redresare. |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească monitorizarea și utilizarea informațiilor cuprinse în planurile de redresare.

(b)   Raportul special nr. 3/2018 – Procedura privind dezechilibrele macroeconomice (PDM)

| 3.68. | Curtea a examinat punerea în aplicare de către Comisia Europeană a procedurii privind dezechilibrele macroeconomice, care urmărește să identifice, să prevină și să corecteze dezechilibrele macroeconomice care ar putea avea efecte negative asupra stabilității economice. S-a constatat că, deși PDM este în general o procedură bine concepută, Comisia nu o implementa în așa fel încât să asigure prevenirea și corectarea eficace a dezechilibrelor. La nivel mai general, recomandările specifice formulate de Comisie pentru fiecare țară prezentau mai multe deficiențe; clasificarea statelor membre care se confruntau cu dezechilibre nu era transparentă; analiza aprofundată realizată de Comisie, deși avea un standard adecvat, devenise mai puțin vizibilă, iar procedura și implicațiile sale nu erau suficient de bine cunoscute de către publicul larg. În plus, procedura nu facilita în mod adecvat identificarea precoce a dezechilibrelor, întrucât utiliza indicatori bazați pe date neactualizate și pe medii mobile, ceea ce înseamnă că nu se ținea seama de evenimentele recente. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Curtea i-a recomandat Comisiei să îmbunătățească în mod substanțial anumite aspecte ale gestionării PDM și să crească vizibilitatea acestei proceduri. |
| --- | --- |

3.69.

(c)   Raportul special nr. 18/2018 – Este atins obiectivul principal al componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere (PSC)?

| 3.70. | Curtea a constatat că, în mai multe state membre cu un nivel ridicat al datoriei, Pactul de stabilitate și de creștere nu adusese suficiente progrese în vederea îndeplinirii obiectivelor bugetare pe termen mediu într-un timp rezonabil. Comisia Europeană uzase în mod extensiv de puterile sale discreționare la stabilirea normelor de punere în aplicare, precum și în cadrul adoptării deciziilor individuale pentru a reduce cerințele de ajustare prevăzute. |
| --- | --- |

3.70.

| 3.71. | Curtea a recomandat Comisiei următoarele:






  — | să modifice ratele de ajustare prevăzute care figurează în „matricea cerințelor” pentru a crește cerințele de ajustare pentru statele membre cu o pondere a datoriei de peste 60 % și să abordeze efectele cumulate ale deviațiilor permise atunci când sunt activate mai multe clauze de flexibilitate; |
| --- | --- | --- |

3.71.

—

să modifice ratele de ajustare prevăzute care figurează în „matricea cerințelor” pentru a crește cerințele de ajustare pentru statele membre cu o pondere a datoriei de peste 60 % și să abordeze efectele cumulate ale deviațiilor permise atunci când sunt activate mai multe clauze de flexibilitate;

| — | să reformeze sistemul actual de aplicare a clauzelor de flexibilitate, limitând flexibilitatea la costurile bugetare reale ale reformelor și asigurând faptul că clauza privind investițiile nu mai este utilizată în forma sa actuală și este reformată pentru a asigura faptul că toate cheltuielile suplimentare rezultate în urma devierii de la traiectoria inițială către obiectivele pe termen mediu (și anume în toți anii de după acordarea clauzei) sunt legate de investiții și conduc la o creștere a ponderii investițiilor publice în PIB; |
| --- | --- |

—

să reformeze sistemul actual de aplicare a clauzelor de flexibilitate, limitând flexibilitatea la costurile bugetare reale ale reformelor și asigurând faptul că clauza privind investițiile nu mai este utilizată în forma sa actuală și este reformată pentru a asigura faptul că toate cheltuielile suplimentare rezultate în urma devierii de la traiectoria inițială către obiectivele pe termen mediu (și anume în toți anii de după acordarea clauzei) sunt legate de investiții și conduc la o creștere a ponderii investițiilor publice în PIB;

| — | să asigure coerența între cerințele din cadrul componentei preventive și cele din cadrul componentei corective; |
| --- | --- |

—

să asigure coerența între cerințele din cadrul componentei preventive și cele din cadrul componentei corective;

| — | să includă cerințe mai clare în recomandările specifice fiecărei țări, explicând mai bine care sunt cerințele și riscurile existente dacă acestea nu sunt puse în aplicare în timp util. |
| --- | --- |

—

să includă cerințe mai clare în recomandările specifice fiecărei țări, explicând mai bine care sunt cerințele și riscurile existente dacă acestea nu sunt puse în aplicare în timp util.

Partea a treia – Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor

| 3.72. | În fiecare an, Curtea analizează în ce măsură entitățile auditate au luat măsuri ca răspuns la recomandările sale. Această urmărire a situației acțiunilor întreprinse ca răspuns la recomandările formulate de Curte constituie o etapă importantă în ciclul de audit. Ea oferă feedback cu privire la impactul pe care îl are activitatea Curții și încurajează entitățile auditate să pună în aplicare recomandările acesteia. |
| --- | --- |

3.72.

Curtea a analizat punerea în aplicare a tuturor recomandărilor adresate Comisiei în 2015

| 3.73. | În anii anteriori, Curtea a analizat doar o selecție de recomandări dintre cele formulate cu trei ani înainte. Anul acesta, ea a analizat toate cele 185 de recomandări adresate Comisiei în cele 25 de rapoarte speciale adoptate în 2015. Curtea nu a examinat punerea în aplicare a uneia dintre recomandări, deoarece aceasta nu mai era relevantă. De asemenea, ea nu a analizat situația acțiunilor întreprinse în urma celor 48 de recomandări adresate statelor membre. |
| --- | --- |

3.73.

| 3.74. | Analiza a fost efectuată pe baza unor examinări documentare și a unor interviuri cu membri ai personalului Comisiei. Pentru a asigura o analiză corectă și echilibrată, Curtea a transmis Comisiei constatările sale și a ținut seama de răspunsurile acesteia în analiza sa finală. |
| --- | --- |

3.74.

Cum a dat Comisia curs recomandărilor formulate de Curte?

| 3.75. | Dintre cele 184 de recomandări analizate, Comisia pusese în aplicare integral 114 (62 %). Din restul recomandărilor, 26 (14 %) fuseseră puse în aplicare în majoritatea privințelor, 33 (18 %) fuseseră puse în aplicare în anumite privințe, iar celelalte 11 (6 %) nu fuseseră puse în aplicare deloc (a se vedea
  caseta 3.15
  ). În
  anexa 3.3
  este prezentată în detaliu situația punerii în aplicare a recomandărilor.






  Caseta 3.15


  Punerea în aplicare a recomandărilor formulate în 2015 în urma auditurilor performanței efectuate de Curte
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

3.75.

Caseta 3.15

Punerea în aplicare a recomandărilor formulate în 2015 în urma auditurilor performanței efectuate de Curte

Image 29

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 3.76. | În anumite domenii, Comisia a reacționat într-un mod deosebit de pozitiv la recomandările formulate de Curte. Pentru trei rapoarte speciale privind energia din surse regenerabile în Africa de Est (Raportul special nr. 15/2015), asistența financiară acordată țărilor aflate în dificultate (Raportul special nr. 18/2015) și acordarea de asistență tehnică Greciei (Raportul special nr. 19/2015), toate recomandările au fost puse în aplicare integral. |
| --- | --- |

3.76.

| 3.77. | Comisia nu a acceptat 15 recomandări și a acceptat parțial 17. Cu toate acestea, 10 dintre cele 17 recomandări acceptate parțial au fost în cele din urmă puse în aplicare integral, două dintre recomandările respinse au fost și ele puse în aplicare integral, iar alte două au fost puse în aplicare în anumite privințe. |
| --- | --- |

3.77.

| 3.78. | În concluzie, Curtea a observat că auditurile sale cu privire la performanță au condus la o serie de îmbunătățiri importante, deși unele dintre deficiențele identificate există în continuare.
  Anexa 3.4
  descrie deficiențele rămase în cazul recomandărilor puse în aplicare parțial. |
| --- | --- |

3.78.

Concluzii și recomandări

Concluzii

1.   Indicatorii arată o variație semnificativă la nivelul realizărilor și sugerează că, în ansamblu, s-au înregistrat progrese moderate (punctele 3.7-3.20)

| 3.79. | În ansamblu, datele incluse în fișele de program sugerează că progresul către obiectivele de performanță este moderat. Demararea lentă și cu întârziere atât a programelor din domeniul coeziunii, cât și a celor din domeniul dezvoltării rurale a fost un important factor limitativ. |
| --- | --- |

3.79.

2.   Indicatorii nu au oferit întotdeauna o imagine fidelă a progreselor reale înregistrate (punctele 3.21-3.35)

| 3.80. | Atât calcularea progresului către obiectiv în raport cu valoarea de referință, cât și progresul către obiectiv raportat de Comisie în prezentarea generală a performanței programelor ar trebui tratate cu precauție, din diverse motive:






  (a) | Mulți indicatori nu au fost bine aleși (punctele 3.22-3.27)







  — | indicatorii se axau pe resurse și pe realizări, mai degrabă decât pe rezultate și pe impacturi; |
| --- | --- | --- | --- |

3.80.

(a)

Mulți indicatori nu au fost bine aleși (punctele 3.22-3.27)

—

indicatorii se axau pe resurse și pe realizări, mai degrabă decât pe rezultate și pe impacturi;

| — | anumiți indicatori nu măsurau realizările obținute cu ajutorul bugetului UE; |
| --- | --- |

—

anumiți indicatori nu măsurau realizările obținute cu ajutorul bugetului UE;

| — | nu existau indicatori pentru anumite aspecte ale unora dintre obiectivele programelor. |
| --- | --- |

—

nu existau indicatori pentru anumite aspecte ale unora dintre obiectivele programelor.

| (b) | Pentru mulți indicatori, progresele nu au putut fi calculate (punctele 3.28-3.30)







  — | Pentru aproape jumătate dintre indicatori, nu a fost posibil să se calculeze progresul către obiectiv înregistrat în raport cu valoarea de referință. Deși acest lucru poate fi explicat de mai mulți factori, principalul motiv a fost lipsa valorilor de referință, a datelor privind progresele realizate și/sau a valorilor-țintă. |
| --- | --- | --- |

(b)

Pentru mulți indicatori, progresele nu au putut fi calculate (punctele 3.28-3.30)

—

Pentru aproape jumătate dintre indicatori, nu a fost posibil să se calculeze progresul către obiectiv înregistrat în raport cu valoarea de referință. Deși acest lucru poate fi explicat de mai mulți factori, principalul motiv a fost lipsa valorilor de referință, a datelor privind progresele realizate și/sau a valorilor-țintă.

| (c) | Pentru unele programe, datele disponibile erau de o calitate insuficientă (punctele 3.31-3.33)







  — | unele programe dispuneau de numeroși indicatori pentru care nu existau date referitoare la progresele realizate pentru perioada de după 2015 sau pentru care nu existau deloc date referitoare la progres; |
| --- | --- | --- |

(c)

Pentru unele programe, datele disponibile erau de o calitate insuficientă (punctele 3.31-3.33)

—

unele programe dispuneau de numeroși indicatori pentru care nu existau date referitoare la progresele realizate pentru perioada de după 2015 sau pentru care nu existau deloc date referitoare la progres;

| — | o serie de alte aspecte legate de calitatea datelor a complicat și mai mult analiza progreselor. |
| --- | --- |

—

o serie de alte aspecte legate de calitatea datelor a complicat și mai mult analiza progreselor.

| (d) | Unele programe includ obiective care nu sunt suficient de ambițioase (punctele 3.34-3.35)







  — | Multe programe includeau obiective pe care Curtea le consideră ca fiind lipsite de ambiție. În șapte programe, aceste obiective constituiau cel puțin 15 % din toate obiectivele. |
| --- | --- | --- |

(d)

Unele programe includ obiective care nu sunt suficient de ambițioase (punctele 3.34-3.35)

—

Multe programe includeau obiective pe care Curtea le consideră ca fiind lipsite de ambiție. În șapte programe, aceste obiective constituiau cel puțin 15 % din toate obiectivele.

| 3.81. | Caseta 3.16
  sintetizează concluziile Curții privind măsura în care programele au fost în mod special afectate de deficiențele identificate la literele (a)-(d) de mai sus:






  (a) | programele în cazul cărora proporția de indicatori de resurse și de indicatori de realizare depășea 66 %; |
| --- | --- | --- |

3.81.

(a)

programele în cazul cărora proporția de indicatori de resurse și de indicatori de realizare depășea 66 %;

| (b) | programele în cazul cărora progresele nu au putut fi măsurate pentru mai mult de 33 % dintre indicatori; |
| --- | --- |

(b)

programele în cazul cărora progresele nu au putut fi măsurate pentru mai mult de 33 % dintre indicatori;

| (c) | programele în cazul cărora, pentru cel puțin 25 % dintre indicatori, nu existau date referitoare la progresele realizate pentru perioada de după 2015 sau nu existau deloc astfel de date; |
| --- | --- |

(c)

programele în cazul cărora, pentru cel puțin 25 % dintre indicatori, nu existau date referitoare la progresele realizate pentru perioada de după 2015 sau nu existau deloc astfel de date;

| (d) | programele în cazul cărora cel puțin 15 % dintre indicatori aveau obiective lipsite de ambiție. |
| --- | --- |

(d)

programele în cazul cărora cel puțin 15 % dintre indicatori aveau obiective lipsite de ambiție.

Aceasta arată că în eșantionul Curții nu există nici măcar un singur program care să nu fie afectat de aceste deficiențe.

| Caseta 3.16


  Sinteza concluziilor | Programele examinate și % din programarea financiară aferentă perioadei 2014-2020 pentru programele incluse în eșantion (în fiecare casetă) | Progresul mediu înregistrat către obiectiv: Calculul efectuat de Curte (progresul înregistrat în raport cu valoarea de referință) | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Progresul mediu înregistrat către obiectiv este egal cu 20 % sau mai mic | Progresul mediu către obiectiv este de peste 20 % și sub 50 % | Progresul mediu către obiectiv este egal cu 50 % sau mai mare | |
| | Cadru de performanță fără niciuna dintre cele patru deficiențe identificate | | | | |
| | Cadru de performanță cu una dintre cele patru deficiențe identificate | FEDR, Produse alimentare și hrană pentru animale | FEADR, IEV, IPA II | Erasmus+, Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane, Fondul pentru azil, migrație și integrare, Fondul pentru securitate internă, ICD, Ajutorul umanitar, Fondul european de ajustare la globalizare | |
| | 21 % din programarea financiară inclusă în eșantion | 13 % din programarea financiară inclusă în eșantion | 6 % din programarea financiară inclusă în eșantion | |
| | Cadru de performanță cu cel puțin două dintre cele patru deficiențe identificate | | Orizont 2020, MIE, Fondul de coeziune, programul Europa creativă | FEIS, FSE, FEPAM, LIFE | |
| | 17 % din programarea financiară inclusă în eșantion | 11 % din programarea financiară inclusă în eșantion | |
| Notă: | progresul realizat către obiectiv nu a putut fi calculat pentru FEGA și pentru Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (32 % din programarea financiară inclusă în eșantion) |

Caseta 3.16

Sinteza concluziilor

Programele examinate și % din programarea financiară aferentă perioadei 2014-2020 pentru programele incluse în eșantion (în fiecare casetă)

Progresul mediu înregistrat către obiectiv: Calculul efectuat de Curte (progresul înregistrat în raport cu valoarea de referință)

Progresul mediu înregistrat către obiectiv este egal cu 20 % sau mai mic

Progresul mediu către obiectiv este de peste 20 % și sub 50 %

Progresul mediu către obiectiv este egal cu 50 % sau mai mare

Cadru de performanță fără niciuna dintre cele patru deficiențe identificate

Cadru de performanță cu una dintre cele patru deficiențe identificate

FEDR, Produse alimentare și hrană pentru animale

FEADR, IEV, IPA II

Erasmus+, Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane, Fondul pentru azil, migrație și integrare, Fondul pentru securitate internă, ICD, Ajutorul umanitar, Fondul european de ajustare la globalizare

21 % din programarea financiară inclusă în eșantion

13 % din programarea financiară inclusă în eșantion

6 % din programarea financiară inclusă în eșantion

Cadru de performanță cu cel puțin două dintre cele patru deficiențe identificate

Orizont 2020, MIE, Fondul de coeziune, programul Europa creativă

FEIS, FSE, FEPAM, LIFE

17 % din programarea financiară inclusă în eșantion

11 % din programarea financiară inclusă în eșantion

Notă:

progresul realizat către obiectiv nu a putut fi calculat pentru FEGA și pentru Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (32 % din programarea financiară inclusă în eșantion)

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 3.82. | La punctele 3.36-3.71 sunt prezentate principalele concluzii și recomandări dintr-o selecție de rapoarte speciale publicate de Curte în 2018. |
| --- | --- |

3.82.

| 3.83. | Exercițiul desfășurat în acest an pentru a urmări situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare (a se vedea punctele 3.72-3.78) a confirmat faptul că, la fel ca în anii precedenți, 76 % dintre recomandările evaluate de Curte fuseseră puse în aplicare fie integral, fie în majoritatea privințelor. În 18 % din cazuri, recomandările fuseseră puse în aplicare numai în anumite privințe, existând în continuare deficiențe semnificative. Numai 6 % dintre recomandări nu fuseseră puse în aplicare. |
| --- | --- |

3.83.

Recomandări

| 3.84. | Anexa 3.5
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor trei recomandări formulate în capitolul 3 din Raportul anual pe 2015. Toate cele trei recomandări fuseseră puse în aplicare în anumite privințe. |
| --- | --- |

3.84.

| 3.85. | Pe baza concluziilor formulate pentru exercițiul 2018, Curtea adresează Comisiei următoarele recomandări: |
| --- | --- |

3.85.

Recomandarea 3.1 – Comisia ar trebui să promoveze includerea în fișele de program a unor indicatori care:

| (a) | printr-un echilibru mai bun între resurse, realizări, rezultate și impacturi, furnizează informații mai relevante cu privire la realizările programelor de cheltuieli ale UE; |
| --- | --- |

(a)

printr-un echilibru mai bun între resurse, realizări, rezultate și impacturi, furnizează informații mai relevante cu privire la realizările programelor de cheltuieli ale UE;

| (b) | au o legătură clară cu acțiunile finanțate prin programele de cheltuieli ale UE; |
| --- | --- |

(b)

au o legătură clară cu acțiunile finanțate prin programele de cheltuieli ale UE;

| (c) | reflectă realizările programelor de cheltuieli ale UE mai degrabă decât performanța Comisiei și a altor organisme de punere în aplicare a acestor programe; și |
| --- | --- |

(c)

reflectă realizările programelor de cheltuieli ale UE mai degrabă decât performanța Comisiei și a altor organisme de punere în aplicare a acestor programe; și

| (d) | acoperă obiectivele programelor. |
| --- | --- |

(d)

acoperă obiectivele programelor.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: publicarea în 2022 a fișelor de program pentru bugetul pe 2023

Recomandarea 3.2 – Pentru a putea calcula progresele către obiectiv în raport cu valoarea de referință, Comisia ar trebui să propună, pentru toate programele, cadre de performanță cu caracteristicile menționate în continuare pentru indicatorii de performanță. În cazul în care Comisia consideră că acest lucru nu este relevant pentru un anumit indicator, ar trebui să explice alegerea sa în fișele de program.

| (a) | valori de referință cantitative, cu precizarea anului valorii de referință; |
| --- | --- |

(a)

valori de referință cantitative, cu precizarea anului valorii de referință;

| (b) | obiective de etapă cantitative; |
| --- | --- |

(b)

obiective de etapă cantitative;

| (c) | obiective cantitative, cu precizarea anului în care trebuie atins obiectivul; |
| --- | --- |

(c)

obiective cantitative, cu precizarea anului în care trebuie atins obiectivul;

| (d) | date care să aibă nivelul de calitate necesar pentru ca progresele către obiectiv înregistrate în raport cu valoarea de referință să poată fi calculate cu ușurință. |
| --- | --- |

(d)

date care să aibă nivelul de calitate necesar pentru ca progresele către obiectiv înregistrate în raport cu valoarea de referință să poată fi calculate cu ușurință.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: publicarea în 2022 a fișelor de program pentru bugetul pe 2023

Recomandarea 3.3 – Comisia ar trebui să urmărească să obțină informații actualizate referitoare la performanță pentru toți indicatorii de performanță, de exemplu prin introducerea unor instrumente de raportare noi pe platforme de internet.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: lansarea proiectului în 2021

Recomandarea 3.4 – Comisia ar trebui să documenteze obiectivele propuse, astfel încât autoritatea bugetară să poată evalua nivelul de ambiție al acestora. Acest lucru va implica propunerea de obiective pentru toți indicatorii în programele de cheltuieli.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: publicarea în 2022 a fișelor de program pentru bugetul pe 2023

Recomandarea 3.5 – Comisia ar trebui să continue să îmbunătățească prezentarea generală a performanței programelor, în special prin:

| (a) | utilizarea unei singure metode pentru calcularea progresului către obiectiv în raport cu valoarea de referință. În cazul în care Comisia consideră că acest lucru nu este fezabil pentru un anumit indicator, ar trebui să explice alegerea sa în prezentarea generală a performanței programelor; |
| --- | --- |

(a)

utilizarea unei singure metode pentru calcularea progresului către obiectiv în raport cu valoarea de referință. În cazul în care Comisia consideră că acest lucru nu este fezabil pentru un anumit indicator, ar trebui să explice alegerea sa în prezentarea generală a performanței programelor;

| (b) | explicarea raționamentului utilizat pentru selectarea indicatorilor de performanță pentru fiecare program. |
| --- | --- |

(b)

explicarea raționamentului utilizat pentru selectarea indicatorilor de performanță pentru fiecare program.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: data publicării ediției din 2021 a prezentării generale a performanței programelor

---

(1)  Articolul 317 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

(2)  A se vedea documentul Draft General Budget of the European Union for the financial year 2019 – Working document – Part I – programme statements of operational expenditure (Proiect de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019 – Document de lucru – Partea întâi – Fișele de program pentru cheltuielile operaționale) – COM(2018) 600 – mai 2018.

(3)  A se vedea documentul EU Budget 2014-2020 Programmes’ Performance Overview – Extract from programme statements of operational expenditure Draft Budget 2019 (Prezentarea generală a performanței programelor finanțate din bugetul UE în perioada 2014-2020 – Extras din fișele de program pentru cheltuielile operaționale prevăzute în proiectul de buget pe 2019) – COM(2018) 600 – mai 2018.

(4)  Notă: în recomandarea 5 din capitolul 3 al Raportului anual pe 2016 (punctul 3.77), Curtea a solicitat Comisiei „să indice, în rapoartele principale privind de performanța, dacă, după cunoștințele sale, informațiile furnizate cu privire la performanță sunt de o calitate suficientă”.

(5)  Valorile de referință depindeau de disponibilitatea informațiilor, dar au fost, în principiu, datele referitoare la aspectul relevant al programului disponibile la 1 ianuarie 2014.

(6)  A se vedea, de exemplu, documentul intitulat Measuring distance to the Sustainable Development Goal (SDG) targets – An assessment of where OECD countries stand [Măsurarea distanței până la obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) – O evaluare a situației țărilor din cadrul OCDE], OCDE, iunie 2017, p. 15, tabelul 3: Pros and cons of different normalisation procedures (Argumente pro și contra privind diferite proceduri de normalizare).

(7)  A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat Better Regulation Guidelines (Orientări privind o mai bună legiferare), SWD(2017) 350 final, 7 iulie 2017, p. 26.

(8)  Așa cum s-a explicat în nota metodologică de la pagina 2 din prezentarea generală a performanței programelor.

(9)  După trei ani și, respectiv, după patru ani din șapte.

(10)  Notă: pentru a calcula progresele înregistrate în raport cu valoarea de referință, Curtea a considerat că valoarea de referință a indicatorilor era zero, chiar dacă această informație nu figura în fișele de program.

(11)  Modificarea legislației relevante este în curs, pentru a permite raportarea cu privire la operațiunile implementate parțial.

(12)  Pe baza a cinci indicatori.

(13)  Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (JO L 347, 20.12.2013, p. 855).

(14)  Pentru definițiile termenilor „realizare” [în Regulamentul financiar, „performanțe”], „rezultat” și „impact”, a se vedea articolul 2 din Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Uniunii (iulie 2018) și pagina 49 din Orientările privind o mai bună legiferare [SWD(2017) 350 final].

(15)  În unele cazuri, clasificarea indicatorilor realizată de Curte era diferită de cea utilizată de Comisie sau de cea stabilită în legislația UE relevantă.

(16)  Acest aspect este subliniat și în documentul intitulat OECD Best Practices for Performance Budgeting, publicat de Comitetul de guvernanță publică din cadrul Direcției de guvernanță publică a OCDE [GOV/PGC/SBO(2018)7, 23 noiembrie 2018]. Buna practică nr. 3 include următoarele: „Guvernul utilizează o combinație de măsuri privind performanța, stabilind un echilibru între nevoia de a măsura rezultatele politicilor pe termen mai lung și necesitatea de a monitoriza progresele înregistrate pe termen mai scurt.”

(17)  COM(2018) 600: Draft General Budget of the European Union for the financial year 2019; Working document Part I, programme statements of operational expenditure, mai 2018, p. 5.

(18)  Și, acolo unde este cazul, și de politica de însoțire care nu prevede neapărat cheltuieli (de exemplu, prin intermediul reglementărilor UE).

(19)  A se vedea, de exemplu, următoarea notă de subsol care figurează la doi indicatori referitori la obiective generale din programul de ajutor umanitar („numărul de decese cauzate de dezastre naturale înregistrat în baza de date EM-DAT” și „numărul de țări care prezintă un risc foarte ridicat de dezastre potrivit indicelui INFORM”): „Ar trebui remarcat faptul că o parte foarte importantă a rezultatelor și evoluției anuale ale acestui indicator depinde de factori externi care sunt în totalitate în afara controlului Comisiei. Contribuția specifică a ajutorului umanitar la evoluția acestui indicator este dificil de evaluat.”

(20)  Toate programele aveau obiective specifice. Unele programe nu aveau însă niciun obiectiv general.

(21)  „Numărul persoanelor care au beneficiat de sprijin pentru depășirea unei situații de criză care a afectat condițiile lor de viață”.

(22)  De exemplu, în tabelele de performanță din anexa 11 la raportul său anual de activitate, DG REGIO subliniază că, „în ceea ce privește cifrele intermediare incluse în tabelele de mai jos, ar trebui remarcat, de asemenea, că acestea sunt estimări pur indicative, care nu ar trebui utilizate pentru identificarea cazurilor de performanță insuficientă”.

(23)  De exemplu, Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD), obiectivul specific 1, indicatorul 2 – „Proporția elevilor care încep primul an de studii primare și care ajung în ultimul an al ciclului primar, defalcată pe sexe”, pentru care o notă de subsol precizează următoarele: „Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că acest indicator nu este încă disponibil: metodologia nu este definită și nu există date. Potrivit UNESCO, care este lider în materie de indicatori legați de obiectivele de dezvoltare durabilă în domeniul educației, vor fi necesari 3 până la 5 ani înainte ca acest indicator să poată fi utilizat.”

(24)  Recomandarea Consiliului privind descărcarea de gestiune care trebuie acordată Comisiei cu privire la execuția bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017, capitolul 3, punctul 3.

(25)  ”Descărcarea de gestiune 2017: bugetul general al UE – Comisia și agențiile executive“ [P8_TA(2019)0242, punctul 236].

(26)  În condițiile în care rețeaua globală în UE se ridică la peste 138 000 km de linii de cale ferată.

(27)  Valoarea de referință și obiectivul au fost de 3,2 și, respectiv, de 3,0 cereri de brevet la 10 milioane de euro finanțare.

(28)  https://www.eca.europa.eu

(29)  Publicațiile Curții din 2018 includ, de asemenea, nouă documente de analiză: două analize panoramice, șase documente de informare și un studiu de caz rapid.

(30)  1a (Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă), 1b (Coeziune economică, socială și teritorială), 2 (Creștere durabilă: resurse naturale), 3 (Securitate și cetățenie), 4 (Europa în lume), 5 (Administrație).

(31)  Notă: rapoartele speciale care abordează acțiunile UE în domeniul mediului și al climei sunt incluse în rubrica 2 de mai jos.

ANEXA 3.1

LISTA PROGRAMELOR INCLUSE ÎN EȘANTIONUL CURȚII

| Rubrica din CFM | Acronim | Denumirea programului |
| --- | --- | --- |
| 1a | MIE | Mecanismul pentru interconectarea Europei |
| 1a | FEIS | Fondul european pentru investiții strategice |
| 1a | Erasmus+ | Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport |
| 1a | Orizont 2020 | Programul-cadru pentru cercetare și inovare |
| 1b | — | Fondul de coeziune |
| 1b | FEDR | Fondul european de dezvoltare regională |
| 1b | FSE | Fondul social european |
| 1b | — | Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane |
| 2 | FEADR | Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală |
| 2 | FEGA | Fondul european de garantare agricolă |
| 2 | FEPAM | Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime |
| 2 | LIFE | Programul pentru mediu și politici climatice |
| 3 | — | Fondul pentru azil, migrație și integrare |
| 3 | — | Programul Europa creativă |
| 3 | — | Produse alimentare și hrană pentru animale |
| 3 | — | Fondul pentru securitate internă |
| 4 | ICD | Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare |
| 4 | IEV | Instrumentul european de vecinătate |
| 4 | IPA II | Instrumentul de asistență pentru preaderare |
| 4 | — | Ajutorul umanitar |
| Instrumente speciale | FEG | Fondul european de ajustare la globalizare |
| Instrumente speciale | FSUE | Fondul de solidaritate al Uniunii Europene |
| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |

Rubrica din CFM

Acronim

Denumirea programului

1a

MIE

Mecanismul pentru interconectarea Europei

1a

FEIS

Fondul european pentru investiții strategice

1a

Erasmus+

Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport

1a

Orizont 2020

Programul-cadru pentru cercetare și inovare

1b

—

Fondul de coeziune

1b

FEDR

Fondul european de dezvoltare regională

1b

FSE

Fondul social european

1b

—

Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane

2

FEADR

Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală

2

FEGA

Fondul european de garantare agricolă

2

FEPAM

Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime

2

LIFE

Programul pentru mediu și politici climatice

3

—

Fondul pentru azil, migrație și integrare

3

—

Programul Europa creativă

3

—

Produse alimentare și hrană pentru animale

3

—

Fondul pentru securitate internă

4

ICD

Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare

4

IEV

Instrumentul european de vecinătate

4

IPA II

Instrumentul de asistență pentru preaderare

4

—

Ajutorul umanitar

Instrumente speciale

FEG

Fondul european de ajustare la globalizare

Instrumente speciale

FSUE

Fondul de solidaritate al Uniunii Europene

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

ANEXA 3.2

RECOMANDĂRI ADRESATE STATELOR MEMBRE ÎN 2018

| Numărul raportului special | Titlul raportului special | Recomandarea adresată statelor membre – număr și domeniu/rezumat |
| --- | --- | --- |
| 5/2018 | Energie din surse regenerabile pentru o dezvoltare rurală durabilă: sinergiile posibile sunt considerabile, dar rămân în mare parte nevalorificate. | 1. | O analiză din perspectiva mediului rural a viitoarei politici privind energia din surse regenerabile (mai exact, atunci când se elaborează viitoarea politică privind energia din surse regenerabile, luând în considerare circumstanțele și nevoile comunităților și ale economiei rurale) |

Numărul raportului special

Titlul raportului special

Recomandarea adresată statelor membre – număr și domeniu/rezumat

5/2018

Energie din surse regenerabile pentru o dezvoltare rurală durabilă: sinergiile posibile sunt considerabile, dar rămân în mare parte nevalorificate.

1.

O analiză din perspectiva mediului rural a viitoarei politici privind energia din surse regenerabile (mai exact, atunci când se elaborează viitoarea politică privind energia din surse regenerabile, luând în considerare circumstanțele și nevoile comunităților și ale economiei rurale)

| 5. | O mai bună selecție a proiectelor, luând în considerare valoarea adăugată adusă zonelor rurale și viabilitatea proiectelor |
| --- | --- |

5.

O mai bună selecție a proiectelor, luând în considerare valoarea adăugată adusă zonelor rurale și viabilitatea proiectelor

Notă: recomandarea 1 a fost adresată Comisiei, în cooperare cu statele membre, iar recomandarea 5 a fost adresată Comisiei și statelor membre.

6/2018

Libera circulație a lucrătorilor – această libertate fundamentală este garantată, dar o mai bună direcționare a fondurilor UE ar facilita mobilitatea lucrătorilor.

| 1. | (a) Măsurarea gradului de cunoaștere de către cetățeni a instrumentelor existente pentru furnizarea de informații privind libertatea de circulație a lucrătorilor, precum și pentru raportarea cazurilor de discriminare |
| --- | --- |

1.

(a) Măsurarea gradului de cunoaștere de către cetățeni a instrumentelor existente pentru furnizarea de informații privind libertatea de circulație a lucrătorilor, precum și pentru raportarea cazurilor de discriminare

| 3. | Îmbunătățirea colectării și a utilizării datelor privind fluxurile și tendințele de mobilitate a forței de muncă și privind dezechilibrele de pe piața muncii |
| --- | --- |

3.

Îmbunătățirea colectării și a utilizării datelor privind fluxurile și tendințele de mobilitate a forței de muncă și privind dezechilibrele de pe piața muncii

| 5. | (b) Să îmbunătățească monitorizarea eficacității axei EURES din cadrul EaSI, în special în ceea ce privește plasarea forței de muncă |
| --- | --- |

5.

(b) Să îmbunătățească monitorizarea eficacității axei EURES din cadrul EaSI, în special în ceea ce privește plasarea forței de muncă

Notă: recomandările 1 (a), 3 și 5 (b) sunt adresate atât Comisiei, cât și statelor membre.

| 6. | Remedierea limitărilor care afectează portalul mobilității pentru ocuparea forței de muncă EURES |
| --- | --- |

6.

Remedierea limitărilor care afectează portalul mobilității pentru ocuparea forței de muncă EURES

8/2018

Sprijinul acordat de UE pentru investiții productive în întreprinderi – trebuie pus un accent mai mare pe durabilitate.

| 1. | (a) Promovarea durabilității rezultatelor |
| --- | --- |

1.

(a) Promovarea durabilității rezultatelor

| 2. | Luarea în calcul a durabilității în cadrul procedurilor de selecție |
| --- | --- |

2.

Luarea în calcul a durabilității în cadrul procedurilor de selecție

| 3. | Punerea accentului pe durabilitate în procesul de monitorizare și de raportare |
| --- | --- |

3.

Punerea accentului pe durabilitate în procesul de monitorizare și de raportare

| 4. | Luarea în calcul a durabilității în cadrul evaluărilor |
| --- | --- |

4.

Luarea în calcul a durabilității în cadrul evaluărilor

Notă: recomandarea 4 este adresată atât Comisiei, cât și statelor membre.

| 5. | (b) Aplicarea consecventă a unor măsuri corective clare |
| --- | --- |

5.

(b) Aplicarea consecventă a unor măsuri corective clare

9/2018

Parteneriatele public-privat în UE: deficiențe generalizate și beneficii limitate

| 1. | Nu ar trebui să se promoveze o utilizare mai intensă și la o scară mai largă a parteneriatelor public-privat până când problemele identificate nu sunt soluționate și recomandările următoare nu sunt puse în aplicare cu succes. |
| --- | --- |

1.

Nu ar trebui să se promoveze o utilizare mai intensă și la o scară mai largă a parteneriatelor public-privat până când problemele identificate nu sunt soluționate și recomandările următoare nu sunt puse în aplicare cu succes.

Notă: recomandarea 1 este adresată atât Comisiei, cât și statelor membre.

| 2. | Ar trebui atenuat impactul financiar pe care îl au întârzierile și renegocierile asupra costului care trebuie suportat de partenerul public în cadrul parteneriatelor public-privat. |
| --- | --- |

2.

Ar trebui atenuat impactul financiar pe care îl au întârzierile și renegocierile asupra costului care trebuie suportat de partenerul public în cadrul parteneriatelor public-privat.

| 3. | (a) Selectarea opțiunii de parteneriat public-privat ca cea mai bună metodă de achiziție ar trebui să aibă la bază analize comparative temeinice ale diferitor altor opțiuni de achiziții. |
| --- | --- |

3.

(a) Selectarea opțiunii de parteneriat public-privat ca cea mai bună metodă de achiziție ar trebui să aibă la bază analize comparative temeinice ale diferitor altor opțiuni de achiziții.

| 4. | (a) Stabilirea unor politici și strategii clare în materie de parteneriate public-privat |
| --- | --- |

4.

(a) Stabilirea unor politici și strategii clare în materie de parteneriate public-privat

| 5. | (b) Cadrul UE ar trebui ameliorat astfel încât să permită o eficacitate mai mare a proiectelor implementate în parteneriat public-privat. |
| --- | --- |

5.

(b) Cadrul UE ar trebui ameliorat astfel încât să permită o eficacitate mai mare a proiectelor implementate în parteneriat public-privat.

12/2018

Banda largă în statele membre ale UE: în pofida progreselor înregistrate, nu toate obiectivele Strategiei Europa 2020 vor fi atinse.

| 2. | Planificarea strategică (mai exact, statele membre trebuie să dezvolte planuri revizuite care să arate modul în care intenționează să îndeplinească obiectivele de nivel înalt în materie de bandă largă după 2020). |
| --- | --- |

2.

Planificarea strategică (mai exact, statele membre trebuie să dezvolte planuri revizuite care să arate modul în care intenționează să îndeplinească obiectivele de nivel înalt în materie de bandă largă după 2020).

| 4. | Cadrul de reglementare (mai exact, statele membre trebuie să revizuiască mandatul autorităților lor naționale de reglementare în conformitate cu cadrul de reglementare revizuit al UE în domeniul telecomunicațiilor). |
| --- | --- |

4.

Cadrul de reglementare (mai exact, statele membre trebuie să revizuiască mandatul autorităților lor naționale de reglementare în conformitate cu cadrul de reglementare revizuit al UE în domeniul telecomunicațiilor).

21/2018

Selecția și monitorizarea proiectelor în cadrul FEDR și al FSE în perioada 2014-2020 continuă să se axeze în principal pe realizări.

| 1. | Selecție axată pe rezultate (mai exact, statele membre ar trebui să dispună de criterii de selecție care să impună beneficiarilor să definească cel puțin un indicator de rezultat veritabil și o evaluare a acestor rezultate preconizate și a indicatorilor să fie inclusă în raportul de evaluare a propunerilor de proiecte ...). |
| --- | --- |

1.

Selecție axată pe rezultate (mai exact, statele membre ar trebui să dispună de criterii de selecție care să impună beneficiarilor să definească cel puțin un indicator de rezultat veritabil și o evaluare a acestor rezultate preconizate și a indicatorilor să fie inclusă în raportul de evaluare a propunerilor de proiecte ...).

| 2. | (a) Monitorizare axată pe rezultate (mai exact, statele membre trebuie să includă indicatori de rezultat cuantificați în acordul de grant, care să contribuie la indicatorii de rezultat stabiliți la nivelul programului operațional). |
| --- | --- |

2.

(a) Monitorizare axată pe rezultate (mai exact, statele membre trebuie să includă indicatori de rezultat cuantificați în acordul de grant, care să contribuie la indicatorii de rezultat stabiliți la nivelul programului operațional).

33/2018

Combaterea deșertificării în UE: o amenințare din ce în ce mai mare, care impune acțiuni suplimentare.

| 1. | Recomandare adresată „Comisiei, în cooperare cu statele membre”: înțelegerea fenomenelor de degradare a terenurilor și de deșertificare în UE |
| --- | --- |

1.

Recomandare adresată „Comisiei, în cooperare cu statele membre”: înțelegerea fenomenelor de degradare a terenurilor și de deșertificare în UE

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

ANEXA 3.3

INFORMAȚII DETALIATE PRIVIND STADIUL PUNERII ÎN APLICARE A RECOMANDĂRILOR FORMULATE ÎN 2015, PENTRU FIECARE RAPORT EXAMINAT

| RS | Titlul raportului | Nr. crt. | Punctul din raport | Pusă în aplicare integral | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe | Nepusă în aplicare | Nu a putut fi verificată | Nu mai prezintă relevanță |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RS nr. 01/2015 | Transportul pe căile navigabile interioare în Europa: din 2001, nu s-au mai observat îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește ponderea modală și condițiile de navigație | 1 | Punctul 52, rec. 1 litera (a) | | | | | x | |
| 2 | Punctul 52, rec. 1 litera (b) | | | x | | | |
| 3 | Punctul 54, rec. 2 litera (a) | | | x | | | |
| 4 | Punctul 54, rec. 2 litera (b) | | | x | | | |
| 5 | Punctul 54, rec. 2 litera (c) | | | | | x | |
| RS nr. 02/2015 | Fondurile acordate de UE pentru stațiile de epurare a apelor uzate urbane din bazinul hidrografic al Dunării: sunt necesare eforturi suplimentare pentru a ajuta statele membre să îndeplinească obiectivele politicii UE în domeniul apelor uzate | 1 | Punctul 108, rec. 1 litera (a) | | | | x | | |
| 2 | Punctul 108, rec. 1 litera (b) | x | | | | | |
| 3 | Punctul 108, rec. 1 litera (c) | x | | | | | |
| 4 | Punctul 108, rec. 1 litera (d) | x | | | | | |
| 5 | Punctul 108, rec. 1 litera (e) | x | | | | | |
| 6 | Punctul 110, rec. 2 litera (a) | | | x | | | |
| 7 | Punctul 110, rec. 2 litera (b) | x | | | | | |
| 8 | Punctul 115, rec. 3 litera (a) | | | | x | | |
| 9 | Punctul 115, rec. 3 litera (b) | | | | x | | |
| 10 | Punctul 115, rec. 3 litera (c) | | x | | | | |
| 11 | Punctul 115, rec. 3 litera (d) | | | x | | | |
| 12 | Punctul 115, rec. 3 litera (e) | x | | | | | |
| 13 | Punctul 117, rec. 4 litera (a) | | | | x | | |
| 14 | Punctul 117, rec. 4 litera (b) | | x | | | | |
| 15 | Punctul 119, rec. 5 litera (a) | x | | | | | |
| 16 | Punctul 119, rec. 5 litera (b) | | | | x | | |
| RS nr. 03/2015 | Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea | 1 | Punctul 89, rec. 1 | | | | | x | |
| 2 | Punctul 90, rec. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punctul 91, rec. 3 | x | | | | | |
| RS nr. 04/2015 | Care a fost contribuția asistenței tehnice în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale? | 1 | Punctul 90, rec. 1 | | x | | | | |
| 2 | Punctul 90, rec. 2 | | | | x | | |
| 3 | Punctul 90, rec. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punctul 93, rec. 4 | | | x | | | |
| RS nr. 05/2015 | Reprezintă instrumentele financiare o soluție de succes și de perspectivă pentru domeniul dezvoltării rurale? | 1 | Punctul 98, rec. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punctul 99, rec. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punctul 100, rec. 3 | | x | | | | |
| 4 | Punctul 101, rec. 4 | x | | | | | |
| 5 | Punctul 102, rec. 5 | | | | | x | |
| 6 | Punctul 103, rec. 6 | | | | | | x |
| RS nr. 06/2015 | Integritatea și implementarea schemei EU ETS | 1 | Punctul 91, rec. 1 litera (a) | | | x | | | |
| 2 | Punctul 91, rec. 1 litera (b) | x | | | | | |
| 3 | Punctul 91, rec. 1 litera (c) | x | | | | | |
| 4 | Punctul 92, rec. 2 | | | x | | | |
| 5 | Punctul 93, rec. 3 litera (a) | | | x | | | |
| 6 | Punctul 93, rec. 3 litera (b) | | x | | | | |
| 7 | Punctul 93, rec. 3 litera (c) | x | | | | | |
| 8 | Punctul 93, rec. 3 litera (d) | | | | | x | |
| 9 | Punctul 93, rec. 3 litera (e) | | | | | x | |
| 10 | Punctul 94, rec. 4 litera (a) | x | | | | | |
| 11 | Punctul 94, rec. 4 litera (b) | x | | | | | |
| 12 | Punctul 94, rec. 4 litera (c) | | | | | x | |
| 13 | Punctul 94, rec. 4 litera (d) | | | | | x | |
| 14 | Punctul 94, rec. 4 litera (e) | | | | | x | |
| 15 | Punctul 94, rec. 4 litera (f) | | | | | x | |
| 16 | Punctul 96, rec. 5 litera (a) | x | | | | | |
| 17 | Punctul 96, rec. 5 litera (b) | x | | | | | |
| | | 18 | Punctul 96, rec. 5 litera (c) | | | | | x | |
| 19 | Punctul 97, rec. 6 litera (a) | x | | | | | |
| 20 | Punctul 97, rec. 6 litera (b) | | | | | x | |
| 21 | Punctul 97, rec. 6 litera (c) | | | | | x | |
| RS nr. 07/2015 | Misiunea de poliție a UE în Afganistan: rezultate mixte (SEAE) | 1 | Punctul 81, rec. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punctul 85, rec. 2 litera (a) | | | x | | | |
| 3 | Punctul 85, rec. 2 litera (b) | x | | | | | |
| 4 | Punctul 85, rec. 2 litera (c) | x | | | | | |
| 5 | Punctul 86, rec. 3 litera (a) | x | | | | | |
| 6 | Punctul 86, rec. 3 litera (b) | | | x | | | |
| 7 | Punctul 86, rec. 3 litera (c) | x | | | | | |
| 8 | Punctul 86, rec. 3 litera (d) | | | x | | | |
| 9 | Punctul 86, rec. 3 litera (e) | | | x | | | |
| 10 | Punctul 86, rec. 3 litera (f) | | | x | | | |
| 11 | Punctul 87, rec. 4 | | | | | x | |
| 12 | Punctul 88, rec. 5 litera (a) | | | x | | | |
| 13 | Punctul 88, rec. 5 litera (b) | | x | | | | |
| RS nr. 08/2015 | Permite sprijinul financiar acordat de UE o abordare corespunzătoare a nevoilor microîntreprinzătorilor? | 1 | Punctul 68, rec. 1 | | x | | | | |
| 2 | Punctul 68, rec. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punctul 69, rec. 3 | | x | | | | |
| 4 | Punctul 72, rec. 4 | | | | x | | |
| RS nr. 09/2015 | Sprijinul Uniunii Europene pentru lupta împotriva torturii și pentru abolirea pedepsei cu moartea | 1 | Punctul 54, rec. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punctul 55, rec. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punctul 55, rec. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punctul 55, rec. 4 | | | | x | | |
| 5 | Punctul 56, rec. 5 | x | | | | | |
| 6 | Punctul 56, rec. 6 | | | | x | | |
| RS nr. 10/2015 | Este necesară intensificarea eforturilor de soluționare a problemelor legate de achizițiile publice din cadrul cheltuielilor UE privind politica de coeziune | 1 | Punctul 99, rec. 1 litera (a) | | x | | | | |
| 2 | Punctul 99, rec. 1 litera (b) | | | | | x | |
| 3 | Punctul 100, rec. 2 | | | | x | | |
| 4 | Punctul 101, rec. 3 | x | | | | | |
| 5 | Punctul 104, rec. 4 | x | | | | | |
| 6 | Punctul 102, rec. 5 | | x | | | | |
| 7 | Punctul 105, rec. 6 litera (a) | | | x | | | |
| 8 | Punctul 105, rec. 6 litera (b) | | | | | x | |
| RS nr. 11/2015 | Sunt acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului bine gestionate de către Comisie? | 1 | Punctul 90, rec. 1 litera (a) | x | | | | | |
| 2 | Punctul 90, rec. 1 litera (b) | | | x | | | |
| 3 | Punctul 90, rec. 1 litera (c) | x | | | | | |
| 4 | Punctul 90, rec. 1 litera (d) | x | | | | | |
| 5 | Punctul 90, rec. 1 litera (e) | x | | | | | |
| 6 | Punctul 93, rec. 2 litera (a) | | | x | | | |
| 7 | Punctul 93, rec. 2 litera (b) | x | | | | | |
| 8 | Punctul 93, rec. 2 litera (c) | x | | | | | |
| 9 | Punctul 95, rec. 3 litera (a) | x | | | | | |
| 10 | Punctul 95, rec. 3 litera (b) | x | | | | | |
| 11 | Punctul 95, rec. 3 litera (c) | x | | | | | |
| RS nr. 12/2015 | Prioritatea pe care și-a stabilit-o UE de a promova o economie rurală bazată pe cunoaștere a fost afectată de gestionarea defectuoasă a măsurilor de transfer de cunoștințe și a măsurilor de consiliere | 1 | Punctul 94, rec. 1 litera (a) | | | | | x | |
| 2 | Punctul 94, rec. 1 litera (b) | | x | | | | |
| 3 | Punctul 94, rec. 1 litera (c) | | | | | x | |
| 4 | Punctul 94, rec. 1 litera (d) | | x | | | | |
| 5 | Punctul 96, rec. 2 litera (a) | | | | | x | |
| 6 | Punctul 96, rec. 2 litera (b) | | x | | | | |
| 7 | Punctul 98, rec. 3 litera (a) | | x | | | | |
| 8 | Punctul 98, rec. 3 litera (b) | | x | | | | |
| | | 9 | Punctul 100, rec. 4 litera (a) | | | | | x | |
| 10 | Punctul 100, rec. 4 litera (b) | | | x | | | |
| 11 | Punctul 102, rec. 5 | | x | | | | |
| RS nr. 13/2015 | Sprijinul UE acordat țărilor producătoare de lemn în cadrul planului de acțiune FLEGT | 1 | Punctul 58, rec. 1 | | x | | | | |
| 2 | Punctul 58, rec. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punctul 58, rec. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punctul 58, rec. 4 | x | | | | | |
| 5 | Punctul 59, rec. 5 | | x | | | | |
| 6 | Punctul 59, rec. 6 | x | | | | | |
| RS nr. 14/2015 | Facilitatea de investiții pentru țările ACP: aduce aceasta o valoare adăugată? (BEI) | 1 | Punctul 40, rec. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punctul 41, rec. 2 | x | | | | | |
| RS nr. 15/2015 | Sprijinul acordat în scopul dezvoltării energiei din surse regenerabile în Africa de Est în cadrul Facilității ACP-UE pentru energie | 1 | Punctul 42, rec. 1(i) | x | | | | | |
| 2 | Punctul 42, rec. 1(ii) | x | | | | | |
| 3 | Punctul 43, rec. 2(i) | x | | | | | |
| 4 | Punctul 43, rec. 2(ii) | x | | | | | |
| 5 | Punctul 43, rec. 2(iii) | x | | | | | |
| 6 | Punctul 43, rec. 2(iv) | x | | | | | |
| 7 | Punctul 43, rec. 2(v) | x | | | | | |
| 8 | Punctul 44, rec. 3(i) | x | | | | | |
| 9 | Punctul 44, rec. 3(ii) | x | | | | | |
| RS nr. 16/2015 | Sunt necesare eforturi suplimentare pentru îmbunătățirea securității aprovizionării cu energie, prin dezvoltarea pieței interne a energiei | 1 | Punctul 115, rec. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punctul 116, rec. 2 litera (a) | | | | | x | |
| 3 | Punctul 116, rec. 2 litera (b) | x | | | | | |
| 4 | Punctul 117, rec. 3 | | x | | | | |
| 5 | Punctul 118, rec. 4 | x | | | | | |
| 6 | Punctul 121, rec. 5 litera (a) | x | | | | | |
| 7 | Punctul 121, rec. 5 litera (b) | x | | | | | |
| | | 8 | Punctul 122, rec. 6 litera (a) | x | | | | | |
| 9 | Punctul 122, rec. 6 litera (b) | x | | | | | |
| 10 | Punctul 122, rec. 6 litera (c) | x | | | | | |
| 11 | Punctul 123, rec. 7 litera (a) | x | | | | | |
| 12 | Punctul 123, rec. 7 litera (b) | | | x | | | |
| 13 | Punctul 123, rec. 7 litera (c) | | x | | | | |
| 14 | Punctul 125, rec. 8 | | x | | | | |
| 15 | Punctul 126, rec. 9 | | | x | | | |
| RS nr. 17/2015 | Sprijinul acordat de Comisie în contextul echipelor de acțiune pentru tineri: s-a reușit o redirecționare a fondurilor în cadrul FSE, însă nu s-a pus un accent suficient pe rezultate | 1 | Punctul 81, rec. 1 | | | | | x | |
| 2 | Punctul 84, rec. 2 litera (a) | | x | | | | |
| 3 | Punctul 84, rec. 2 litera (b) | | | x | | | |
| 4 | Punctul 84, rec. 2 litera (c) | | | x | | | |
| 5 | Punctul 84, rec. 2 litera (d) | x | | | | | |
| 6 | Punctul 86, rec. 3 | | x | | | | |
| RS nr. 18/2015 | Asistența financiară acordată țărilor aflate în dificultate | 1 | Punctul 182, rec. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punctul 183, rec. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punctul 184, rec. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punctul 189, rec. 4 | x | | | | | |
| 5 | Punctul 190, rec. 5 | x | | | | | |
| 6 | Punctul 191, rec. 6 | x | | | | | |
| 7 | Punctul 192, rec. 7 | x | | | | | |
| 8 | Punctul 194, rec. 8 | x | | | | | |
| 9 | Punctul 204, rec. 9 | x | | | | | |
| RS nr. 19/2015 | Este necesar să se acorde o atenție mai mare rezultatelor pentru a se îmbunătăți furnizarea de asistență tehnică Greciei | 1 | Punctul 75, rec. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punctul 76, rec. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punctul 76, rec. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punctul 76, rec. 4 | x | | | | | |
| 5 | Punctul 76, rec. 5 | x | | | | | |
| 6 | Punctul 78, rec. 6 | x | | | | | |
| 7 | Punctul 78, rec. 7 | x | | | | | |
| RS nr. 20/2015 | Raportul cost-eficacitate al sprijinului acordat de Uniunea Europeană în domeniul dezvoltării rurale pentru investițiile neproductive în agricultură | 1 | Punctul 74, rec. 1 litera (a) | | | x | | | |
| 2 | Punctul 74, rec. 1 litera (b) | | | | | x | |
| 3 | Punctul 75, rec. 2 litera (a) | | | | | x | |
| 4 | Punctul 75, rec. 2 litera (b) | x | | | | | |
| 5 | Punctul 77, rec. 3 litera (a) | | | x | | | |
| 6 | Punctul 77, rec. 3 litera (b) | | | | | x | |
| 7 | Punctul 80, rec. 4 litera (a) | | | | | x | |
| 8 | Punctul 80, rec. 4 litera (b) | x | | | | | |
| 9 | Punctul 80, rec. 4 litera (c) | | | | | x | |
| 10 | Punctul 80, rec. 4 litera (d) | x | | | | | |
| 11 | Punctul 80, rec. 4 litera (e) | x | | | | | |
| 12 | Punctul 81, rec. 5 litera (a) | | | | | x | |
| 13 | Punctul 81, rec. 5 litera (b) | x | | | | | |
| RS nr. 21/2015 | Analiza riscurilor aferente unei abordări axate pe rezultate pentru acțiunile UE de dezvoltare și cooperare | 1 | Punctul 83, rec. 1 | | x | | | | |
| 2 | Punctul 83, rec. 2 | | x | | | | |
| 3 | Punctul 83, rec. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punctul 83, rec. 4 | x | | | | | |
| 5 | Punctul 83, rec. 5 | x | | | | | |
| RS nr. 22/2015 | Supravegherea de către UE a agențiilor de rating de credit este stabilită pe baze solide, dar nu este încă pe deplin eficace (ESMA) | 1 | Punctul 110, rec. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punctul 110, rec. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punctul 110, rec. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punctul 110, rec. 4 | x | | | | | |
| 5 | Punctul 110, rec. 5 | x | | | | | |
| 6 | Punctul 110, rec. 6 | | | x | | | |
| 7 | Punctul 110, rec. 7 | | | x | | | |
| 8 | Punctul 110, rec. 8 | x | | | | | |
| RS nr. 23/2015 | Calitatea apei în bazinul hidrografic al Dunării: s-au realizat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei-cadru privind apa, dar mai sunt necesare eforturi în acest sens | 1 | Punctul 172, rec. 1 litera (a) | x | | | | | |
| 2 | Punctul 172, rec. 1 litera (b) | x | | | | | |
| 3 | Punctul 172, rec. 1 litera (c) | x | | | | | |
| 4 | Punctul 172, rec. 1 litera (d) | | | | | x | |
| 5 | Punctul 172, rec. 1 litera (e) | | | | | x | |
| 6 | Punctul 172, rec. 1 litera (f) | | | | | x | |
| 7 | Punctul 182, rec. 2 litera (a) | x | | | | | |
| 8 | Punctul 182, rec. 2 litera (b) | | | | | x | |
| 9 | Punctul 182, rec. 2 litera (c) | | | | | x | |
| 10 | Punctul 182, rec. 2 litera (d) | | | | | x | |
| 11 | Punctul 191, rec. 3 litera (a) | x | | | | | |
| 12 | Punctul 191, rec. 3 litera (b) | | | x | | | |
| 13 | Punctul 191, rec. 3 litera (c) | x | | | | | |
| 14 | Punctul 191, rec. 3 litera (d) | | | x | | | |
| 15 | Punctul 191, rec. 3 litera (e) | | | x | | | |
| 16 | Punctul 191, rec. 3 litera (f) | | | | | x | |
| 17 | Punctul 191, rec. 3 litera (g) | | | | | x | |
| RS nr. 24/2015 | Combaterea fraudei intracomunitare în domeniul TVA: sunt necesare eforturi suplimentare | 1 | Punctul 113, rec. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punctul 114, rec. 2 | | | | | x | |
| 3 | Punctul 114, rec. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punctul 115, rec. 4 litera (a) | x | | | | | |
| 5 | Punctul 115, rec. 4 litera (b) | x | | | | | |
| 6 | Punctul 115, rec. 4 litera (c) | x | | | | | |
| 7 | Punctul 115, rec. 4 litera (d) | x | | | | | |
| 8 | Punctul 115, rec. 4 litera (e) | x | | | | | |
| 9 | Punctul 116, rec. 5 | | | | | x | |
| 10 | Punctul 116, rec. 6 | | | | x | | |
| 11 | Punctul 117, rec. 7 | | | | x | | |
| 12 | Punctul 118, rec. 8 | x | | | | | |
| 13 | Punctul 118, rec. 9 | | | | | x | |
| 14 | Punctul 118, rec. 10 | | | | | x | |
| 15 | Punctul 119, rec. 11 | | | | | x | |
| 16 | Punctul 120, rec. 12 | x | | | | | |
| 17 | Punctul 121, rec. 13 | x | | | | | |
| 18 | Punctul 122, rec. 14 | | | | | x | |
| RS nr. 25/2015 | Sprijinul acordat de UE pentru infrastructura rurală: se poate obține un raport costuri-beneficii mult mai bun | 1 | Punctul 101, rec. 1 litera (a) | | | | | x | |
| 2 | Punctul 101, rec. 1 litera (b) | | | x | | | |
| 3 | Punctul 101, rec. 1 litera (c) | | | | | x | |
| 4 | Punctul 101, rec. 1 litera (d) | | | x | | | |
| 5 | Punctul 106, rec. 2 litera (a) | | | | | x | |
| 6 | Punctul 106, rec. 2 litera (b) | | x | | | | |
| 7 | Punctul 106, rec. 2 litera (c) | | | | | x | |
| | | 8 | Punctul 106, rec. 2 litera (d) | | | | | x | |
| 9 | Punctul 109, rec. 3 litera (a) | | | x | | | |
| 10 | Punctul 109, rec. 3 litera (b) | | | | | x | |

RS

Titlul raportului

Nr. crt.

Punctul din raport

Pusă în aplicare integral

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

Nepusă în aplicare

Nu a putut fi verificată

Nu mai prezintă relevanță

RS nr. 01/2015

Transportul pe căile navigabile interioare în Europa: din 2001, nu s-au mai observat îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește ponderea modală și condițiile de navigație

1

Punctul 52, rec. 1 litera (a)

x

2

Punctul 52, rec. 1 litera (b)

x

3

Punctul 54, rec. 2 litera (a)

x

4

Punctul 54, rec. 2 litera (b)

x

5

Punctul 54, rec. 2 litera (c)

x

RS nr. 02/2015

Fondurile acordate de UE pentru stațiile de epurare a apelor uzate urbane din bazinul hidrografic al Dunării: sunt necesare eforturi suplimentare pentru a ajuta statele membre să îndeplinească obiectivele politicii UE în domeniul apelor uzate

1

Punctul 108, rec. 1 litera (a)

x

2

Punctul 108, rec. 1 litera (b)

x

3

Punctul 108, rec. 1 litera (c)

x

4

Punctul 108, rec. 1 litera (d)

x

5

Punctul 108, rec. 1 litera (e)

x

6

Punctul 110, rec. 2 litera (a)

x

7

Punctul 110, rec. 2 litera (b)

x

8

Punctul 115, rec. 3 litera (a)

x

9

Punctul 115, rec. 3 litera (b)

x

10

Punctul 115, rec. 3 litera (c)

x

11

Punctul 115, rec. 3 litera (d)

x

12

Punctul 115, rec. 3 litera (e)

x

13

Punctul 117, rec. 4 litera (a)

x

14

Punctul 117, rec. 4 litera (b)

x

15

Punctul 119, rec. 5 litera (a)

x

16

Punctul 119, rec. 5 litera (b)

x

RS nr. 03/2015

Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea

1

Punctul 89, rec. 1

x

2

Punctul 90, rec. 2

x

3

Punctul 91, rec. 3

x

RS nr. 04/2015

Care a fost contribuția asistenței tehnice în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale?

1

Punctul 90, rec. 1

x

2

Punctul 90, rec. 2

x

3

Punctul 90, rec. 3

x

4

Punctul 93, rec. 4

x

RS nr. 05/2015

Reprezintă instrumentele financiare o soluție de succes și de perspectivă pentru domeniul dezvoltării rurale?

1

Punctul 98, rec. 1

x

2

Punctul 99, rec. 2

x

3

Punctul 100, rec. 3

x

4

Punctul 101, rec. 4

x

5

Punctul 102, rec. 5

x

6

Punctul 103, rec. 6

x

RS nr. 06/2015

Integritatea și implementarea schemei EU ETS

1

Punctul 91, rec. 1 litera (a)

x

2

Punctul 91, rec. 1 litera (b)

x

3

Punctul 91, rec. 1 litera (c)

x

4

Punctul 92, rec. 2

x

5

Punctul 93, rec. 3 litera (a)

x

6

Punctul 93, rec. 3 litera (b)

x

7

Punctul 93, rec. 3 litera (c)

x

8

Punctul 93, rec. 3 litera (d)

x

9

Punctul 93, rec. 3 litera (e)

x

10

Punctul 94, rec. 4 litera (a)

x

11

Punctul 94, rec. 4 litera (b)

x

12

Punctul 94, rec. 4 litera (c)

x

13

Punctul 94, rec. 4 litera (d)

x

14

Punctul 94, rec. 4 litera (e)

x

15

Punctul 94, rec. 4 litera (f)

x

16

Punctul 96, rec. 5 litera (a)

x

17

Punctul 96, rec. 5 litera (b)

x

18

Punctul 96, rec. 5 litera (c)

x

19

Punctul 97, rec. 6 litera (a)

x

20

Punctul 97, rec. 6 litera (b)

x

21

Punctul 97, rec. 6 litera (c)

x

RS nr. 07/2015

Misiunea de poliție a UE în Afganistan: rezultate mixte (SEAE)

1

Punctul 81, rec. 1

x

2

Punctul 85, rec. 2 litera (a)

x

3

Punctul 85, rec. 2 litera (b)

x

4

Punctul 85, rec. 2 litera (c)

x

5

Punctul 86, rec. 3 litera (a)

x

6

Punctul 86, rec. 3 litera (b)

x

7

Punctul 86, rec. 3 litera (c)

x

8

Punctul 86, rec. 3 litera (d)

x

9

Punctul 86, rec. 3 litera (e)

x

10

Punctul 86, rec. 3 litera (f)

x

11

Punctul 87, rec. 4

x

12

Punctul 88, rec. 5 litera (a)

x

13

Punctul 88, rec. 5 litera (b)

x

RS nr. 08/2015

Permite sprijinul financiar acordat de UE o abordare corespunzătoare a nevoilor microîntreprinzătorilor?

1

Punctul 68, rec. 1

x

2

Punctul 68, rec. 2

x

3

Punctul 69, rec. 3

x

4

Punctul 72, rec. 4

x

RS nr. 09/2015

Sprijinul Uniunii Europene pentru lupta împotriva torturii și pentru abolirea pedepsei cu moartea

1

Punctul 54, rec. 1

x

2

Punctul 55, rec. 2

x

3

Punctul 55, rec. 3

x

4

Punctul 55, rec. 4

x

5

Punctul 56, rec. 5

x

6

Punctul 56, rec. 6

x

RS nr. 10/2015

Este necesară intensificarea eforturilor de soluționare a problemelor legate de achizițiile publice din cadrul cheltuielilor UE privind politica de coeziune

1

Punctul 99, rec. 1 litera (a)

x

2

Punctul 99, rec. 1 litera (b)

x

3

Punctul 100, rec. 2

x

4

Punctul 101, rec. 3

x

5

Punctul 104, rec. 4

x

6

Punctul 102, rec. 5

x

7

Punctul 105, rec. 6 litera (a)

x

8

Punctul 105, rec. 6 litera (b)

x

RS nr. 11/2015

Sunt acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului bine gestionate de către Comisie?

1

Punctul 90, rec. 1 litera (a)

x

2

Punctul 90, rec. 1 litera (b)

x

3

Punctul 90, rec. 1 litera (c)

x

4

Punctul 90, rec. 1 litera (d)

x

5

Punctul 90, rec. 1 litera (e)

x

6

Punctul 93, rec. 2 litera (a)

x

7

Punctul 93, rec. 2 litera (b)

x

8

Punctul 93, rec. 2 litera (c)

x

9

Punctul 95, rec. 3 litera (a)

x

10

Punctul 95, rec. 3 litera (b)

x

11

Punctul 95, rec. 3 litera (c)

x

RS nr. 12/2015

Prioritatea pe care și-a stabilit-o UE de a promova o economie rurală bazată pe cunoaștere a fost afectată de gestionarea defectuoasă a măsurilor de transfer de cunoștințe și a măsurilor de consiliere

1

Punctul 94, rec. 1 litera (a)

x

2

Punctul 94, rec. 1 litera (b)

x

3

Punctul 94, rec. 1 litera (c)

x

4

Punctul 94, rec. 1 litera (d)

x

5

Punctul 96, rec. 2 litera (a)

x

6

Punctul 96, rec. 2 litera (b)

x

7

Punctul 98, rec. 3 litera (a)

x

8

Punctul 98, rec. 3 litera (b)

x

9

Punctul 100, rec. 4 litera (a)

x

10

Punctul 100, rec. 4 litera (b)

x

11

Punctul 102, rec. 5

x

RS nr. 13/2015

Sprijinul UE acordat țărilor producătoare de lemn în cadrul planului de acțiune FLEGT

1

Punctul 58, rec. 1

x

2

Punctul 58, rec. 2

x

3

Punctul 58, rec. 3

x

4

Punctul 58, rec. 4

x

5

Punctul 59, rec. 5

x

6

Punctul 59, rec. 6

x

RS nr. 14/2015

Facilitatea de investiții pentru țările ACP: aduce aceasta o valoare adăugată? (BEI)

1

Punctul 40, rec. 1

x

2

Punctul 41, rec. 2

x

RS nr. 15/2015

Sprijinul acordat în scopul dezvoltării energiei din surse regenerabile în Africa de Est în cadrul Facilității ACP-UE pentru energie

1

Punctul 42, rec. 1(i)

x

2

Punctul 42, rec. 1(ii)

x

3

Punctul 43, rec. 2(i)

x

4

Punctul 43, rec. 2(ii)

x

5

Punctul 43, rec. 2(iii)

x

6

Punctul 43, rec. 2(iv)

x

7

Punctul 43, rec. 2(v)

x

8

Punctul 44, rec. 3(i)

x

9

Punctul 44, rec. 3(ii)

x

RS nr. 16/2015

Sunt necesare eforturi suplimentare pentru îmbunătățirea securității aprovizionării cu energie, prin dezvoltarea pieței interne a energiei

1

Punctul 115, rec. 1

x

2

Punctul 116, rec. 2 litera (a)

x

3

Punctul 116, rec. 2 litera (b)

x

4

Punctul 117, rec. 3

x

5

Punctul 118, rec. 4

x

6

Punctul 121, rec. 5 litera (a)

x

7

Punctul 121, rec. 5 litera (b)

x

8

Punctul 122, rec. 6 litera (a)

x

9

Punctul 122, rec. 6 litera (b)

x

10

Punctul 122, rec. 6 litera (c)

x

11

Punctul 123, rec. 7 litera (a)

x

12

Punctul 123, rec. 7 litera (b)

x

13

Punctul 123, rec. 7 litera (c)

x

14

Punctul 125, rec. 8

x

15

Punctul 126, rec. 9

x

RS nr. 17/2015

Sprijinul acordat de Comisie în contextul echipelor de acțiune pentru tineri: s-a reușit o redirecționare a fondurilor în cadrul FSE, însă nu s-a pus un accent suficient pe rezultate

1

Punctul 81, rec. 1

x

2

Punctul 84, rec. 2 litera (a)

x

3

Punctul 84, rec. 2 litera (b)

x

4

Punctul 84, rec. 2 litera (c)

x

5

Punctul 84, rec. 2 litera (d)

x

6

Punctul 86, rec. 3

x

RS nr. 18/2015

Asistența financiară acordată țărilor aflate în dificultate

1

Punctul 182, rec. 1

x

2

Punctul 183, rec. 2

x

3

Punctul 184, rec. 3

x

4

Punctul 189, rec. 4

x

5

Punctul 190, rec. 5

x

6

Punctul 191, rec. 6

x

7

Punctul 192, rec. 7

x

8

Punctul 194, rec. 8

x

9

Punctul 204, rec. 9

x

RS nr. 19/2015

Este necesar să se acorde o atenție mai mare rezultatelor pentru a se îmbunătăți furnizarea de asistență tehnică Greciei

1

Punctul 75, rec. 1

x

2

Punctul 76, rec. 2

x

3

Punctul 76, rec. 3

x

4

Punctul 76, rec. 4

x

5

Punctul 76, rec. 5

x

6

Punctul 78, rec. 6

x

7

Punctul 78, rec. 7

x

RS nr. 20/2015

Raportul cost-eficacitate al sprijinului acordat de Uniunea Europeană în domeniul dezvoltării rurale pentru investițiile neproductive în agricultură

1

Punctul 74, rec. 1 litera (a)

x

2

Punctul 74, rec. 1 litera (b)

x

3

Punctul 75, rec. 2 litera (a)

x

4

Punctul 75, rec. 2 litera (b)

x

5

Punctul 77, rec. 3 litera (a)

x

6

Punctul 77, rec. 3 litera (b)

x

7

Punctul 80, rec. 4 litera (a)

x

8

Punctul 80, rec. 4 litera (b)

x

9

Punctul 80, rec. 4 litera (c)

x

10

Punctul 80, rec. 4 litera (d)

x

11

Punctul 80, rec. 4 litera (e)

x

12

Punctul 81, rec. 5 litera (a)

x

13

Punctul 81, rec. 5 litera (b)

x

RS nr. 21/2015

Analiza riscurilor aferente unei abordări axate pe rezultate pentru acțiunile UE de dezvoltare și cooperare

1

Punctul 83, rec. 1

x

2

Punctul 83, rec. 2

x

3

Punctul 83, rec. 3

x

4

Punctul 83, rec. 4

x

5

Punctul 83, rec. 5

x

RS nr. 22/2015

Supravegherea de către UE a agențiilor de rating de credit este stabilită pe baze solide, dar nu este încă pe deplin eficace (ESMA)

1

Punctul 110, rec. 1

x

2

Punctul 110, rec. 2

x

3

Punctul 110, rec. 3

x

4

Punctul 110, rec. 4

x

5

Punctul 110, rec. 5

x

6

Punctul 110, rec. 6

x

7

Punctul 110, rec. 7

x

8

Punctul 110, rec. 8

x

RS nr. 23/2015

Calitatea apei în bazinul hidrografic al Dunării: s-au realizat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei-cadru privind apa, dar mai sunt necesare eforturi în acest sens

1

Punctul 172, rec. 1 litera (a)

x

2

Punctul 172, rec. 1 litera (b)

x

3

Punctul 172, rec. 1 litera (c)

x

4

Punctul 172, rec. 1 litera (d)

x

5

Punctul 172, rec. 1 litera (e)

x

6

Punctul 172, rec. 1 litera (f)

x

7

Punctul 182, rec. 2 litera (a)

x

8

Punctul 182, rec. 2 litera (b)

x

9

Punctul 182, rec. 2 litera (c)

x

10

Punctul 182, rec. 2 litera (d)

x

11

Punctul 191, rec. 3 litera (a)

x

12

Punctul 191, rec. 3 litera (b)

x

13

Punctul 191, rec. 3 litera (c)

x

14

Punctul 191, rec. 3 litera (d)

x

15

Punctul 191, rec. 3 litera (e)

x

16

Punctul 191, rec. 3 litera (f)

x

17

Punctul 191, rec. 3 litera (g)

x

RS nr. 24/2015

Combaterea fraudei intracomunitare în domeniul TVA: sunt necesare eforturi suplimentare

1

Punctul 113, rec. 1

x

2

Punctul 114, rec. 2

x

3

Punctul 114, rec. 3

x

4

Punctul 115, rec. 4 litera (a)

x

5

Punctul 115, rec. 4 litera (b)

x

6

Punctul 115, rec. 4 litera (c)

x

7

Punctul 115, rec. 4 litera (d)

x

8

Punctul 115, rec. 4 litera (e)

x

9

Punctul 116, rec. 5

x

10

Punctul 116, rec. 6

x

11

Punctul 117, rec. 7

x

12

Punctul 118, rec. 8

x

13

Punctul 118, rec. 9

x

14

Punctul 118, rec. 10

x

15

Punctul 119, rec. 11

x

16

Punctul 120, rec. 12

x

17

Punctul 121, rec. 13

x

18

Punctul 122, rec. 14

x

RS nr. 25/2015

Sprijinul acordat de UE pentru infrastructura rurală: se poate obține un raport costuri-beneficii mult mai bun

1

Punctul 101, rec. 1 litera (a)

x

2

Punctul 101, rec. 1 litera (b)

x

3

Punctul 101, rec. 1 litera (c)

x

4

Punctul 101, rec. 1 litera (d)

x

5

Punctul 106, rec. 2 litera (a)

x

6

Punctul 106, rec. 2 litera (b)

x

7

Punctul 106, rec. 2 litera (c)

x

8

Punctul 106, rec. 2 litera (d)

x

9

Punctul 109, rec. 3 litera (a)

x

10

Punctul 109, rec. 3 litera (b)

x

ANEXA 3.4

PROGRESELE REALIZATE ȘI DEFICIENȚELE RĂMASE ÎN CEEA CE PRIVEȘTE RECOMANDĂRILE PUSE ÎN APLICARE PARȚIAL, PENTRU FIECARE RAPORT EXAMINAT

| RS | Titlul raportului | Nr. crt. | Punctul din raport | Evaluarea finală a Curții de Conturi Europene | Îmbunătățiri | Deficiențe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RS nr. 01/2015 | Transportul pe căile navigabile interioare în Europa: din 2001, nu s-au mai observat îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește ponderea modală și condițiile de navigație. | 2 | Punctul 52, rec. 1 litera (b) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Criteriile de atribuire stabilite pentru cererile de propuneri din cadrul MIE, inclusiv cele care dau prioritate căilor navigabile interioare, fac referire la relevanța, la gradul de maturitate, la impactul și la calitatea acțiunilor propuse. | Nu s-au înregistrat îmbunătățiri în ceea ce privește fondurile ESI. Comisia nu poate impune statelor membre să selecteze proiecte mai relevante sau mai avansate. Comisia nu își concentrează finanțarea asupra proiectelor pentru care există deja planuri avansate vizând eliminarea punctelor de strangulare a traficului fluvial din apropiere. |
| 3 | Punctul 54, rec. 2 litera (a) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Comisia efectuează studii referitoare la potențialul transportului naval. Planurile de lucru anuale privind coridoarele rețelei centrale conțin informații referitoare la potențialele beneficii ale navigației interioare. | Nu există dovezi cu privire la eforturi de coordonare eficace la nivelul statelor membre. |
| 4 | Punctul 54, rec. 2 litera (b) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Planurile de lucru anuale privind coridoarele rețelei centrale sunt finalizate împreună cu statele membre și iau în considerare cele mai recente informații primite de la acestea și de la părțile interesate, precum și rezultatele celor mai recente cereri de propuneri. | Nu există nicio dovadă că Comisia și statele membre au convenit asupra unor obiective specifice și realizabile și asupra unor etape precise pentru eliminarea blocajelor de pe coridoare, că coordonarea între diferitele state membre este eficace și că planurile de lucru anuale adoptate cu privire la coridoarele rețelei centrale pot fi puse în aplicare. |
| RS nr. 02/2015 | Fondurile acordate de UE pentru stațiile de epurare a apelor uzate urbane din bazinul hidrografic al Dunării: sunt necesare eforturi suplimentare pentru a ajuta statele membre să îndeplinească obiectivele politicii UE în domeniul apelor uzate. | 6 | Punctul 110, rec. 2 litera (a) | Pusă în aplicare în anumite privințe | În ceea ce privește aglomerările cu un EL mai mare de 2 000, noile formate pentru raportarea informațiilor, menționate la articolul 17 din Directiva privind tratarea apelor urbane reziduale, furnizează informații cu privire la investițiile prevăzute pentru asigurarea conformității. | Nu au fost colectate astfel de informații pentru aglomerările cu EL mai mic de 2 000. |
| 10 | Punctul 115, rec. 3 litera (c) | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | A fost efectuat un studiu specific. Recomandările formulate în urma acestui studiu sunt în prezent analizate în cadrul evaluării Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale. | DG ENV nu a formulat încă concluzia sa cu privire la recomandarea Curții, și anume cu privire la necesitatea efectuării unor măsurători obligatorii ale evacuărilor directe. |
| 11 | Punctul 115, rec. 3 litera (d) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Calitatea analizelor cost-beneficiu s-a îmbunătățit, permițând astfel, în unele cazuri, reducerea dimensiunilor stațiilor de epurare a apelor uzate supradimensionate. | Există în continuare riscul ca unele stații de tratare a apelor uzate să fie supradimensionate. |
| 14 | Punctul 117, rec. 4 litera (b) | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | În martie 2016, Comisia a adoptat propunerea de regulament privind produsele fertilizante. | Regulamentul revizuit privind produsele fertilizante este încă în curs de adoptare. Includerea nămolurilor de epurare în lista îngrășămintelor depinde de rezultatele unui studiu tehnic aflat în curs de desfășurare. |
| RS nr. 04/2015 | Care a fost contribuția asistenței tehnice în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale? | 1 | Punctul 90, rec. 1 | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Comisia a pus în aplicare recomandarea în mod oficial. Pentru a clarifica sfera și condițiile de aplicare a asistenței tehnice, Comisia a emis o fișă de orientare pentru statele membre. Pentru a monitoriza punerea în aplicare de către statele membre, Comisia (așa cum a recomandat Curtea) a introdus, în tabelul de raportare, o distincție între costurile administrative și celelalte costuri, pentru a monitoriza utilizarea asistenței tehnice de către statele membre (în afara rețelelor rurale naționale).
  Fișă de orientare furnizată statelor membre cu privire la sfera de aplicare și la costurile eligibile ale asistenței tehnice. Comisia a introdus distincția recomandată între costurile administrative și celelalte costuri în tabelul de monitorizare a asistenței tehnice. | Valoarea adăugată a acțiunilor întreprinse pentru a da curs recomandării este discutabilă.
  Deși Comisia a pus în aplicare recomandarea 1 (clarificare și monitorizare), acțiunea sa nu a abordat constatarea subiacentă a Curții prezentată în raport, și anume faptul că o mare parte din cheltuielile cu asistența tehnică ale statelor membre „este de fapt echivalentă cu un sprijin bugetar”. Utilizarea asistenței tehnice pentru a acoperi costuri administrative generale nu este contrară reglementărilor UE și este, prin urmare, autorizată de Comisie. În cadrul monitorizării, o evaluare adecvată a acestor costuri și o comparație între statele membre ar putea contribui la identificarea celor mai bune/celor mai rele practici care ar trebui să fie incluse în fișa de orientare și în recomandările adresate statelor membre. |
| 4 | Punctul 93, rec. 4 | Pusă în aplicare în anumite privințe | Comisia a adresat tuturor statele membre recomandarea de a institui un sistem adecvat de măsurare a performanței pentru a evalua contribuția asistenței tehnice la politică, sistem care să includă obiective SMART. | Potrivit elementelor de probă de care dispun auditorii, Comisia nu a întreprins suficiente acțiuni pentru instituirea cadrului de performanță la nivelul Comisiei. Prin intermediul unei recomandări formulate în scrisorile sale de observație referitoare la programele de dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020, Comisia a încurajat statele membre să stabilească indicatori adecvați pentru asistența tehnică, dar această măsură nu este obligatorie. La nivelul Comisiei nu era disponibilă nicio informație cu privire la stadiul punerii în aplicare a cadrului de performanță în statele membre. Erau disponibile foarte puține date obligatorii rezultate în urma monitorizării și acestea nu erau utilizate în practică. Indicatorii pentru rețelele rurale naționale și pentru celelalte costuri (care acoperă, de asemenea, asistența tehnică pentru consolidarea capacităților) nu sunt echilibrați în funcție de cuantumul relativ al cheltuielilor legate de aceste elemente. |
| RS nr. 05/2015 | Reprezintă instrumentele financiare o soluție de succes și de perspectivă pentru domeniul dezvoltării ru-rale? | 3 | Punctul 100, rec. 3 | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | O mai bună aliniere a efectului de pârghie cu grupuri-țintă specifice în domeniul dezvoltării rurale și un efect de pârghie standard de 5 prevăzut în noul mecanism de garantare al FEI destinat sectorului agricol (și anume, 1 euro investit de fondul UE generează 5 euro investiți în total). Creșterea efectelor de reînnoire legate de gestionarea mai strictă a fondurilor și de reducerea supracapitalizării. | Comisia nu a definit obiective precise pentru efectele de reînnoire. Impactul real al unei gestionări mai stricte a fondurilor asupra efectelor de reînnoire rămâne nedeterminat. |
| RS nr. 06/2015 | Integritatea și implementarea schemei EU ETS | 1 | Punctul 91, rec. 1 litera (a) | Pusă în aplicare în anumite privințe | În mai 2019, un grup de acțiune (task force) specializat în instrumente financiare derivate pe mărfuri, care reunește reprezentanți ai ESMA (Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe) și ai DG FISMA din cadrul Comisiei, elabora activități suplimentare. Comisia va efectua o reevaluare a riscurilor potențiale legate de acordarea de scutiri de la aplicarea dispozițiilor Directivei privind piețele instrumentelor financiare (MiFID II) pentru traderii obligați să participe la piață și pentru participanții mai mici de pe piață ca parte a examinării la jumătatea perioadei a Directivei MiFID, la începutul anului 2020. | Rezultatele evaluării riscurilor și eventualele măsuri corective nu sunt încă cunoscute. |
| 4 | Punctul 92, rec. 2 | Pusă în aplicare în anumite privințe | Studiul, care va constitui baza pentru evaluarea statutului juridic al certificatelor de emisii (ETS), a fost finalizat și aprobat în decembrie 2018. El ar permite Comisiei să analizeze modul în care trebuie să reacționeze. | Comisia nu a analizat însă nici până în prezent natura juridică a certificatelor și beneficiile sau dezavantajele acestora și, prin urmare, nu este în măsură să aprecieze dacă sunt necesare măsuri și ce fel de măsuri ar putea fi luate. |
| 5 | Punctul 93, rec. 3 litera (a) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Directiva privind piețele instrumentelor financiare (MiFID II) și Regulamentul privind abuzul de piață (MAR) sunt aplicabile, fapt care conferă tuturor certificatelor ETS statutul de instrumente financiare. Acest lucru implică, de asemenea, raportarea și colectarea de date care facilitează controlul tranzacțiilor privind ETS. Aplicarea mecanismului de taxare inversă a TVA-ului de către majoritatea statelor membre reduce riscul de fraudă în materie de TVA. | Analiza Comisiei cu privire la pachetul MiFID II, care a devenit recent aplicabil, precum și răspunsul reactiv (corectiv) al Comisiei la acest pachet nu sunt încă finalizate. În plus, coordonarea transfrontalieră continuă să lipsească. |
| 6 | Punctul 93, rec. 3 litera (b) | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Cadru de control consolidat în temeiul dispozițiilor Directivei MiFID II și al proiectului noului regulament privind registrul. Schimb de informații intensificat și sistematic, orientări și coordonare puse la dispoziția statelor membre de către Comisie. | Pachetul MiFID II este în prezent în vigoare și rezultatele sale trebuie să fie evaluate. Noul regulament privind registrul a fost adoptat de către Comisie și, după o perioadă de control legislativ care s-a încheiat la 12 mai 2019, este în prezent în curs de publicare în Jurnalul Oficial al UE. Acesta va fi aplicabil începând cu 2021 și doar atunci va putea fi evaluat. |
| RS nr. 07/2015 | Misiunea de poliție a UE în Afganistan: rezultate mixte (SEAE) | 2 | Punctul 85, rec. 2 litera (a) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Există elemente care dovedesc existența unui parcurs de formare prealabilă mobilizării în cadrul misiunii pentru personalul internațional contractat și pentru cel detașat. | Nu există dovezi cu privire la cursurile de formare propriu-zise. Nu există elemente specifice fiecărei țări. Nu există nicio dovadă privind formarea prealabilă mobilizării în cadrul misiunii a personalului local. |
| 6 | Punctul 86, rec. 3 litera (b) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Sensibilizarea personalul misiunii cu privire la cultura locală a crescut prin intermediul unei formări specifice. | Datele disponibile nu demonstrează punerea în aplicare a recomandării pentru formatorii/participanții locali. |
| 8 | Punctul 86, rec. 3 litera (d) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Entitatea auditată a furnizat unele dovezi privind o evaluare a nevoilor în materie de activități de mentorat. | Nu au fost identificate dovezi privind existența dosarelor de mentorat, a etapelor și a jurnalelor de mentorat. |
| 9 | Punctul 86, rec. 3 litera (e) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Toți membrii personalului care părăsesc misiunea sunt obligați să furnizeze informații scrise privind predarea, cu orientări specifice pentru diferitele populații și situații vizate. | În documentele justificative furnizate nu s-au găsit orientări specifice privind predarea adresate mentorilor. |
| 10 | Punctul 86, rec. 3 litera (f) | Pusă în aplicare în anumite privințe | SEAE a introdus o abordare consolidată pentru a întări legăturile dintre planurile de punere în aplicare a misiunilor și planificarea/monitorizarea operațională. | Auditorii nu au identificat instrucțiuni/dovezi specifice care să demonstreze sinergii cu activitățile de mentorat și corelații clare între obiectivele proiectelor și etapele de realizare a planului de punere în aplicare a misiunii. |
| 12 | Punctul 88, rec. 5 litera (a) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Atât Comisia, cât și SEAE și-au îmbunătățit orientările privind riscurile legate de închiderea misiunilor. Elemente de sprijin central standardizat oferit de la sediul central sunt deja în curs de elaborare sau au fost parțial introduse: de exemplu platforma de sprijinire a misiunilor. | Încă nu a fost elaborată o strategie cuprinzătoare și comună a SEAE și a Comisiei pentru reducerea efectivelor misiunilor PSAC și pentru închiderea acestora. Deficiența constând în faptul că planurile de închidere a misiunilor sunt transmise numai cu trei luni înainte de încheierea fazei operaționale a mandatului nu a fost remediată. Orientările disponibile nu abordează în mod cuprinzător diferitele riscuri inerente procesului de reducere a efectivelor și de închidere. |
| 13 | Punctul 88, rec. 5 litera (b) | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Dezvoltarea unui sprijin îmbunătățit din partea sediului central: platforma de sprijinire a misiunilor, sistemul informatic de planificare a resurselor, sisteme de inventariere/contabilitate standardizate, proiectul Warehouse II menit să asigure capacități sporite, toate acestea permițând realizarea unor economii de scară etc. | Auditorii nu au identificat instrucțiuni/dovezi specifice privind modalitățile de evitare a acumulării de active și de prevenire a expunerii la riscul financiar în ceea ce privește acumularea de active. Aceștia nu au identificat nici exemple de instrucțiuni/documente comunicate în mod centralizat și în timp util de SEAE și de Comisie către misiunile PSAC în vederea evitării acumulării de active. |
| RS nr. 08/2015 | Permite sprijinul financiar acordat de UE o abordare corespunzătoare a nevoilor microîntreprinzătorilor? | 1 | Punctul 68, rec. 1 | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Comisia a emis orientări cu privire la evaluarea ex ante a programelor operaționale, la condiționalitatea ex ante și la obiectivele tematice. Aceasta a furnizat, de asemenea, orientări detaliate separate privind evaluările ex ante ale instrumentelor financiare. | În lipsa unui indicator specific pentru microîntreprinzători, nu există încă informații disponibile pentru perioada 2014-2020 cu privire la cuantumul granturilor alocate microîntreprinzătorilor. |
| 3 | Punctul 69, rec. 3 | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Cerințele pentru instituirea de instrumente financiare pentru perioada 2014-2020 includ măsuri adecvate pentru identificarea lacunelor specifice ale pieței și pentru elaborarea unor instrumente adecvate.
  Participând cu rol consultativ la comitetele de monitorizare, Comisia are posibilitatea de a formula recomandări privind criteriile de selecție a operațiunilor și orice alte aspecte relevante pentru punerea în aplicare a programului. | În ceea ce privește schemele de granturi, pentru a pune recomandarea în aplicare în mod eficace, Comisia ar trebui să revizuiască criteriile de eligibilitate discutate în cadrul comitetelor de monitorizare și să utilizeze efectiv posibilitatea de a formula recomandări acolo unde este necesar. |
| RS nr. 10/2015 | Este necesară intensificarea eforturilor de soluționare a problemelor legate de achizițiile publice din cadrul cheltuielilor UE privind politica de coeziune. | 1 | Punctul 99, rec. 1 litera (a) | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Comisia a actualizat clasificarea utilizată în Sistemul de gestionare a neregulilor (IMS), astfel încât aceasta include în prezent 26 de subcategorii de erori în materie de achiziții publice. În plus, pregătirile pentru introducerea instrumentului analitic sunt în curs de finalizare. De îndată ce tablourile de bord dorite vor fi fost testate cu succes, instrumentul va fi pus la dispoziția tuturor utilizatorilor. S-au efectuat deja analize ale bazei de date, iar rezultatele au fost transmise autorităților naționale. | În prezent, numai aproximativ o pătrime din cazurile din IMS conțin informații detaliate cu privire la subcategoria respectivă, situație care se va îmbunătăți odată cu înregistrarea unor cazuri noi și închiderea unor cazuri vechi. Instrumentul de analiză și interfețele dintre IMS și bazele de date ale statelor membre se află într-un stadiu avansat, dar nu au fost încă finalizate. |
| 6 | Punctul 102, rec. 5 | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | În ceea ce privește unele proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și unele întreruperi de plăți, au fost identificate probleme sistematice cu achizițiile publice. Comisia ar trebui să continue să recurgă la întreruperi și suspendări de plăți în cazul în care acest lucru este justificat de deficiențe grave în materie de achiziții publice. | Auditurile cu privire la legalitate și regularitate efectuate de Comisie ar trebui să conducă la corecții financiare nete pentru erorile identificate în legătură cu achizițiile publice în cazul unor deficiențe sistematice grave care nu au fost detectate și corectate de statele membre înainte de prezentarea conturilor. În 2018, Comisia a început să efectueze audituri de conformitate. |
| 7 | Punctul 105, rec. 6 litera (a) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Îmbunătățirea punerii în aplicare a etapelor achizițiilor publice electronice în statele membre. Acestea avansează într-un ritm adecvat pentru a respecta termenele impuse de directivă. | Alte etape ale achizițiilor publice electronice trebuie încă să fie puse în aplicare astfel cum se prevede în directivă (facturarea electronică până în aprilie 2019).
  Comisia ar trebui să îndemne toate statele membre să alimenteze și să utilizeze în mod activ baza de date ARACHNE. |
| RS nr. 11/2015 | Sunt acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului bine gestionate de către Comisie? | 2 | Punctul 90, rec. 1 litera (b) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Serviciile Comisiei promovează dispoziții tehnice similare în acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil la nivel regional. | Totuși, întrucât nu există strategii regionale documentate, este în continuare nevoie de progrese în ceea ce privește definirea și documentarea de către Comisie a unor strategii regionale. |
| 6 | Punctul 93, rec. 2 litera (a) | Pusă în aplicare în anumite privințe | DG MARE a luat măsuri pentru a simplifica procesul de acordare a licențelor, cum ar fi utilizarea comunicării directe cu țara terță parteneră. | Cu toate acestea, procedurile actuale de monitorizare a procesului de acordare a licențelor sunt încă afectate de deficiențe. Mai trebuie făcute progrese în ceea ce privește monitorizarea de către Comisie a procesului de acordare a licențelor și măsurile subsecvente luate în această privință. |
| RS nr. 12/2015 | Prioritatea pe care și-a stabilit-o UE de a promova o economie rurală bazată pe cunoaștere a fost afectată de gestionarea defectuoasă a măsurilor de transfer de cunoștințe și a măsurilor de consiliere. | 2 | Punctul 94, rec. 1 litera (b) | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Documentul de orientare pentru măsura 1 a fost actualizat cu un paragraf privind analiza nevoilor de formare. | Informațiile din documentul de orientare nu sunt suficient de detaliate în ceea ce privește modul în care trebuie efectuată o analiză recurentă a nevoilor de formare. |
| 4 | Punctul 94, rec. 1 litera (d) | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Comisia a actualizat documentul de orientare pentru măsura 2 cu un paragraf specific privind necesitatea ca statele membre să înființeze servicii de consiliere. | Respectarea de către statele membre a obligației de a institui servicii de consiliere nu este monitorizată de Comisie în cadrul comitetelor de monitorizare și în cadrul reuniunilor de evaluare anuale. |
| 6 | Punctul 96, rec. 2 litera (b) | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Documentele de orientare pentru măsura 2 și pentru achizițiile publice au fost actualizate cu informații privind furnizarea de servicii pe plan intern. | Monitorizarea de către Comisie a procedurilor aplicate de statele membre, astfel cum este prevăzută în recomandarea Curții, nu este suficientă. |
| | | 7 | Punctul 98, rec. 3 litera (a) | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Recomandarea adresată Comisiei de a consolida controalele cu privire la caracterul rezonabil al costurilor a fost pusă în aplicare, iar recomandarea privind cooperarea dintre Comisie și statele membre în vederea asigurării eficacității sistemelor de control ale autorităților de management, în special în ceea ce privește riscurile de fraudă și caracterul rezonabil al costurilor proiectelor, a fost pusă în aplicare în majoritatea privințelor. Noile liste de verificare ale DG AGRI pentru testele de conformitate, aplicate de la începutul anului 2018, au consolidat controalele cu privire la caracterul rezonabil al costurilor.
  În plus, Comisia a publicat „Documentul de orientare privind normele de control și de sancționare în domeniul dezvoltării rurale”(Guidance Document on Control and Penalty rules in Rural Development) pentru statele membre și anexa 1 la acest document conține lista de verificare recomandată de Curte pentru evaluarea concepției sistemelor de control în raport cu riscurile asociate costului proiectelor de dezvoltare rurală. | Comisia a pus la dispoziție puține elemente de probă cu privire la formarea suplimentară a autorităților de management în ceea ce privește chestiunea vizând caracterul rezonabil al costurilor atunci când nu sunt utilizate opțiunile simplificate în materie de costuri. În pofida faptului că vizează unele obiective comune, controalele cu privire la caracterul rezonabil al costurilor și utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri sunt două lucruri diferite. Opțiunile simplificate în materie de costuri acoperă doar o mică parte din totalul cheltuielilor pentru dezvoltarea rurală (a se vedea Raportul special nr. 11/2018) și, prin urmare, este în continuare necesar ca autoritățile de management să evalueze caracterul rezonabil al costurilor. [Comisia nu a identificat, pe platforma consacrată Rețelei europene pentru dezvoltare rurală (REDR), nicio altă bună practică în materie de proceduri administrative pentru evaluarea caracterului rezonabil al costurilor.] |
| 8 | Punctul 98, rec. 3 litera (b) | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Comisia a luat mai multe măsuri, inclusiv introducerea și aprobarea de acorduri de parteneriat, și a adoptat o abordare mai strictă pentru a asigura complementaritatea între diferitele fonduri ale UE în perioada de programare 2014-2020 în comparație cu perioada precedentă. | Temele de discuție ale grupurilor interservicii sunt generale și nu acoperă măsurile individuale din cadrul programelor. În plus, în raportul Curții (Raportul special 16/2017) au fost evidențiate deficiențe care afectează acordurile de parteneriat și programele de dezvoltare rurală în ceea ce privește complementaritatea intersectorială și sinergiile. |
| 10 | Punctul 100, rec. 4 litera (b) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Documentul de orientare pentru măsura 1, intitulată „Transfer de cunoștințe și acțiuni de informare”, a fost actualizat cu un paragraf privind analiza nevoilor de formare. | Documentul de orientare actualizat pentru măsura 1 nu oferă orientări clare în ceea ce privește desfășurarea procedurilor de feedback de către statele membre. Chiar dacă exemplul de metodologie standard din raportul Curții include și evaluarea programelor de formare, acest lucru nu este menționat în textul de orientare, iar înțelegerea comună ar putea fi că metodologia este doar pentru analiza nevoilor. |
| | | 11 | Punctul 102, rec. 5 | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Comisia a început să efectueze audituri de conformitate în domeniul cunoașterii și al inovării. | Mai multe audituri planificate nu au fost efectuate în practică și un motiv posibil pentru aceasta este scorul scăzut rezultat din analiza de risc.
  Auditorii Curții recunosc faptul că DG AGRI a început să efectueze audituri de conformitate în domeniul transferului de cunoștințe și al inovării după publicarea raportului special al Curții în acest domeniu. Conform programului de lucru multianual 2016-2018 al DG AGRI (p. 49) însă, explicația pentru absența auditurilor înainte de Raportul special nr. 12/2015 este nivelul scăzut de cheltuieli din perioada de programare 2007-2013.
  Curtea nu are nicio asigurare că profilul de risc al măsurilor de transfer de cunoștințe și de consiliere a crescut în măsura indicată în răspunsul Comisiei. |
| RS nr. 13/2015 | Sprijinul UE acordat țărilor producătoare de lemn în cadrul planului de acțiune FLEGT | 1 | Punctul 58, rec. 1 | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Comisia a elaborat un plan de acțiune general referitor la asigurarea respectării legislației, la guvernanță și la schimburile comerciale în domeniul forestier (FLEGT) pentru perioada 2018-2022, care include activități cu termene limită (ani-țintă), o parte responsabilă (Comisia Europeană și/sau statul membru) și rezultatele preconizate.
  Comisia a încheiat un contract cu o organizație externă (Centrul Internațional de Cercetare Forestieră – CIFOR) care ar permite crearea unui plan de acțiune cuprinzător și a unui sistem de monitorizare și evaluare cu indicatori, ținte și valori de referință.
  Comisia dezvoltă în prezent o bază de date privind realizările FLEGT, care urmărește progresele realizate de țările semnatare ale unui acord de parteneriat voluntar (APV). | Planul de acțiune acoperă perioada 2018-2022 în loc de perioada 2016-2020. Intervalul de timp diferit are un impact asupra monitorizării și a raportării cu privire la programul FLEGT (a se vedea recomandarea 5).
  Proiectul de plan de acțiune nu este încă obligatoriu din punct de vedere formal pentru Comisie, întrucât nu a primit toate aprobările necesare.
  De asemenea, el nu dispune de un buget specific pentru punerea în aplicare, ceea ce face ca monitorizarea performanței și asigurarea răspunderii să fie mai dificile. |
| 5 | Punctul 59, rec. 5 | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | A fost elaborat planul de acțiune, care va servi drept bază pentru întocmirea rapoartelor prevăzute. O evaluare a FLEGT a fost realizată în 2016, constituind un bun substitut pentru un simplu raport privind progresele înregistrate.
  Comisia intenționează să elaboreze următorul raport privind progresele înregistrate în 2019. Acesta ar trebui să acopere activitățile cuprinse în planul de acțiune, care include principalele elemente de raportare prevăzute în recomandarea Curții. | Până în prezent, planul de acțiune nu dispune de toate aprobările necesare. Termenul stabilit pentru raportul pe 2018 privind progresele înregistrate nu a fost respectat. |
| RS nr. 16/2015 | Sunt necesare eforturi suplimentare pentru îmbu-nătățirea securității aprovi-zionării cu energie, prin dezvoltarea pieței interne a energiei. | 4 | Punctul 117, rec. 3 | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Comisia a înregistrat progrese în ceea ce privește elaborarea și punerea în aplicare a cadrului juridic. | Punerea în aplicare este încă în curs. Problema ineficienței pieței nu este încă rezolvată. |
| 12 | Punctul 123, rec. 7 litera (b) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Comisia utilizează instrumente de modelare a piețelor de energie și metodologiile de analiză cost-beneficiu (ACB) se îmbunătățesc constant. | Comisia a acceptat și a pus în aplicare recomandarea parțial. Crearea la nivel intern a unor capacități analitice și de modelare ar putea avea implicații considerabile în materie de resurse pentru Comisie sau pentru Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER). |
| 13 | Punctul 123, rec. 7 litera (c) | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Comisia colaborează cu Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E) și cu Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENTSO-G), astfel încât evaluarea nevoilor să funcționeze ca punct de plecare pentru planificarea infrastructurii aferente pieței interne a energiei din UE. | Aprobarea noului model care urmează să fie prezentat de cele două rețele este în curs. |
| 14 | Punctul 125, rec. 8 | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Comisia și-a îmbunătățit procedurile de planificare și, în special, prioritizarea și modul de finanțare a proiectelor de interes comun. | Aprobarea noului model care urmează să fie prezentat de rețele este în curs. |
| 15 | Punctul 126, rec. 9 | Pusă în aplicare în anumite privințe | Comisia a preluat ideea care se află la baza recomandării. | Comisia nu a formulat propuneri legislative. |
| RS nr. 17/2015 | Sprijinul acordat de Comisie în contextul echipelor de acțiune pentru tineri: s-a reușit o redirecționare a fondurilor în cadrul FSE, însă nu s-a pus un accent suficient pe rezultate. | 2 | Punctul 84, rec. 2 litera (a) | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Cerința de a explica efectele scontate în ceea ce privește eficacitatea preconizată în raport cu obiectivele UE și cu cele ale programelor operaționale este prevăzută în cadrul juridic aplicabil fondurilor ESI [a se vedea articolul 30 din regulamentul privind dispozițiile comune (RDC)]. | Deficiențe în aplicarea cerinței de a justifica impactul preconizat al modificărilor asupra strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. |
| 3 | Punctul 84, rec. 2 litera (b) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Listă de verificare pentru documentarea concluziilor evaluării modificărilor aduse programelor operaționale (inclusiv contribuția acestor programe la Strategia Europa 2020 și la realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, rezultatele preconizate, indicatorii și cadrul de performanță). | Lista de verificare nu a documentat analiza caracterului rezonabil al rezultatelor suplimentare. |
| 4 | Punctul 84, rec. 2 litera (c) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Reprogramările/realocările de fonduri sunt prezentate în rapoartele anuale de implementare (RAI). | Eficacitatea trecută și cea preconizată rezultată în urma modificărilor programelor operaționale nu este suficient de bine raportată în rapoartele anuale de implementare. |
| 6 | Punctul 86, rec. 3 | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Există liste de verificare care documentează controalele de coerență și de plauzibilitate efectuate de Comisie cu privire la datele raportate în rapoartele anuale de implementare. Sunt planificate audituri privind fiabilitatea datelor referitoare la performanță. | Nu există dovezi cu privire la verificări sistematice ale fiabilității datelor cuprinse în rapoartele anuale de implementare sau verificări ale informațiilor primite în urma unor cereri ad-hoc. |
| RS nr. 20/2015 | Raportul cost-eficacitate al sprijinului acordat de Uniunea Europeană în domeniul dezvoltării rurale pentru investițiile neproductive în agricultură | 1 | Punctul 74, rec. 1 litera (a) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Comisia a publicat orientări tehnice privind raportul anual de implementare. Mai mult decât atât, Comisia sprijină statele membre în procesul de elaborare a raportului anual de implementare prin intermediul reuniunilor comitetelor de monitorizare. | Recomandarea adresată Comisiei de a efectua monitorizarea prin intermediul rapoartelor anuale de implementare ale statelor membre este încă în curs și punerea sa în aplicare va putea fi verificată doar după evaluarea intermediară din 2019. |
| 5 | Punctul 77, rec. 3 litera (a) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Comisia a introdus orientări pentru a încuraja statele membre să stabilească indicatorii de rezultat suplimentari. | Întrucât orientările nu au caracter obligatoriu pentru statele membre, Comisia nu poate „garanta” măsura în care statele membre le-au urmat efectiv și au definit indicatorii specifici suplimentari. Numai din evaluările rapoartelor anuale de implementare pe 2019, mai complete, se va putea stabili în ce măsură acțiunile Comisiei au asigurat monitorizarea sau evaluarea recomandată a contribuției investițiilor neproductive în cursul evaluărilor pentru perioada de programare 2014-2020. |
| RS nr. 21/2015 | Analiza riscurilor aferente unei abordări axate pe rezultate pentru acțiunile UE de dezvoltare și cooperare | 1 | Punctul 83, rec. 1 | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Un document de lucru al serviciilor Comisiei referitor la un cadru revizuit al UE privind rezultatele dezvoltării și cooperării internaționale corelat cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și cu noul Consens european privind dezvoltarea – SWD(2018) 444 – a fost publicat în octombrie 2018 și conține o anexă consacrată în mod explicit terminologiei legate de rezultate. | Un ghid practic privind gestionarea intervențiilor UE în domeniul cooperării internaționale, care include fișe menite să clarifice conceptele-cheie și terminologia referitoare la rezultate, nu era încă disponibil la data analizării situației de către Curte. În plus, existau încă neconcordanțe în ceea ce privește utilizarea terminologiei în principalele documente metodologice. De exemplu, o diagramă prezentată de Comisie în setul său de instrumente pentru evaluatorii acțiunilor de dezvoltare ale UE conținea încă definiții care nu erau în concordanță cu terminologia adoptată în contextul cadrului privind rezultatele. În plus, din unele documente de acțiune lipsesc în continuare obiectivele și valorile de referință. |
| 2 | Punctul 83, rec. 2 | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pentru a asigura stabilirea unei legături clare între acțiuni și rezultatele preconizate, inclusiv pentru aspectele transversale, Comisia a instituit o serie de măsuri, în special definind în manualul privind monitorizarea axată pe rezultate instrucțiuni, un model pentru completarea documentelor de acțiune, precum și dispoziții relevante în materie. | Unele orientări trebuie încă să fie completate, printre acestea numărându-se un ghid practic privind gestionarea intervențiilor UE în domeniul cooperării internaționale. |
| RS nr. 22/2015 | Supravegherea de către UE a agențiilor de rating de credit este stabilită pe baze solide, dar nu este încă pe deplin eficace (ESMA). | 6 | Punctul 110, rec. 6 | Pusă în aplicare în anumite privințe | ESMA și-a actualizat rubrica de întrebări și răspunsuri referitoare la aplicarea regulamentului privind agențiile de rating de credit, adăugând o nouă secțiune (partea V), consacrată publicării și prezentării ratingurilor de credit. | Finalizarea procesului de consultare aflat în curs și publicarea unui raport final în vederea emiterii Orientărilor privind cerințele în materie de publicare aplicabile ratingurilor de credit. |
| 7 | Punctul 110, rec. 7 | Pusă în aplicare în anumite privințe | Integrarea sistemului CEREP în sistemul de raportare RADAR. În cursul procesului de integrare, ESMA a examinat datele la nivel de rating din ambele sisteme și a corectat neconcordanțele identificate, ceea ce a dus la îmbunătățirea calității datelor. | În pofida activității desfășurate de ESMA până în prezent pentru a îmbunătăți conținutul informațional al CEREP, următoarele informații nu sunt încă disponibile: ratele medii de nerambursare, matricele medii de tranziție, descărcările pentru interogări multiple, informații și explicații privind corectarea erorilor identificate în datele raportate, informații privind modificările aduse metodologiilor. |
| RS nr. 23/2015 | Calitatea apei în bazinul hidrografic al Dunării: s-au realizat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei-cadru privind apa, dar mai sunt necesare eforturi în acest sens. | 12 | Punctul 191, rec. 3 litera (b) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Comisia continuă să evalueze cerințele minime în ceea ce privește existența și relevanța acestora și evaluează existența și caracterul adecvat al standardelor GAEC. | Comisia nu a acceptat această recomandare. |
| 14 | Punctul 191, rec. 3 litera (d) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Comisia a identificat posibile oportunități de raționalizare. | Comisia a luat deja măsuri concrete pentru a pune în aplicare această recomandare și ar trebui să continue în acest sens în cadrul următorului proces de raportare în conformitate cu Directiva privind nitrații (2020) și cu Directiva-cadru privind apa (2022). |
| 15 | Punctul 191, rec. 3 litera (e) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Comisia elaborează și intenționează să emită recomandări pentru mai multe state membre cu privire la includerea costurilor legate de mediu și de resurse în recuperarea costurilor în următorul raport de implementare. | În cadrul strategiei comune de punere în aplicare, statele membre au convenit recent să elaboreze un raport tehnic care să identifice abordările existente în prezent cu privire la recuperarea costurilor cu serviciile legate de utilizarea apei, în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 9 din Directiva-cadru privind apa (inclusiv în domeniul poluării difuze). Este necesară o examinare a nevoilor în materie de date și de informații în acest domeniu. Va fi constituit un grup de reflecție ad-hoc pe probleme de economie pentru a îndeplini această sarcină sub conducerea Grupului de coordonare strategică. Se preconizează că această sarcină va fi finalizată până la sfârșitul anului 2020 (a se vedea Programul comun de lucru privind strategia comună de punere în aplicare 2019-2021). |
| RS nr. 25/2015 | Sprijinul acordat de UE pentru infrastructura rurală: se poate obține un raport costuri-beneficii mult mai bun. | 2 | Punctul 101, rec. 1 litera (b) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Așa cum a recomandat Curtea, Comisia a promovat adoptarea de bune practici pentru atenuarea riscului de apariție a efectului de balast prin asigurarea faptului că programele de dezvoltare rurală conțin dispoziții eficace privind complementaritatea. Înainte de aprobarea programelor de dezvoltare rurală ale statelor membre, DG AGRI a transmis autorităților de management recomandări de îmbunătățire, solicitând ca acestea să fie luate în considerare în versiunile ulterioare ale programelor. | Comisia nu a emis niciun document de orientare specific cu privire la modalități de atenuare a riscului de apariție a efectului de balast sau cu privire la modul în care se poate evita înlocuirea pur și simplu a altor fonduri cu resurse ale programelor de dezvoltare rurală. Nu există nicio dovadă că efectul de balast a fost atenuat în mod eficace pentru programele din perioada 2017-2020. DG AGRI intenționează să realizeze o evaluare inițială în acest sens, pe baza evaluării intermediare din 2019. Comisia nu dispune de elemente de probă care să demonstreze că riscul de înlocuire a fondurilor naționale cu fonduri din FEADR a fost atenuat. |
| 4 | Punctul 101, rec. 1 litera (d) | Pusă în aplicare în anumite privințe | DG AGRI a îmbunătățit examinarea mecanismelor de asigurare a complementarității între fondurile UE, ca urmare a acordării unei atenții sporite acestor aspecte și cu ajutorul acordurilor de parteneriat introduse recent. DG AGRI estimează că este posibilă formularea unor concluzii inițiale privind eficacitatea acestor mecanisme pe baza evaluării intermediare din 2019 a programelor, așa cum a recomandat Curtea. | Eficacitatea mecanismelor de asigurare a complementarității între diferitele fonduri ale UE în cursul actualei perioade de programare este în continuare necunoscută. Rapoartele anuale de implementare vor fi disponibile doar mai târziu în 2019. În Raportul special nr. 16/2017 al Curții au fost evidențiate deficiențe care afectează acordurile de parteneriat și programele de dezvoltare rurală în ceea ce privește complementaritatea intersectorială și sinergiile. |
| 6 | Punctul 106, rec. 2 litera (b) | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Recomandarea adresată Comisiei de a consolida controalele cu privire la caracterul rezonabil al costurilor a fost pusă în aplicare, iar recomandarea privind cooperarea dintre Comisie și statele membre în vederea asigurării eficacității sistemelor de control ale autorităților de management, în special în ceea ce privește riscul de fraudă și caracterul rezonabil al costurilor proiectelor, a fost pusă în aplicare în majoritatea privințelor. Noile liste de verificare ale DG AGRI pentru testele de conformitate, aplicate de la începutul anului 2018, au consolidat controalele cu privire la caracterul rezonabil al costurilor. În plus, Comisia a publicat „Documentul de orientare privind normele de control și de sancționare în domeniul dezvoltării rurale”(Guidance Document on Control and Penalty rules in Rural Development) pentru statele membre și anexa 1 la acest document conține lista de verificare recomandată de Curte pentru evaluarea concepției sistemelor de control în raport cu riscurile asociate costului proiectelor de dezvoltare rurală. | De la examinarea situației de către Curte în 2017, Comisia nu a furnizat alte elemente de probă privind instruirea suplimentară a autorităților de management cu privire la caracterul rezonabil al costurilor. Comisia nu a identificat, pe platforma consacrată Rețelei europene pentru dezvoltare rurală (REDR), nicio altă bună practică în materie de proceduri administrative pentru evaluarea caracterului rezonabil al costurilor. |
| | | 9 | Punctul 109, rec. 3 litera (a) | Pusă în aplicare în anumite privințe | Comisia a furnizat autorităților de management orientări privind evaluarea programelor de dezvoltare rurală prin intermediul site-ului internet al Rețelei europene pentru dezvoltare rurală și prin intermediul serviciului său de asistență pentru evaluări. | Colectarea datelor necesare pentru evaluarea indicatorilor de performanță și a rezultatelor programelor în general este în continuare insuficientă. Potrivit răspunsului Comisiei la auditul de urmărire subsecventă, aceasta intenționează să evalueze „informațiile care permit formularea unor concluzii privind eficiența și eficacitatea fondurilor cheltuite în timpul evaluărilor prevăzute de cadrul comun de monitorizare și evaluare (CMEF)”în 2019. |

RS

Titlul raportului

Nr. crt.

Punctul din raport

Evaluarea finală a Curții de Conturi Europene

Îmbunătățiri

Deficiențe

RS nr. 01/2015

Transportul pe căile navigabile interioare în Europa: din 2001, nu s-au mai observat îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește ponderea modală și condițiile de navigație.

2

Punctul 52, rec. 1 litera (b)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Criteriile de atribuire stabilite pentru cererile de propuneri din cadrul MIE, inclusiv cele care dau prioritate căilor navigabile interioare, fac referire la relevanța, la gradul de maturitate, la impactul și la calitatea acțiunilor propuse.

Nu s-au înregistrat îmbunătățiri în ceea ce privește fondurile ESI. Comisia nu poate impune statelor membre să selecteze proiecte mai relevante sau mai avansate. Comisia nu își concentrează finanțarea asupra proiectelor pentru care există deja planuri avansate vizând eliminarea punctelor de strangulare a traficului fluvial din apropiere.

3

Punctul 54, rec. 2 litera (a)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Comisia efectuează studii referitoare la potențialul transportului naval. Planurile de lucru anuale privind coridoarele rețelei centrale conțin informații referitoare la potențialele beneficii ale navigației interioare.

Nu există dovezi cu privire la eforturi de coordonare eficace la nivelul statelor membre.

4

Punctul 54, rec. 2 litera (b)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Planurile de lucru anuale privind coridoarele rețelei centrale sunt finalizate împreună cu statele membre și iau în considerare cele mai recente informații primite de la acestea și de la părțile interesate, precum și rezultatele celor mai recente cereri de propuneri.

Nu există nicio dovadă că Comisia și statele membre au convenit asupra unor obiective specifice și realizabile și asupra unor etape precise pentru eliminarea blocajelor de pe coridoare, că coordonarea între diferitele state membre este eficace și că planurile de lucru anuale adoptate cu privire la coridoarele rețelei centrale pot fi puse în aplicare.

RS nr. 02/2015

Fondurile acordate de UE pentru stațiile de epurare a apelor uzate urbane din bazinul hidrografic al Dunării: sunt necesare eforturi suplimentare pentru a ajuta statele membre să îndeplinească obiectivele politicii UE în domeniul apelor uzate.

6

Punctul 110, rec. 2 litera (a)

Pusă în aplicare în anumite privințe

În ceea ce privește aglomerările cu un EL mai mare de 2 000, noile formate pentru raportarea informațiilor, menționate la articolul 17 din Directiva privind tratarea apelor urbane reziduale, furnizează informații cu privire la investițiile prevăzute pentru asigurarea conformității.

Nu au fost colectate astfel de informații pentru aglomerările cu EL mai mic de 2 000.

10

Punctul 115, rec. 3 litera (c)

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

A fost efectuat un studiu specific. Recomandările formulate în urma acestui studiu sunt în prezent analizate în cadrul evaluării Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale.

DG ENV nu a formulat încă concluzia sa cu privire la recomandarea Curții, și anume cu privire la necesitatea efectuării unor măsurători obligatorii ale evacuărilor directe.

11

Punctul 115, rec. 3 litera (d)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Calitatea analizelor cost-beneficiu s-a îmbunătățit, permițând astfel, în unele cazuri, reducerea dimensiunilor stațiilor de epurare a apelor uzate supradimensionate.

Există în continuare riscul ca unele stații de tratare a apelor uzate să fie supradimensionate.

14

Punctul 117, rec. 4 litera (b)

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

În martie 2016, Comisia a adoptat propunerea de regulament privind produsele fertilizante.

Regulamentul revizuit privind produsele fertilizante este încă în curs de adoptare. Includerea nămolurilor de epurare în lista îngrășămintelor depinde de rezultatele unui studiu tehnic aflat în curs de desfășurare.

RS nr. 04/2015

Care a fost contribuția asistenței tehnice în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale?

1

Punctul 90, rec. 1

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Comisia a pus în aplicare recomandarea în mod oficial. Pentru a clarifica sfera și condițiile de aplicare a asistenței tehnice, Comisia a emis o fișă de orientare pentru statele membre. Pentru a monitoriza punerea în aplicare de către statele membre, Comisia (așa cum a recomandat Curtea) a introdus, în tabelul de raportare, o distincție între costurile administrative și celelalte costuri, pentru a monitoriza utilizarea asistenței tehnice de către statele membre (în afara rețelelor rurale naționale).

Fișă de orientare furnizată statelor membre cu privire la sfera de aplicare și la costurile eligibile ale asistenței tehnice. Comisia a introdus distincția recomandată între costurile administrative și celelalte costuri în tabelul de monitorizare a asistenței tehnice.

Valoarea adăugată a acțiunilor întreprinse pentru a da curs recomandării este discutabilă.

Deși Comisia a pus în aplicare recomandarea 1 (clarificare și monitorizare), acțiunea sa nu a abordat constatarea subiacentă a Curții prezentată în raport, și anume faptul că o mare parte din cheltuielile cu asistența tehnică ale statelor membre „este de fapt echivalentă cu un sprijin bugetar”. Utilizarea asistenței tehnice pentru a acoperi costuri administrative generale nu este contrară reglementărilor UE și este, prin urmare, autorizată de Comisie. În cadrul monitorizării, o evaluare adecvată a acestor costuri și o comparație între statele membre ar putea contribui la identificarea celor mai bune/celor mai rele practici care ar trebui să fie incluse în fișa de orientare și în recomandările adresate statelor membre.

4

Punctul 93, rec. 4

Pusă în aplicare în anumite privințe

Comisia a adresat tuturor statele membre recomandarea de a institui un sistem adecvat de măsurare a performanței pentru a evalua contribuția asistenței tehnice la politică, sistem care să includă obiective SMART.

Potrivit elementelor de probă de care dispun auditorii, Comisia nu a întreprins suficiente acțiuni pentru instituirea cadrului de performanță la nivelul Comisiei. Prin intermediul unei recomandări formulate în scrisorile sale de observație referitoare la programele de dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020, Comisia a încurajat statele membre să stabilească indicatori adecvați pentru asistența tehnică, dar această măsură nu este obligatorie. La nivelul Comisiei nu era disponibilă nicio informație cu privire la stadiul punerii în aplicare a cadrului de performanță în statele membre. Erau disponibile foarte puține date obligatorii rezultate în urma monitorizării și acestea nu erau utilizate în practică. Indicatorii pentru rețelele rurale naționale și pentru celelalte costuri (care acoperă, de asemenea, asistența tehnică pentru consolidarea capacităților) nu sunt echilibrați în funcție de cuantumul relativ al cheltuielilor legate de aceste elemente.

RS nr. 05/2015

Reprezintă instrumentele financiare o soluție de succes și de perspectivă pentru domeniul dezvoltării ru-rale?

3

Punctul 100, rec. 3

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

O mai bună aliniere a efectului de pârghie cu grupuri-țintă specifice în domeniul dezvoltării rurale și un efect de pârghie standard de 5 prevăzut în noul mecanism de garantare al FEI destinat sectorului agricol (și anume, 1 euro investit de fondul UE generează 5 euro investiți în total). Creșterea efectelor de reînnoire legate de gestionarea mai strictă a fondurilor și de reducerea supracapitalizării.

Comisia nu a definit obiective precise pentru efectele de reînnoire. Impactul real al unei gestionări mai stricte a fondurilor asupra efectelor de reînnoire rămâne nedeterminat.

RS nr. 06/2015

Integritatea și implementarea schemei EU ETS

1

Punctul 91, rec. 1 litera (a)

Pusă în aplicare în anumite privințe

În mai 2019, un grup de acțiune (task force) specializat în instrumente financiare derivate pe mărfuri, care reunește reprezentanți ai ESMA (Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe) și ai DG FISMA din cadrul Comisiei, elabora activități suplimentare. Comisia va efectua o reevaluare a riscurilor potențiale legate de acordarea de scutiri de la aplicarea dispozițiilor Directivei privind piețele instrumentelor financiare (MiFID II) pentru traderii obligați să participe la piață și pentru participanții mai mici de pe piață ca parte a examinării la jumătatea perioadei a Directivei MiFID, la începutul anului 2020.

Rezultatele evaluării riscurilor și eventualele măsuri corective nu sunt încă cunoscute.

4

Punctul 92, rec. 2

Pusă în aplicare în anumite privințe

Studiul, care va constitui baza pentru evaluarea statutului juridic al certificatelor de emisii (ETS), a fost finalizat și aprobat în decembrie 2018. El ar permite Comisiei să analizeze modul în care trebuie să reacționeze.

Comisia nu a analizat însă nici până în prezent natura juridică a certificatelor și beneficiile sau dezavantajele acestora și, prin urmare, nu este în măsură să aprecieze dacă sunt necesare măsuri și ce fel de măsuri ar putea fi luate.

5

Punctul 93, rec. 3 litera (a)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Directiva privind piețele instrumentelor financiare (MiFID II) și Regulamentul privind abuzul de piață (MAR) sunt aplicabile, fapt care conferă tuturor certificatelor ETS statutul de instrumente financiare. Acest lucru implică, de asemenea, raportarea și colectarea de date care facilitează controlul tranzacțiilor privind ETS. Aplicarea mecanismului de taxare inversă a TVA-ului de către majoritatea statelor membre reduce riscul de fraudă în materie de TVA.

Analiza Comisiei cu privire la pachetul MiFID II, care a devenit recent aplicabil, precum și răspunsul reactiv (corectiv) al Comisiei la acest pachet nu sunt încă finalizate. În plus, coordonarea transfrontalieră continuă să lipsească.

6

Punctul 93, rec. 3 litera (b)

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Cadru de control consolidat în temeiul dispozițiilor Directivei MiFID II și al proiectului noului regulament privind registrul. Schimb de informații intensificat și sistematic, orientări și coordonare puse la dispoziția statelor membre de către Comisie.

Pachetul MiFID II este în prezent în vigoare și rezultatele sale trebuie să fie evaluate. Noul regulament privind registrul a fost adoptat de către Comisie și, după o perioadă de control legislativ care s-a încheiat la 12 mai 2019, este în prezent în curs de publicare în Jurnalul Oficial al UE. Acesta va fi aplicabil începând cu 2021 și doar atunci va putea fi evaluat.

RS nr. 07/2015

Misiunea de poliție a UE în Afganistan: rezultate mixte (SEAE)

2

Punctul 85, rec. 2 litera (a)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Există elemente care dovedesc existența unui parcurs de formare prealabilă mobilizării în cadrul misiunii pentru personalul internațional contractat și pentru cel detașat.

Nu există dovezi cu privire la cursurile de formare propriu-zise. Nu există elemente specifice fiecărei țări. Nu există nicio dovadă privind formarea prealabilă mobilizării în cadrul misiunii a personalului local.

6

Punctul 86, rec. 3 litera (b)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Sensibilizarea personalul misiunii cu privire la cultura locală a crescut prin intermediul unei formări specifice.

Datele disponibile nu demonstrează punerea în aplicare a recomandării pentru formatorii/participanții locali.

8

Punctul 86, rec. 3 litera (d)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Entitatea auditată a furnizat unele dovezi privind o evaluare a nevoilor în materie de activități de mentorat.

Nu au fost identificate dovezi privind existența dosarelor de mentorat, a etapelor și a jurnalelor de mentorat.

9

Punctul 86, rec. 3 litera (e)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Toți membrii personalului care părăsesc misiunea sunt obligați să furnizeze informații scrise privind predarea, cu orientări specifice pentru diferitele populații și situații vizate.

În documentele justificative furnizate nu s-au găsit orientări specifice privind predarea adresate mentorilor.

10

Punctul 86, rec. 3 litera (f)

Pusă în aplicare în anumite privințe

SEAE a introdus o abordare consolidată pentru a întări legăturile dintre planurile de punere în aplicare a misiunilor și planificarea/monitorizarea operațională.

Auditorii nu au identificat instrucțiuni/dovezi specifice care să demonstreze sinergii cu activitățile de mentorat și corelații clare între obiectivele proiectelor și etapele de realizare a planului de punere în aplicare a misiunii.

12

Punctul 88, rec. 5 litera (a)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Atât Comisia, cât și SEAE și-au îmbunătățit orientările privind riscurile legate de închiderea misiunilor. Elemente de sprijin central standardizat oferit de la sediul central sunt deja în curs de elaborare sau au fost parțial introduse: de exemplu platforma de sprijinire a misiunilor.

Încă nu a fost elaborată o strategie cuprinzătoare și comună a SEAE și a Comisiei pentru reducerea efectivelor misiunilor PSAC și pentru închiderea acestora. Deficiența constând în faptul că planurile de închidere a misiunilor sunt transmise numai cu trei luni înainte de încheierea fazei operaționale a mandatului nu a fost remediată. Orientările disponibile nu abordează în mod cuprinzător diferitele riscuri inerente procesului de reducere a efectivelor și de închidere.

13

Punctul 88, rec. 5 litera (b)

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Dezvoltarea unui sprijin îmbunătățit din partea sediului central: platforma de sprijinire a misiunilor, sistemul informatic de planificare a resurselor, sisteme de inventariere/contabilitate standardizate, proiectul Warehouse II menit să asigure capacități sporite, toate acestea permițând realizarea unor economii de scară etc.

Auditorii nu au identificat instrucțiuni/dovezi specifice privind modalitățile de evitare a acumulării de active și de prevenire a expunerii la riscul financiar în ceea ce privește acumularea de active. Aceștia nu au identificat nici exemple de instrucțiuni/documente comunicate în mod centralizat și în timp util de SEAE și de Comisie către misiunile PSAC în vederea evitării acumulării de active.

RS nr. 08/2015

Permite sprijinul financiar acordat de UE o abordare corespunzătoare a nevoilor microîntreprinzătorilor?

1

Punctul 68, rec. 1

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Comisia a emis orientări cu privire la evaluarea ex ante a programelor operaționale, la condiționalitatea ex ante și la obiectivele tematice. Aceasta a furnizat, de asemenea, orientări detaliate separate privind evaluările ex ante ale instrumentelor financiare.

În lipsa unui indicator specific pentru microîntreprinzători, nu există încă informații disponibile pentru perioada 2014-2020 cu privire la cuantumul granturilor alocate microîntreprinzătorilor.

3

Punctul 69, rec. 3

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Cerințele pentru instituirea de instrumente financiare pentru perioada 2014-2020 includ măsuri adecvate pentru identificarea lacunelor specifice ale pieței și pentru elaborarea unor instrumente adecvate.

Participând cu rol consultativ la comitetele de monitorizare, Comisia are posibilitatea de a formula recomandări privind criteriile de selecție a operațiunilor și orice alte aspecte relevante pentru punerea în aplicare a programului.

În ceea ce privește schemele de granturi, pentru a pune recomandarea în aplicare în mod eficace, Comisia ar trebui să revizuiască criteriile de eligibilitate discutate în cadrul comitetelor de monitorizare și să utilizeze efectiv posibilitatea de a formula recomandări acolo unde este necesar.

RS nr. 10/2015

Este necesară intensificarea eforturilor de soluționare a problemelor legate de achizițiile publice din cadrul cheltuielilor UE privind politica de coeziune.

1

Punctul 99, rec. 1 litera (a)

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Comisia a actualizat clasificarea utilizată în Sistemul de gestionare a neregulilor (IMS), astfel încât aceasta include în prezent 26 de subcategorii de erori în materie de achiziții publice. În plus, pregătirile pentru introducerea instrumentului analitic sunt în curs de finalizare. De îndată ce tablourile de bord dorite vor fi fost testate cu succes, instrumentul va fi pus la dispoziția tuturor utilizatorilor. S-au efectuat deja analize ale bazei de date, iar rezultatele au fost transmise autorităților naționale.

În prezent, numai aproximativ o pătrime din cazurile din IMS conțin informații detaliate cu privire la subcategoria respectivă, situație care se va îmbunătăți odată cu înregistrarea unor cazuri noi și închiderea unor cazuri vechi. Instrumentul de analiză și interfețele dintre IMS și bazele de date ale statelor membre se află într-un stadiu avansat, dar nu au fost încă finalizate.

6

Punctul 102, rec. 5

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

În ceea ce privește unele proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și unele întreruperi de plăți, au fost identificate probleme sistematice cu achizițiile publice. Comisia ar trebui să continue să recurgă la întreruperi și suspendări de plăți în cazul în care acest lucru este justificat de deficiențe grave în materie de achiziții publice.

Auditurile cu privire la legalitate și regularitate efectuate de Comisie ar trebui să conducă la corecții financiare nete pentru erorile identificate în legătură cu achizițiile publice în cazul unor deficiențe sistematice grave care nu au fost detectate și corectate de statele membre înainte de prezentarea conturilor. În 2018, Comisia a început să efectueze audituri de conformitate.

7

Punctul 105, rec. 6 litera (a)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Îmbunătățirea punerii în aplicare a etapelor achizițiilor publice electronice în statele membre. Acestea avansează într-un ritm adecvat pentru a respecta termenele impuse de directivă.

Alte etape ale achizițiilor publice electronice trebuie încă să fie puse în aplicare astfel cum se prevede în directivă (facturarea electronică până în aprilie 2019).

Comisia ar trebui să îndemne toate statele membre să alimenteze și să utilizeze în mod activ baza de date ARACHNE.

RS nr. 11/2015

Sunt acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului bine gestionate de către Comisie?

2

Punctul 90, rec. 1 litera (b)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Serviciile Comisiei promovează dispoziții tehnice similare în acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil la nivel regional.

Totuși, întrucât nu există strategii regionale documentate, este în continuare nevoie de progrese în ceea ce privește definirea și documentarea de către Comisie a unor strategii regionale.

6

Punctul 93, rec. 2 litera (a)

Pusă în aplicare în anumite privințe

DG MARE a luat măsuri pentru a simplifica procesul de acordare a licențelor, cum ar fi utilizarea comunicării directe cu țara terță parteneră.

Cu toate acestea, procedurile actuale de monitorizare a procesului de acordare a licențelor sunt încă afectate de deficiențe. Mai trebuie făcute progrese în ceea ce privește monitorizarea de către Comisie a procesului de acordare a licențelor și măsurile subsecvente luate în această privință.

RS nr. 12/2015

Prioritatea pe care și-a stabilit-o UE de a promova o economie rurală bazată pe cunoaștere a fost afectată de gestionarea defectuoasă a măsurilor de transfer de cunoștințe și a măsurilor de consiliere.

2

Punctul 94, rec. 1 litera (b)

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Documentul de orientare pentru măsura 1 a fost actualizat cu un paragraf privind analiza nevoilor de formare.

Informațiile din documentul de orientare nu sunt suficient de detaliate în ceea ce privește modul în care trebuie efectuată o analiză recurentă a nevoilor de formare.

4

Punctul 94, rec. 1 litera (d)

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Comisia a actualizat documentul de orientare pentru măsura 2 cu un paragraf specific privind necesitatea ca statele membre să înființeze servicii de consiliere.

Respectarea de către statele membre a obligației de a institui servicii de consiliere nu este monitorizată de Comisie în cadrul comitetelor de monitorizare și în cadrul reuniunilor de evaluare anuale.

6

Punctul 96, rec. 2 litera (b)

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Documentele de orientare pentru măsura 2 și pentru achizițiile publice au fost actualizate cu informații privind furnizarea de servicii pe plan intern.

Monitorizarea de către Comisie a procedurilor aplicate de statele membre, astfel cum este prevăzută în recomandarea Curții, nu este suficientă.

7

Punctul 98, rec. 3 litera (a)

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Recomandarea adresată Comisiei de a consolida controalele cu privire la caracterul rezonabil al costurilor a fost pusă în aplicare, iar recomandarea privind cooperarea dintre Comisie și statele membre în vederea asigurării eficacității sistemelor de control ale autorităților de management, în special în ceea ce privește riscurile de fraudă și caracterul rezonabil al costurilor proiectelor, a fost pusă în aplicare în majoritatea privințelor. Noile liste de verificare ale DG AGRI pentru testele de conformitate, aplicate de la începutul anului 2018, au consolidat controalele cu privire la caracterul rezonabil al costurilor.

În plus, Comisia a publicat „Documentul de orientare privind normele de control și de sancționare în domeniul dezvoltării rurale”(Guidance Document on Control and Penalty rules in Rural Development) pentru statele membre și anexa 1 la acest document conține lista de verificare recomandată de Curte pentru evaluarea concepției sistemelor de control în raport cu riscurile asociate costului proiectelor de dezvoltare rurală.

Comisia a pus la dispoziție puține elemente de probă cu privire la formarea suplimentară a autorităților de management în ceea ce privește chestiunea vizând caracterul rezonabil al costurilor atunci când nu sunt utilizate opțiunile simplificate în materie de costuri. În pofida faptului că vizează unele obiective comune, controalele cu privire la caracterul rezonabil al costurilor și utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri sunt două lucruri diferite. Opțiunile simplificate în materie de costuri acoperă doar o mică parte din totalul cheltuielilor pentru dezvoltarea rurală (a se vedea Raportul special nr. 11/2018) și, prin urmare, este în continuare necesar ca autoritățile de management să evalueze caracterul rezonabil al costurilor. [Comisia nu a identificat, pe platforma consacrată Rețelei europene pentru dezvoltare rurală (REDR), nicio altă bună practică în materie de proceduri administrative pentru evaluarea caracterului rezonabil al costurilor.]

8

Punctul 98, rec. 3 litera (b)

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Comisia a luat mai multe măsuri, inclusiv introducerea și aprobarea de acorduri de parteneriat, și a adoptat o abordare mai strictă pentru a asigura complementaritatea între diferitele fonduri ale UE în perioada de programare 2014-2020 în comparație cu perioada precedentă.

Temele de discuție ale grupurilor interservicii sunt generale și nu acoperă măsurile individuale din cadrul programelor. În plus, în raportul Curții (Raportul special 16/2017) au fost evidențiate deficiențe care afectează acordurile de parteneriat și programele de dezvoltare rurală în ceea ce privește complementaritatea intersectorială și sinergiile.

10

Punctul 100, rec. 4 litera (b)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Documentul de orientare pentru măsura 1, intitulată „Transfer de cunoștințe și acțiuni de informare”, a fost actualizat cu un paragraf privind analiza nevoilor de formare.

Documentul de orientare actualizat pentru măsura 1 nu oferă orientări clare în ceea ce privește desfășurarea procedurilor de feedback de către statele membre. Chiar dacă exemplul de metodologie standard din raportul Curții include și evaluarea programelor de formare, acest lucru nu este menționat în textul de orientare, iar înțelegerea comună ar putea fi că metodologia este doar pentru analiza nevoilor.

11

Punctul 102, rec. 5

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Comisia a început să efectueze audituri de conformitate în domeniul cunoașterii și al inovării.

Mai multe audituri planificate nu au fost efectuate în practică și un motiv posibil pentru aceasta este scorul scăzut rezultat din analiza de risc.

Auditorii Curții recunosc faptul că DG AGRI a început să efectueze audituri de conformitate în domeniul transferului de cunoștințe și al inovării după publicarea raportului special al Curții în acest domeniu. Conform programului de lucru multianual 2016-2018 al DG AGRI (p. 49) însă, explicația pentru absența auditurilor înainte de Raportul special nr. 12/2015 este nivelul scăzut de cheltuieli din perioada de programare 2007-2013.

Curtea nu are nicio asigurare că profilul de risc al măsurilor de transfer de cunoștințe și de consiliere a crescut în măsura indicată în răspunsul Comisiei.

RS nr. 13/2015

Sprijinul UE acordat țărilor producătoare de lemn în cadrul planului de acțiune FLEGT

1

Punctul 58, rec. 1

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Comisia a elaborat un plan de acțiune general referitor la asigurarea respectării legislației, la guvernanță și la schimburile comerciale în domeniul forestier (FLEGT) pentru perioada 2018-2022, care include activități cu termene limită (ani-țintă), o parte responsabilă (Comisia Europeană și/sau statul membru) și rezultatele preconizate.

Comisia a încheiat un contract cu o organizație externă (Centrul Internațional de Cercetare Forestieră – CIFOR) care ar permite crearea unui plan de acțiune cuprinzător și a unui sistem de monitorizare și evaluare cu indicatori, ținte și valori de referință.

Comisia dezvoltă în prezent o bază de date privind realizările FLEGT, care urmărește progresele realizate de țările semnatare ale unui acord de parteneriat voluntar (APV).

Planul de acțiune acoperă perioada 2018-2022 în loc de perioada 2016-2020. Intervalul de timp diferit are un impact asupra monitorizării și a raportării cu privire la programul FLEGT (a se vedea recomandarea 5).

Proiectul de plan de acțiune nu este încă obligatoriu din punct de vedere formal pentru Comisie, întrucât nu a primit toate aprobările necesare.

De asemenea, el nu dispune de un buget specific pentru punerea în aplicare, ceea ce face ca monitorizarea performanței și asigurarea răspunderii să fie mai dificile.

5

Punctul 59, rec. 5

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

A fost elaborat planul de acțiune, care va servi drept bază pentru întocmirea rapoartelor prevăzute. O evaluare a FLEGT a fost realizată în 2016, constituind un bun substitut pentru un simplu raport privind progresele înregistrate.

Comisia intenționează să elaboreze următorul raport privind progresele înregistrate în 2019. Acesta ar trebui să acopere activitățile cuprinse în planul de acțiune, care include principalele elemente de raportare prevăzute în recomandarea Curții.

Până în prezent, planul de acțiune nu dispune de toate aprobările necesare. Termenul stabilit pentru raportul pe 2018 privind progresele înregistrate nu a fost respectat.

RS nr. 16/2015

Sunt necesare eforturi suplimentare pentru îmbu-nătățirea securității aprovi-zionării cu energie, prin dezvoltarea pieței interne a energiei.

4

Punctul 117, rec. 3

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Comisia a înregistrat progrese în ceea ce privește elaborarea și punerea în aplicare a cadrului juridic.

Punerea în aplicare este încă în curs. Problema ineficienței pieței nu este încă rezolvată.

12

Punctul 123, rec. 7 litera (b)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Comisia utilizează instrumente de modelare a piețelor de energie și metodologiile de analiză cost-beneficiu (ACB) se îmbunătățesc constant.

Comisia a acceptat și a pus în aplicare recomandarea parțial. Crearea la nivel intern a unor capacități analitice și de modelare ar putea avea implicații considerabile în materie de resurse pentru Comisie sau pentru Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER).

13

Punctul 123, rec. 7 litera (c)

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Comisia colaborează cu Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport de energie electrică (ENTSO-E) și cu Rețeaua europeană a operatorilor de transport și de sistem de gaze naturale (ENTSO-G), astfel încât evaluarea nevoilor să funcționeze ca punct de plecare pentru planificarea infrastructurii aferente pieței interne a energiei din UE.

Aprobarea noului model care urmează să fie prezentat de cele două rețele este în curs.

14

Punctul 125, rec. 8

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Comisia și-a îmbunătățit procedurile de planificare și, în special, prioritizarea și modul de finanțare a proiectelor de interes comun.

Aprobarea noului model care urmează să fie prezentat de rețele este în curs.

15

Punctul 126, rec. 9

Pusă în aplicare în anumite privințe

Comisia a preluat ideea care se află la baza recomandării.

Comisia nu a formulat propuneri legislative.

RS nr. 17/2015

Sprijinul acordat de Comisie în contextul echipelor de acțiune pentru tineri: s-a reușit o redirecționare a fondurilor în cadrul FSE, însă nu s-a pus un accent suficient pe rezultate.

2

Punctul 84, rec. 2 litera (a)

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Cerința de a explica efectele scontate în ceea ce privește eficacitatea preconizată în raport cu obiectivele UE și cu cele ale programelor operaționale este prevăzută în cadrul juridic aplicabil fondurilor ESI [a se vedea articolul 30 din regulamentul privind dispozițiile comune (RDC)].

Deficiențe în aplicarea cerinței de a justifica impactul preconizat al modificărilor asupra strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.

3

Punctul 84, rec. 2 litera (b)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Listă de verificare pentru documentarea concluziilor evaluării modificărilor aduse programelor operaționale (inclusiv contribuția acestor programe la Strategia Europa 2020 și la realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, rezultatele preconizate, indicatorii și cadrul de performanță).

Lista de verificare nu a documentat analiza caracterului rezonabil al rezultatelor suplimentare.

4

Punctul 84, rec. 2 litera (c)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Reprogramările/realocările de fonduri sunt prezentate în rapoartele anuale de implementare (RAI).

Eficacitatea trecută și cea preconizată rezultată în urma modificărilor programelor operaționale nu este suficient de bine raportată în rapoartele anuale de implementare.

6

Punctul 86, rec. 3

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Există liste de verificare care documentează controalele de coerență și de plauzibilitate efectuate de Comisie cu privire la datele raportate în rapoartele anuale de implementare. Sunt planificate audituri privind fiabilitatea datelor referitoare la performanță.

Nu există dovezi cu privire la verificări sistematice ale fiabilității datelor cuprinse în rapoartele anuale de implementare sau verificări ale informațiilor primite în urma unor cereri ad-hoc.

RS nr. 20/2015

Raportul cost-eficacitate al sprijinului acordat de Uniunea Europeană în domeniul dezvoltării rurale pentru investițiile neproductive în agricultură

1

Punctul 74, rec. 1 litera (a)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Comisia a publicat orientări tehnice privind raportul anual de implementare. Mai mult decât atât, Comisia sprijină statele membre în procesul de elaborare a raportului anual de implementare prin intermediul reuniunilor comitetelor de monitorizare.

Recomandarea adresată Comisiei de a efectua monitorizarea prin intermediul rapoartelor anuale de implementare ale statelor membre este încă în curs și punerea sa în aplicare va putea fi verificată doar după evaluarea intermediară din 2019.

5

Punctul 77, rec. 3 litera (a)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Comisia a introdus orientări pentru a încuraja statele membre să stabilească indicatorii de rezultat suplimentari.

Întrucât orientările nu au caracter obligatoriu pentru statele membre, Comisia nu poate „garanta” măsura în care statele membre le-au urmat efectiv și au definit indicatorii specifici suplimentari. Numai din evaluările rapoartelor anuale de implementare pe 2019, mai complete, se va putea stabili în ce măsură acțiunile Comisiei au asigurat monitorizarea sau evaluarea recomandată a contribuției investițiilor neproductive în cursul evaluărilor pentru perioada de programare 2014-2020.

RS nr. 21/2015

Analiza riscurilor aferente unei abordări axate pe rezultate pentru acțiunile UE de dezvoltare și cooperare

1

Punctul 83, rec. 1

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Un document de lucru al serviciilor Comisiei referitor la un cadru revizuit al UE privind rezultatele dezvoltării și cooperării internaționale corelat cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și cu noul Consens european privind dezvoltarea – SWD(2018) 444 – a fost publicat în octombrie 2018 și conține o anexă consacrată în mod explicit terminologiei legate de rezultate.

Un ghid practic privind gestionarea intervențiilor UE în domeniul cooperării internaționale, care include fișe menite să clarifice conceptele-cheie și terminologia referitoare la rezultate, nu era încă disponibil la data analizării situației de către Curte. În plus, existau încă neconcordanțe în ceea ce privește utilizarea terminologiei în principalele documente metodologice. De exemplu, o diagramă prezentată de Comisie în setul său de instrumente pentru evaluatorii acțiunilor de dezvoltare ale UE conținea încă definiții care nu erau în concordanță cu terminologia adoptată în contextul cadrului privind rezultatele. În plus, din unele documente de acțiune lipsesc în continuare obiectivele și valorile de referință.

2

Punctul 83, rec. 2

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pentru a asigura stabilirea unei legături clare între acțiuni și rezultatele preconizate, inclusiv pentru aspectele transversale, Comisia a instituit o serie de măsuri, în special definind în manualul privind monitorizarea axată pe rezultate instrucțiuni, un model pentru completarea documentelor de acțiune, precum și dispoziții relevante în materie.

Unele orientări trebuie încă să fie completate, printre acestea numărându-se un ghid practic privind gestionarea intervențiilor UE în domeniul cooperării internaționale.

RS nr. 22/2015

Supravegherea de către UE a agențiilor de rating de credit este stabilită pe baze solide, dar nu este încă pe deplin eficace (ESMA).

6

Punctul 110, rec. 6

Pusă în aplicare în anumite privințe

ESMA și-a actualizat rubrica de întrebări și răspunsuri referitoare la aplicarea regulamentului privind agențiile de rating de credit, adăugând o nouă secțiune (partea V), consacrată publicării și prezentării ratingurilor de credit.

Finalizarea procesului de consultare aflat în curs și publicarea unui raport final în vederea emiterii Orientărilor privind cerințele în materie de publicare aplicabile ratingurilor de credit.

7

Punctul 110, rec. 7

Pusă în aplicare în anumite privințe

Integrarea sistemului CEREP în sistemul de raportare RADAR. În cursul procesului de integrare, ESMA a examinat datele la nivel de rating din ambele sisteme și a corectat neconcordanțele identificate, ceea ce a dus la îmbunătățirea calității datelor.

În pofida activității desfășurate de ESMA până în prezent pentru a îmbunătăți conținutul informațional al CEREP, următoarele informații nu sunt încă disponibile: ratele medii de nerambursare, matricele medii de tranziție, descărcările pentru interogări multiple, informații și explicații privind corectarea erorilor identificate în datele raportate, informații privind modificările aduse metodologiilor.

RS nr. 23/2015

Calitatea apei în bazinul hidrografic al Dunării: s-au realizat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei-cadru privind apa, dar mai sunt necesare eforturi în acest sens.

12

Punctul 191, rec. 3 litera (b)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Comisia continuă să evalueze cerințele minime în ceea ce privește existența și relevanța acestora și evaluează existența și caracterul adecvat al standardelor GAEC.

Comisia nu a acceptat această recomandare.

14

Punctul 191, rec. 3 litera (d)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Comisia a identificat posibile oportunități de raționalizare.

Comisia a luat deja măsuri concrete pentru a pune în aplicare această recomandare și ar trebui să continue în acest sens în cadrul următorului proces de raportare în conformitate cu Directiva privind nitrații (2020) și cu Directiva-cadru privind apa (2022).

15

Punctul 191, rec. 3 litera (e)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Comisia elaborează și intenționează să emită recomandări pentru mai multe state membre cu privire la includerea costurilor legate de mediu și de resurse în recuperarea costurilor în următorul raport de implementare.

În cadrul strategiei comune de punere în aplicare, statele membre au convenit recent să elaboreze un raport tehnic care să identifice abordările existente în prezent cu privire la recuperarea costurilor cu serviciile legate de utilizarea apei, în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 9 din Directiva-cadru privind apa (inclusiv în domeniul poluării difuze). Este necesară o examinare a nevoilor în materie de date și de informații în acest domeniu. Va fi constituit un grup de reflecție ad-hoc pe probleme de economie pentru a îndeplini această sarcină sub conducerea Grupului de coordonare strategică. Se preconizează că această sarcină va fi finalizată până la sfârșitul anului 2020 (a se vedea Programul comun de lucru privind strategia comună de punere în aplicare 2019-2021).

RS nr. 25/2015

Sprijinul acordat de UE pentru infrastructura rurală: se poate obține un raport costuri-beneficii mult mai bun.

2

Punctul 101, rec. 1 litera (b)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Așa cum a recomandat Curtea, Comisia a promovat adoptarea de bune practici pentru atenuarea riscului de apariție a efectului de balast prin asigurarea faptului că programele de dezvoltare rurală conțin dispoziții eficace privind complementaritatea. Înainte de aprobarea programelor de dezvoltare rurală ale statelor membre, DG AGRI a transmis autorităților de management recomandări de îmbunătățire, solicitând ca acestea să fie luate în considerare în versiunile ulterioare ale programelor.

Comisia nu a emis niciun document de orientare specific cu privire la modalități de atenuare a riscului de apariție a efectului de balast sau cu privire la modul în care se poate evita înlocuirea pur și simplu a altor fonduri cu resurse ale programelor de dezvoltare rurală. Nu există nicio dovadă că efectul de balast a fost atenuat în mod eficace pentru programele din perioada 2017-2020. DG AGRI intenționează să realizeze o evaluare inițială în acest sens, pe baza evaluării intermediare din 2019. Comisia nu dispune de elemente de probă care să demonstreze că riscul de înlocuire a fondurilor naționale cu fonduri din FEADR a fost atenuat.

4

Punctul 101, rec. 1 litera (d)

Pusă în aplicare în anumite privințe

DG AGRI a îmbunătățit examinarea mecanismelor de asigurare a complementarității între fondurile UE, ca urmare a acordării unei atenții sporite acestor aspecte și cu ajutorul acordurilor de parteneriat introduse recent. DG AGRI estimează că este posibilă formularea unor concluzii inițiale privind eficacitatea acestor mecanisme pe baza evaluării intermediare din 2019 a programelor, așa cum a recomandat Curtea.

Eficacitatea mecanismelor de asigurare a complementarității între diferitele fonduri ale UE în cursul actualei perioade de programare este în continuare necunoscută. Rapoartele anuale de implementare vor fi disponibile doar mai târziu în 2019. În Raportul special nr. 16/2017 al Curții au fost evidențiate deficiențe care afectează acordurile de parteneriat și programele de dezvoltare rurală în ceea ce privește complementaritatea intersectorială și sinergiile.

6

Punctul 106, rec. 2 litera (b)

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Recomandarea adresată Comisiei de a consolida controalele cu privire la caracterul rezonabil al costurilor a fost pusă în aplicare, iar recomandarea privind cooperarea dintre Comisie și statele membre în vederea asigurării eficacității sistemelor de control ale autorităților de management, în special în ceea ce privește riscul de fraudă și caracterul rezonabil al costurilor proiectelor, a fost pusă în aplicare în majoritatea privințelor. Noile liste de verificare ale DG AGRI pentru testele de conformitate, aplicate de la începutul anului 2018, au consolidat controalele cu privire la caracterul rezonabil al costurilor. În plus, Comisia a publicat „Documentul de orientare privind normele de control și de sancționare în domeniul dezvoltării rurale”(Guidance Document on Control and Penalty rules in Rural Development) pentru statele membre și anexa 1 la acest document conține lista de verificare recomandată de Curte pentru evaluarea concepției sistemelor de control în raport cu riscurile asociate costului proiectelor de dezvoltare rurală.

De la examinarea situației de către Curte în 2017, Comisia nu a furnizat alte elemente de probă privind instruirea suplimentară a autorităților de management cu privire la caracterul rezonabil al costurilor. Comisia nu a identificat, pe platforma consacrată Rețelei europene pentru dezvoltare rurală (REDR), nicio altă bună practică în materie de proceduri administrative pentru evaluarea caracterului rezonabil al costurilor.

9

Punctul 109, rec. 3 litera (a)

Pusă în aplicare în anumite privințe

Comisia a furnizat autorităților de management orientări privind evaluarea programelor de dezvoltare rurală prin intermediul site-ului internet al Rețelei europene pentru dezvoltare rurală și prin intermediul serviciului său de asistență pentru evaluări.

Colectarea datelor necesare pentru evaluarea indicatorilor de performanță și a rezultatelor programelor în general este în continuare insuficientă. Potrivit răspunsului Comisiei la auditul de urmărire subsecventă, aceasta intenționează să evalueze „informațiile care permit formularea unor concluzii privind eficiența și eficacitatea fondurilor cheltuite în timpul evaluărilor prevăzute de cadrul comun de monitorizare și evaluare (CMEF)”în 2019.

ANEXA 3.5

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE FORMULATE CU PRIVIRE LA ASPECTE LEGATE DE CADRUL DE PERFORMANȚĂ

| Exercițiu | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate |
| --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu mai este aplicabilă | Probe insuficiente |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2015 | Recomandarea 1: Comisia ar trebui să transpună obiectivele de nivel înalt din legislația aferentă programului Orizont 2020 în obiective operaționale la nivelul programelor de activitate, astfel încât, prin măsurarea performanței programelor de activitate și a cererilor de propuneri, aceste obiective să poată fi efectiv utilizate ca vectori de performanță. | | | x | | | |
| Recomandarea 2: Comisia ar trebui să clarifice mai bine legăturile dintre Strategia Europa 2020 (2010-2020), cadrul financiar multianual (2014-2020) și prioritățile Comisiei (2015-2019), de exemplu prin procesul de planificare și de raportare strategică (2016-2020). Acest lucru ar consolida mecanismele de monitorizare și de raportare și ar permite Comisiei să raporteze în mod eficace cu privire la contribuția bugetului UE la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. | | | x | | | |
| Recomandarea 3: Comisia ar trebui, în toate activitățile sale, să utilizeze termenii „resursă”, „realizare”, „rezultat” și „impact” în mod coerent și în conformitate cu orientările sale pentru o mai bună legiferare. | | | x | | | |
| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |

Exercițiu

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu mai este aplicabilă

Probe insuficiente

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2015

Recomandarea 1: Comisia ar trebui să transpună obiectivele de nivel înalt din legislația aferentă programului Orizont 2020 în obiective operaționale la nivelul programelor de activitate, astfel încât, prin măsurarea performanței programelor de activitate și a cererilor de propuneri, aceste obiective să poată fi efectiv utilizate ca vectori de performanță.

x

Recomandarea 2: Comisia ar trebui să clarifice mai bine legăturile dintre Strategia Europa 2020 (2010-2020), cadrul financiar multianual (2014-2020) și prioritățile Comisiei (2015-2019), de exemplu prin procesul de planificare și de raportare strategică (2016-2020). Acest lucru ar consolida mecanismele de monitorizare și de raportare și ar permite Comisiei să raporteze în mod eficace cu privire la contribuția bugetului UE la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020.

x

Recomandarea 3: Comisia ar trebui, în toate activitățile sale, să utilizeze termenii „resursă”, „realizare”, „rezultat” și „impact” în mod coerent și în conformitate cu orientările sale pentru o mai bună legiferare.

x

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

---

CAPITOLUL 4

Veniturile

CUPRINS

| Introducere | 4.1-4.4 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a veniturilor | 4.2-4.3 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 4.4 |
| --- | --- |

| Regularitatea operațiunilor | 4.5 |
| --- | --- |

| Examinarea unor elemente ale sistemelor de control intern și a unor rapoarte anuale de activitate | 4.6-4.22 |
| --- | --- |

| Deficiențe la nivelul gestionării resurselor proprii tradiționale de către statele membre | 4.7-4.10 |
| --- | --- |

| Deficiențe în verificările efectuate de Comisie cu privire la situațiile contabile ale statelor membre referitoare la resursele proprii tradiționale | 4.11-4.13 |
| --- | --- |

| Numărul rezervelor privind VNB-ul și cel al rezervelor privind TVA-ul rămân neschimbate în ansamblu, în timp ce numărul punctelor care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale a crescut | 4.14-4.15 |
| --- | --- |

| Curtea a constatat întârzieri în acțiunile subsecvente ale Comisiei și în închiderea de către aceasta a punctelor care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale | 4.16 |
| --- | --- |

| Comisia preconizează că va finaliza ciclul său multianual de verificare privind VNB-ul în 2019, dar va continua să evalueze impactul globalizării asupra conturilor naționale până în 2024 | 4.17-4.20 |
| --- | --- |

| Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță | 4.21-4.22 |
| --- | --- |

| Concluzie și recomandări | 4.23-4.25 |
| --- | --- |

| Concluzie | 4.23 |
| --- | --- |

| Recomandări | 4.24-4.25 |
| --- | --- |

| Anexa 4.1 – | Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni pentru venituri |
| --- | --- |

Anexa 4.1 –

| Anexa 4.2 – | Numărul rezervelor nesoluționate în materie de VNB și în materie de TVA și numărul punctelor care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale, pe state membre: situația la 31.12.2018 |
| --- | --- |

Anexa 4.2 –

| Anexa 4.3 – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la venituri |
| --- | --- |

Anexa 4.3 –

Introducere

| 4.1. | Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la venituri, care sunt constituite din resurse proprii și din alte venituri.
  Caseta 4.1
   conține o prezentare defalcată a veniturilor din 2018.






  Caseta 4.1


  Veniturile – Prezentare defalcată pentru 2018










  Total venituri aferente exercițiului 2018 (1) 159,3 miliarde de euro







  (1) | Această sumă reprezintă veniturile bugetare efective ale UE. Suma de 163,1 miliarde de euro prezentată în situația performanței financiare este calculată utilizându-se sistemul contabilității pe bază de angajamente. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Caseta 4.1

Veniturile – Prezentare defalcată pentru 2018

Image 30

Total venituri aferente exercițiului 2018 (1) 159,3 miliarde de euro

(1)

Această sumă reprezintă veniturile bugetare efective ale UE. Suma de 163,1 miliarde de euro prezentată în situația performanței financiare este calculată utilizându-se sistemul contabilității pe bază de angajamente.

| Sursa: | conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2018. |
| --- | --- |

Sursa:

conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2018.

Scurtă descriere a veniturilor

| 4.2. | Cea mai mare parte a veniturilor (90 %) provine din următoarele trei categorii de resurse proprii:






  (a) | Resursele proprii bazate pe venitul național brut (VNB) asigură 66 % din veniturile UE și sunt utilizate pentru a echilibra bugetul Uniunii după contabilizarea tuturor celorlalte surse de venituri. Fiecare stat membru contribuie proporțional, pe baza VNB-ului său (1). |
| --- | --- | --- |

4.2.

(a)

Resursele proprii bazate pe venitul național brut (VNB) asigură 66 % din veniturile UE și sunt utilizate pentru a echilibra bugetul Uniunii după contabilizarea tuturor celorlalte surse de venituri. Fiecare stat membru contribuie proporțional, pe baza VNB-ului său (1).

| (b) | Resursele proprii tradiționale
  reprezintă 13 % din veniturile UE. Ele cuprind, în principal, taxe vamale la import. Acestea sunt colectate de statele membre. 80 % din valoarea lor totală este vărsată la bugetul UE, iar statele membre rețin restul de 20 % pentru acoperirea costurilor de colectare. |
| --- | --- |

(b)

Resursele proprii tradiționale
  reprezintă 13 % din veniturile UE. Ele cuprind, în principal, taxe vamale la import. Acestea sunt colectate de statele membre. 80 % din valoarea lor totală este vărsată la bugetul UE, iar statele membre rețin restul de 20 % pentru acoperirea costurilor de colectare.

| (c) | Resursele proprii bazate pe taxa pe valoarea adăugată (bazate pe TVA) asigură 11 % din veniturile UE. Contribuțiile la această resursă proprie sunt calculate pornind de la o rată uniformă (2) aplicată bazelor armonizate de evaluare a TVA-ului de la nivelul statelor membre. |
| --- | --- |

(c)

Resursele proprii bazate pe taxa pe valoarea adăugată (bazate pe TVA) asigură 11 % din veniturile UE. Contribuțiile la această resursă proprie sunt calculate pornind de la o rată uniformă (2) aplicată bazelor armonizate de evaluare a TVA-ului de la nivelul statelor membre.

| 4.3. | Veniturile includ și sume încasate din alte surse. Cele mai importante dintre aceste surse sunt contribuțiile și restituirile care decurg din diferite acorduri și programe ale Uniunii (3) (8 % din veniturile UE). |
| --- | --- |

4.3.

Sfera și abordarea auditului

| 4.4. | Aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a obținut o asigurare pentru opinia sa de audit cu privire la venituri prin examinarea anumitor sisteme-cheie, completată cu teste efectuate pe operațiuni. În 2018, Curtea a examinat următoarele aspecte privind veniturile:






  (a) | un eșantion de 55 de ordine de recuperare emise de Comisie (4), eșantion astfel constituit încât să fie reprezentativ pentru toate sursele de venituri; |
| --- | --- | --- |

4.4.

(a)

un eșantion de 55 de ordine de recuperare emise de Comisie (4), eșantion astfel constituit încât să fie reprezentativ pentru toate sursele de venituri;

| (b) | sistemele utilizate de Comisie pentru:






  (i) | asigurarea faptului că datele VNB și TVA ale statelor membre constituie o bază adecvată pentru calculul contribuțiilor la resursele proprii, precum și pentru calculul și colectarea acestor contribuții (5); |
| --- | --- | --- |

(b)

sistemele utilizate de Comisie pentru:

(i)

asigurarea faptului că datele VNB și TVA ale statelor membre constituie o bază adecvată pentru calculul contribuțiilor la resursele proprii, precum și pentru calculul și colectarea acestor contribuții (5);

| (ii) | gestionarea resurselor proprii tradiționale, verificarea fiabilității rapoartelor prezentate de statele membre și asigurarea faptului că acestea din urmă dispun de sisteme eficace pentru colectarea, raportarea și punerea la dispoziție a sumelor corecte în contul resurselor proprii tradiționale; |
| --- | --- |

(ii)

gestionarea resurselor proprii tradiționale, verificarea fiabilității rapoartelor prezentate de statele membre și asigurarea faptului că acestea din urmă dispun de sisteme eficace pentru colectarea, raportarea și punerea la dispoziție a sumelor corecte în contul resurselor proprii tradiționale;

| (iii) | gestionarea amenzilor și a penalităților; și |
| --- | --- |

(iii)

gestionarea amenzilor și a penalităților; și

| (iv) | calculul sumelor rezultate ca urmare a aplicării mecanismelor de corecție. |
| --- | --- |

(iv)

calculul sumelor rezultate ca urmare a aplicării mecanismelor de corecție.

| (c) | sistemele utilizate pentru contabilizarea resurselor proprii tradiționale (6) în trei state membre selectate (Italia, Franța și Spania) (7); și |
| --- | --- |

(c)

sistemele utilizate pentru contabilizarea resurselor proprii tradiționale (6) în trei state membre selectate (Italia, Franța și Spania) (7); și

| (d) | fiabilitatea informațiilor cu privire la regularitate prezentate în rapoartele anuale de activitate ale DG Buget și Eurostat. |
| --- | --- |

(d)

fiabilitatea informațiilor cu privire la regularitate prezentate în rapoartele anuale de activitate ale DG Buget și Eurostat.

Regularitatea operațiunilor

| 4.5. | Această secțiune prezintă observațiile Curții cu privire la regularitatea operațiunilor. Curtea și-a întemeiat concluzia privind regularitatea operațiunilor aferente veniturilor, operațiuni subiacente conturilor UE, pe evaluarea sa realizată cu privire la sistemele utilizate de Comisie pentru calcularea și colectarea veniturilor (8) și pe examinarea de către Curte a unui eșantion de 55 de ordine de recuperare, dintre care niciunul nu era afectat de erori cuantificabile.
  Anexa 4.1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. |
| --- | --- |

4.5.

Examinarea unor elemente ale sistemelor de control intern și a unor rapoarte anuale de activitate

| 4.6. | Astfel cum s-a explicat la punctul 4.4, Curtea a selectat și a examinat o serie de sisteme. Observațiile prezentate în continuare nu afectează opinia de ansamblu a Curții cu privire la regularitatea veniturilor UE (a se vedea capitolul 1). Cu toate acestea, ele evidențiază fie deficiențe care sunt semnificative pentru anumite categorii de resurse proprii sau domenii în care se pot aduce îmbunătățiri în ceea ce privește calcularea și colectarea veniturilor. |
| --- | --- |

4.6.

Deficiențe la nivelul gestionării resurselor proprii tradiționale de către statele membre

| 4.7. | Fiecare stat membru transmite Comisiei o situație lunară a taxelor vamale pe care le-a colectat („conturile A”), precum și o situație trimestrială a taxelor constatate, dar necolectate încă („conturile B”). Fiabilitatea acestor situații este esențială pentru calcularea resurselor proprii tradiționale. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Curtea a analizat întocmirea „conturilor A” și a „conturilor B” în Italia, în Franța și în Spania, precum și procedurile de colectare a sumelor aferente resurselor proprii tradiționale datorate la bugetul UE. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Curtea nu a identificat probleme semnificative în întocmirea situațiilor lunare privind taxele vamale colectate în Italia sau în Franța. În Spania însă, Curtea a identificat deficiențe în sistemele de control utilizate pentru întocmirea acestor situații (a se vedea
  caseta 4.2
  ).






  Caseta 4.2


  Deficiențe în sistemele de control privind resursele proprii tradiționale în Spania






  Curtea a constatat o lipsă de supraveghere a schimbărilor intervenite în sistemul utilizat în Spania pentru contabilitatea resurselor proprii tradiționale. Situația „contului A” al acestei țări aferentă lunii mai 2018 conținea o intrare care reducea sumele puse la dispoziția bugetului UE cu o jumătate de milion de euro. Autoritățile naționale din Spania au explicat că un contabil operase manual această intrare pentru a compensa o înregistrare automată creată de sistemul contabil în 2008. Nu exista însă nicio dovadă că superiorii acestuia aprobaseră intrarea respectivă.
  În urma investigării cazului, autoritățile spaniole au concluzionat că reducerea din mai 2018 nu ar fi trebuit efectuată și au corectat această eroare. Acest lucru demonstrează existența unor deficiențe în cadrul sistemelor de control, care ar fi trebuit să împiedice efectuarea acestei intrări încă de la început. |
| --- | --- |

4.9.

Caseta 4.2

Deficiențe în sistemele de control privind resursele proprii tradiționale în Spania

Curtea a constatat o lipsă de supraveghere a schimbărilor intervenite în sistemul utilizat în Spania pentru contabilitatea resurselor proprii tradiționale. Situația „contului A” al acestei țări aferentă lunii mai 2018 conținea o intrare care reducea sumele puse la dispoziția bugetului UE cu o jumătate de milion de euro. Autoritățile naționale din Spania au explicat că un contabil operase manual această intrare pentru a compensa o înregistrare automată creată de sistemul contabil în 2008. Nu exista însă nicio dovadă că superiorii acestuia aprobaseră intrarea respectivă.

În urma investigării cazului, autoritățile spaniole au concluzionat că reducerea din mai 2018 nu ar fi trebuit efectuată și au corectat această eroare. Acest lucru demonstrează existența unor deficiențe în cadrul sistemelor de control, care ar fi trebuit să împiedice efectuarea acestei intrări încă de la început.

| 4.10. | În cele trei state membre pe care le-a vizitat, Curtea a observat deficiențe în ceea ce privește gestionarea taxelor constatate, dar necolectate încă. Acestea au vizat, în principal, întârzieri în recuperarea prin executare silită a datoriilor vamale și înregistrarea sau anularea tardivă a datoriilor în sistemul contabil (9). Curtea a constatat deficiențe similare în alte state membre în exercițiile precedente (10). Comisia, în cadrul inspecțiilor sale, continuă, de asemenea, să detecteze și să raporteze deficiențe legate de „conturile B”. Curtea a formulat anterior recomandări (11) referitoare la „conturile B”, însă acestea nu au fost încă puse în aplicare pe deplin. |
| --- | --- |

4.10.

Deficiențe în verificările efectuate de Comisie cu privire la situațiile contabile ale statelor membre referitoare la resursele proprii tradiționale

| 4.11. | Curtea a examinat sistemele instituite de Comisie pentru verificarea fiabilității rapoartelor prezentate de statele membre și pentru asigurarea faptului că acestea din urmă dispun de sisteme eficace pentru colectarea, raportarea și punerea la dispoziție a sumelor corecte în contul resurselor proprii tradiționale. Curtea s-a concentrat pe inspecțiile anuale ale Comisiei în statele membre și pe verificările efectuate de aceasta cu privire la coerența situațiilor aferente conturilor A și B. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Curtea a constatat că programul de inspecție al Comisiei pe 2018 nu era suficient susținut de o evaluare structurată și documentată a riscurilor și că acesta nu clasifica statele membre în funcție de nivelul de risc și nici nu prezenta impactul și probabilitatea riscurilor. Prin urmare, Curtea nu a putut confirma că inspecțiile acopereau în mod corespunzător domeniile cu cele mai ridicate riscuri. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | În plus, Curtea a constatat că Comisia, după primirea, lunar sau trimestrial, a situațiilor contabile referitoare la resursele proprii tradiționale, nu a efectuat o analiză sistematică a modificărilor neobișnuite în situațiile contabile respective și nici nu a colectat informații relevante care să explice motivele acestor modificări. |
| --- | --- |

4.13.

Numărul rezervelor privind VNB-ul și cel al rezervelor privind TVA-ul rămân neschimbate în ansamblu, în timp ce numărul punctelor care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale a crescut

| 4.14. | Atunci când Comisia identifică situații de posibilă nerespectare a regulamentelor privind resursele proprii (12) în datele furnizate de statele membre, aceasta lasă datele deschise pentru eventuale modificări până când consideră că aceste date sunt conforme. În cazul datelor privind VNB-ul sau TVA-ul, această procedură ia forma exprimării unei rezerve; în ceea ce privește cazurile care implică resurse proprii tradiționale, procedura aferentă constă în deschiderea unui „punct care necesită soluționare”. Comisia determină impactul asupra bugetului UE al rezervelor și al punctelor care necesită soluționare după obținerea informațiilor necesare de la statele membre. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Anexa 4.2
  oferă o imagine de ansamblu a rezervelor rămase și a punctelor care necesită soluționare rezultate în urma verificărilor și a inspecțiilor efectuate de Comisie. În ansamblu, numărul rezervelor privind VNB-ul (13) și cel al rezervelor privind TVA-ul au rămas similare cu cele din anul precedent, în timp ce numărul de puncte care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale a crescut cu 14 %. |
| --- | --- |

4.15.

Curtea a constatat întârzieri în acțiunile subsecvente ale Comisiei și în închiderea de către aceasta a punctelor care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale

| 4.16. | Analiza realizată de Curte cu privire la anumite puncte care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale și care au un impact financiar a evidențiat unele întârzieri în acțiunile subsecvente ale Comisiei și în închiderea de către Comisie a acestor puncte. În plus, Curtea a constatat că 27 % dintre punctele care necesită soluționare rămăseseră nefinalizate de mai mult de cinci ani. |
| --- | --- |

4.16.

Comisia preconizează că va finaliza ciclul său multianual de verificare privind VNB-ul în 2019, dar va continua să evalueze impactul globalizării asupra conturilor naționale până în 2024

| 4.17. | Comisia a continuat să își desfășoare verificările multianuale privind VNB-ul în statele membre, preconizând că le va finaliza până la sfârșitul anului 2019. În cadrul acestor verificări, se examinează dacă procedurile de compilare pe care statele membre le utilizează pentru conturile lor naționale sunt în conformitate cu SEC 2010 (14) și dacă datele referitoare la VNB sunt comparabile, fiabile și exhaustive (15). |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | În 2018, Comisia a formulat o rezervă generală referitoare la estimarea de către Franța a VNB-ului său. Ea a făcut acest lucru – în mod excepțional – deoarece Franța furnizase informații insuficiente cu privire la compilarea VNB-ului său (a se vedea
  caseta 4.3
  ). Lipsa de informații suficiente din partea Franței împiedică finalizarea în timp util a ciclului de verificare de către Comisie și sporește riscul de a fi nevoie să se corecteze contribuțiile acestei țări într-o etapă ulterioară. Acest lucru ar putea afecta, de asemenea, calcularea contribuțiilor celorlalte state membre.






  Caseta 4.3


  Comisia a acționat prompt pentru a proteja interesele financiare ale UE prin formularea unei rezerve generale cu privire la datele referitoare la VNB-ul Franței






  Comisia verifică comparabilitatea, fiabilitatea și exhaustivitatea datelor utilizate de statele membre pentru compilarea VNB-urilor lor în scopul calculării contribuțiilor la resursele proprii. Aceasta include verificarea inventarelor VNB ale statelor membre. Aceste inventare descriu sursele și metodele de compilare utilizate pentru estimarea VNB-ului.
  Inventarul VNB inițial al Franței era de o calitate insuficientă în ceea ce privește formatul, conținutul și detaliile. Prin urmare, Comisia nu a fost în măsură să efectueze propria verificare conform calendarului pe care îl convenise cu statele membre. Comisia a utilizat datele privind VNB-ul Franței pentru a calcula contribuția acestei țări, dar a formulat totuși o rezervă generală cu privire la aceste date din cauza unor preocupări legate de calitatea lor. Comisia utilizează această categorie de rezerve, în mod excepțional, atunci când consideră că există un risc important de eșec în protejarea intereselor financiare ale UE. |
| --- | --- |

4.18.

Caseta 4.3

Comisia a acționat prompt pentru a proteja interesele financiare ale UE prin formularea unei rezerve generale cu privire la datele referitoare la VNB-ul Franței

Comisia verifică comparabilitatea, fiabilitatea și exhaustivitatea datelor utilizate de statele membre pentru compilarea VNB-urilor lor în scopul calculării contribuțiilor la resursele proprii. Aceasta include verificarea inventarelor VNB ale statelor membre. Aceste inventare descriu sursele și metodele de compilare utilizate pentru estimarea VNB-ului.

Inventarul VNB inițial al Franței era de o calitate insuficientă în ceea ce privește formatul, conținutul și detaliile. Prin urmare, Comisia nu a fost în măsură să efectueze propria verificare conform calendarului pe care îl convenise cu statele membre. Comisia a utilizat datele privind VNB-ul Franței pentru a calcula contribuția acestei țări, dar a formulat totuși o rezervă generală cu privire la aceste date din cauza unor preocupări legate de calitatea lor. Comisia utilizează această categorie de rezerve, în mod excepțional, atunci când consideră că există un risc important de eșec în protejarea intereselor financiare ale UE.

| 4.19. | În Raportul anual pe 2016, Curtea a raportat că erau necesare activități suplimentare din partea Comisiei pentru ca aceasta să poată evalua impactul potențial al globalizării asupra datelor referitoare la VNB (16). În 2018, Comisia a continuat să colaboreze cu statele membre pentru a dezvolta o metodologie de evaluare a impactului globalizării asupra procesului de compilare a datelor referitoare la VNB, în special în ceea ce privește relocarea unor mari companii multinaționale. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Comisia și statele membre au convenit ca termenul-limită pentru efectuarea îmbunătățirilor necesare să fie sfârșitul anului 2024. Acest lucru implică faptul că, la sfârșitul ciclului de verificare, Comisia va trebui să formuleze rezerve privind globalizarea pentru a menține datele referitoare la VNB-urile statelor membre deschise pentru posibile modificări ale estimărilor acestora cu privire la activitățile multinaționale. |
| --- | --- |

4.20.

Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță

| 4.21. | Informațiile prezentate în rapoartele anuale de activitate pe 2018 publicate de DG Buget și de Eurostat confirmă observațiile și concluziile Curții. Pentru al treilea an consecutiv, DG Buget a exprimat o rezervă cu privire la valoarea resurselor proprii tradiționale colectate de Regatul Unit, dat fiind faptul că acest stat membru nu a pus la dispoziția bugetului UE taxele vamale eludate ca urmare a importurilor subevaluate de textile și de încălțăminte din China. Curtea constată că sfera de aplicare a rezervei formulate anul acesta a fost extinsă pentru a include și alte potențiale pierderi de resurse proprii tradiționale ale statelor membre ca urmare a subevaluării menționate anterior, care nu au fost încă estimate. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | În Raportul anual pe 2017 (17), Curtea a raportat cu privire la procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor (18) inițiată împotriva Regatului Unit ca urmare a incapacității acestuia de a lua măsuri adecvate pentru a atenua riscul de fraudă cauzat de subevaluarea în vamă. În 2018, Comisia a transmis un aviz motivat Regatului Unit și a calculat că pierderile totale (principalul și dobânzile) la bugetul UE se ridicau la 2,8 miliarde de euro (19). În martie 2019, Comisia a sesizat Curtea de Justiție a Uniunii Europene cu privire la acest caz. |
| --- | --- |

4.22.

Concluzie și recomandări

Concluzie

| 4.23. | Ansamblul probelor de audit indică faptul că nivelul de eroare din cadrul veniturilor nu era semnificativ. Sistemele legate de venituri care au fost examinate de Curte erau, per ansamblu, eficace. Principalele controale interne în materie de resurse proprii tradiționale pe care Curtea le-a evaluat la nivelul Comisiei și în anumite state membre erau parțial eficace (a se vedea punctele 4.7-4.13). |
| --- | --- |

4.23.

Recomandări

| 4.24. | Anexa 4.3
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor cinci recomandări formulate în Raportul anual pe 2015. Comisia a pus în aplicare o recomandare în anumite privințe, trei recomandări în majoritatea privințelor și o recomandare integral. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor formulate pentru exercițiul 2018, Curtea recomandă Comisiei următoarele: |
| --- | --- |

4.25.

Recomandarea 4.1

Punerea în aplicare a unei evaluări mai structurate și mai documentate a riscurilor pentru planificarea controalelor sale privind resursele proprii tradiționale, inclusiv o analiză a nivelului de risc al fiecărui stat membru și a riscurilor legate de întocmirea „conturilor A” și a „conturilor B” (a se vedea punctul 4.12).

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până la sfârșitul anului 2020

Recomandarea 4.2

Consolidarea sferei de aplicare a verificărilor sale lunare și trimestriale cu privire la situațiile „conturilor A” și ale „conturilor B” aferente resurselor proprii tradiționale, prin efectuarea unei analize mai aprofundate a modificărilor neobișnuite pentru a se asigura o reacție promptă la potențialele anomalii (a se vedea punctele 4.9 și 4.13).

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până la sfârșitul anului 2020

---

(1)  Contribuția inițială este calculată pe baza VNB-ului previzionat. Diferențele înregistrate între VNB-ul previzionat și cel final sunt ajustate în anii următori și afectează distribuția resurselor proprii între statele membre, dar nu și suma totală colectată.

(2)  În cazul Germaniei, al Țărilor de Jos și al Suediei, se aplică o cotă de apel redusă de 0,15 % pentru TVA, în timp ce cota de apel pentru celelalte state membre este de 0,3 %.

(3)  Acestea sunt constituite, în principal, din venituri legate de FEGA și de FEADR (în special, de verificarea și închiderea conturilor și de nereguli), din participarea țărilor terțe la programe de cercetare și din alte contribuții și restituiri destinate programelor și activităților UE.

(4)  Ordinul de recuperare este un document în care Comisia înregistrează sumele care îi sunt datorate.

(5)  Auditul Curții a avut drept punct de plecare datele VNB convenite și baza armonizată de calcul al TVA-ului stabilită de fiecare stat membru și nu a inclus testarea directă a statisticilor și a datelor produse de Comisie și de statele membre.

(6)  În vederea auditului său, Curtea a utilizat date provenite din sistemele utilizate în statele membre vizitate pentru contabilizarea resurselor proprii tradiționale. Curtea nu a fost în măsură să auditeze importurile nedeclarate sau pe cele care au scăpat supravegherii vamale.

(7)  Aceste trei state membre au fost selectate în funcție de mărimea contribuției lor la resursele proprii tradiționale și pe baza evaluării efectuate de Curte cu privire la riscuri.

(8)  A se vedea punctul 12 din
  anexa 1.1
  .

(9)  Curtea nu a detectat un impact semnificativ asupra sumelor recuperabile de la statele membre raportate în conturile consolidate ale UE.

(10)  A se vedea punctul 4.15 din Raportul anual pe 2017, punctul 4.15 din Raportul anual pe 2016, punctul 4.18 din Raportul anual pe 2015, punctul 4.22 din Raportul anual pe 2014, punctul 2.16 din Raportul anual pe 2013 și punctele 2.32 și 2.33 din Raportul anual pe 2012.

(11)  A se vedea recomandările 2 și 3 din
  anexa 4.3
  .

(12)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 609/2014 al Consiliului din 26 mai 2014 privind metodele și procedura de punere la dispoziție a resurselor proprii tradiționale și a resurselor proprii bazate pe TVA și pe VNB și privind măsurile pentru a răspunde necesităților trezoreriei (JO L 168, 7.6.2014, p. 39) și Regulamentul (UE, Euratom) nr. 608/2014 al Consiliului din 26 mai 2014 de stabilire a măsurilor de punere în aplicare a sistemului de resurse proprii ale Uniunii Europene (JO L 168, 7.6.2014, p. 29).

(13)  Există două categorii principale de rezerve în materie de VNB – rezerve specifice și rezerve generale. Rezervele specifice sunt împărțite în rezerve specifice anumitor operațiuni, rezerve transversale și rezerve specifice anumitor procese. La acest punct, Curtea se referă la rezerve specifice anumitor operațiuni. Nu existau rezerve transversale nesoluționate la sfârșitul anului 2018. Există rezerve specifice anumitor procese pentru toate statele membre, pentru a se asigura faptul că, în timpul ciclului de verificare, acestea din urmă pot ține seama de rezultatele activității Comisiei atunci când calculează contribuția lor la resursele proprii bazate pe VNB pentru perioada începând cu 2010. Pentru rezervele generale, a se vedea punctul 4.18.

(14)  SEC (Sistemul european de conturi naționale și regionale) 2010 este cadrul de contabilitate al UE compatibil la nivel internațional. Acest sistem este utilizat pentru a furniza o descriere sistematică și detaliată a unei economii. A se vedea Regulamentul (UE) nr. 549/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Uniunea Europeană (JO L 174, 26.6.2013, p. 1).

(15)  A se vedea articolul 5 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 al Consiliului din 15 iulie 2003 privind armonizarea venitului național brut la prețurile pieței (Regulamentul VNB) (JO L 181, 19.7.2003, p. 1). Acesta a fost înlocuit de Regulamentul (UE) 2019/516 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 privind armonizarea venitului național brut la prețurile pieței și de abrogare a Directivei 89/130/CEE, Euratom a Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1287/2003 al Consiliului (Regulamentul VNB) (JO L 91, 29.3.2019, p. 19); a se vedea în special articolul 5 alineatul (2).

(16)  A se vedea punctele 4.10-4.13 și punctul 4.23 din Raportul anual pe 2016 al Curții.

(17)  A se vedea punctul 4.17 din Raportul anual pe 2017 al Curții.

(18)  Aceasta este principala măsură de asigurare a respectării legislației pe care Comisia o poate lua atunci când statele membre nu aplică dreptul UE.

(19)  Sumele revendicate de la Regatul Unit se ridică la o valoare totală de 3,5 miliarde de euro, inclusiv acest caz de încălcare. Această valoare este înregistrată în conturile consolidate ale UE pe 2018 ca parte din suma recuperabilă de la statele membre.

ANEXA 4.1

REZULTATELE TESTELOR EFECTUATE PE OPERAȚIUNI PENTRU VENITURI

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI |
| Total operațiuni: | 55 | 55 |
| IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE |
| Nivelul de eroare estimat | Nu este afectat de un nivel semnificativ de eroare | Nu este afectat de un nivel semnificativ de eroare |

2018

2017

DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI

Total operațiuni:

55

55

IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE

Nivelul de eroare estimat

Nu este afectat de un nivel semnificativ de eroare

Nu este afectat de un nivel semnificativ de eroare

ANEXA 4.2

NUMĂRUL REZERVELOR NESOLUȚIONATE ÎN MATERIE DE VNB ȘI ÎN MATERIE DE TVA ȘI NUMĂRUL PUNCTELOR CARE NECESITĂ SOLUȚIONARE ÎN LEGĂTURĂ CU RESURSELE PROPRII TRADIȚIONALE, PE STATE MEMBRE: SITUAȚIA LA 31.12.2018

| |
| --- |
| | Puncte care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale | Rezerve privind TVA | Rezerve privind VNB |
| TOTAL 31.12.2018 | 402 | 96 | 9 |
| TOTAL 31.12.2017 | 354 | 92 | 7 |

Image 31

Puncte care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale

Rezerve privind TVA

Rezerve privind VNB

TOTAL 31.12.2018

402

96

9

TOTAL 31.12.2017

354

92

7

Sursa: Curtea de Conturi Europeană (1).

---

(1)  Numărul de rezerve în materie de VNB reprezintă doar rezervele specifice anumitor operațiuni (care acoperă compilarea anumitor componente din conturile naționale ale unui stat membru). Există, de asemenea, rezerve nesoluționate în materie de VNB specifice anumitor procese în toate statele membre, care acoperă compilarea datelor începând cu 2010 (cu excepția Croației, în cazul căreia rezervele acoperă perioada începând cu 2013), și o rezervă generală privind Franța (a se vedea punctul 4.18).

ANEXA 4.3

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE FORMULATE CU PRIVIRE LA VENITURI

| Exercițiu | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate |
| --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu mai este aplicabilă | Probe insuficiente |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2015 | Comisia ar trebui:

  Recomandarea 1: să ia măsurile necesare pentru a se asigura că operatorii economici beneficiază de un tratament similar în toate statele membre în ceea ce privește termenul de prescriere a notificării unei datorii în urma unui audit postvămuire. | | X | | | | |
| Recomandarea 2: să furnizeze statelor membre orientări pentru a le permite acestora să își îmbunătățească modul în care gestionează elementele înregistrate în contabilitatea B. | | X | | | | |
| Recomandarea 3: să se asigure că statele membre declară în mod corect sumele colectate care figurau inițial în conturile B și că le pun la dispoziție. | | X | | | | |
| Recomandarea 4: să faciliteze, în măsura posibilului, recuperarea datoriilor vamale de către statele membre în cazul în care debitorii nu sunt stabiliți în unul dintre statele membre ale UE. | | | X | | | |
| Recomandarea 5: să amelioreze controalele cu privire la calculele realizate în ceea ce privește contribuțiile SEE/AELS și mecanismele de corecție. | X | | | | | |

Exercițiu

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu mai este aplicabilă

Probe insuficiente

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2015

Comisia ar trebui:

Recomandarea 1: să ia măsurile necesare pentru a se asigura că operatorii economici beneficiază de un tratament similar în toate statele membre în ceea ce privește termenul de prescriere a notificării unei datorii în urma unui audit postvămuire.

X

Recomandarea 2: să furnizeze statelor membre orientări pentru a le permite acestora să își îmbunătățească modul în care gestionează elementele înregistrate în contabilitatea B.

X

Recomandarea 3: să se asigure că statele membre declară în mod corect sumele colectate care figurau inițial în conturile B și că le pun la dispoziție.

X

Recomandarea 4: să faciliteze, în măsura posibilului, recuperarea datoriilor vamale de către statele membre în cazul în care debitorii nu sunt stabiliți în unul dintre statele membre ale UE.

X

Recomandarea 5: să amelioreze controalele cu privire la calculele realizate în ceea ce privește contribuțiile SEE/AELS și mecanismele de corecție.

X

Note privind analiza Curții cu privire la progresele realizate:

Recomandarea 1:
  Comisia a prezentat o propunere de directivă privind cadrul juridic al Uniunii referitor la încălcările dispozițiilor vamale și la sancțiunile aferente (care nu a fost încă aprobată de Consiliu) și a luat în considerare posibilitatea realizării unei anchete la nivelul tuturor statelor membre, în vederea inițierii unor investigații judiciare acolo unde este necesar.

Recomandarea 2:
  Comisia a desfășurat mai multe activități informative și a elaborat două documente de orientare care contribuie la îmbunătățirea gestiunii „conturilor B”de către statele membre. În opinia Curții însă, Comisia ar putea oferi orientări mai practice cu privire la efectuarea înregistrărilor în diferitele coloane ale situațiilor „conturilor A”și ale „conturilor B”[conform cerințelor din Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2018/194 a Comisiei din 8 februarie 2018 (a se vedea punctul 4.10)].

Recomandarea 3:
  neconcordanțele dintre situațiile „conturilor A”și cele ale „conturilor B”ale unora dintre statele membre au fost eliminate. În cazul unui stat membru, această problemă persistă, dar într-o măsură mai mică decât în anii precedenți. Comisia precizează că va continua să monitorizeze această problemă până când ea va fi rezolvată (a se vedea punctul 4.10).

Recomandarea 4:
  intrarea în vigoare a Codului vamal al Uniunii (CVU) în 2016 a oferit mijloace suplimentare pentru asigurarea colectării de date relevante. Aceste îmbunătățiri nu au soluționat însă problema în totalitate. Comisia evaluează eficacitatea dispozițiilor CVU în ceea ce privește soluționarea problemelor identificate de Curte în legătură cu recuperarea datoriilor vamale. Această activitate este încă în curs de desfășurare.

Recomandarea 5:
  Comisia a îmbunătățit și a consolidat procedurile și listele de verificare pentru calculele realizate în ceea ce privește contribuțiile Spațiului Economic European (SEE)/Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS) și mecanismele de corecție.

---

CAPITOLUL 5

Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă

CUPRINS

| Introducere | 5.1-5.8 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a subrubricii Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă | 5.2-5.6 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 5.7-5.8 |
| --- | --- |

| Partea întâi – Regularitatea operațiunilor | 5.9-5.36 |
| --- | --- |

| Un număr semnificativ de erori cuantificabile care au fost detectate erau legate de neeligibilitatea unor cheltuieli cu personalul | 5.16.-5.17 |
| --- | --- |

| Au fost detectate erori frecvente în cadrul altor costuri directe | 5.18 |
| --- | --- |

| Entitățile private, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) și întreprinderile nou intrate pe piață, sunt mai predispuse la eroare | 5.19 |
| --- | --- |

| Majoritatea erorilor necuantificabile priveau înregistrarea timpului de lucru și întârzieri în distribuirea fondurilor | 5.20-5.21 |
| --- | --- |

| Orizont 2020: costurile legate de infrastructura de cercetare de mare amploare – proceduri de verificare ex ante oneroase cu impact redus în ceea ce privește prevenirea erorilor | 5.22 |
| --- | --- |

| Erasmus+: divergență între normele naționale și cele ale UE | 5.23 |
| --- | --- |

| Erasmus+: sunt necesare îmbunătățiri suplimentare pentru gestionarea granturilor în cadrul EACEA | 5.24-5.26 |
| --- | --- |

| Rapoartele anuale de activitate furnizează o evaluare corectă a gestiunii financiare | 5.27-5.30 |
| --- | --- |

| Examinarea informațiilor privind regularitatea furnizate de entitatea auditată | 5.31-5.36 |
| --- | --- |

| Concluzie și recomandări | 5.37-5.40 |
| --- | --- |

| Concluzie | 5.37-5.38 |
| --- | --- |

| Recomandări | 5.39-5.40 |
| --- | --- |

| Partea a doua – Aspecte legate de performanță în cercetare și inovare | 5.41-5.43 |
| --- | --- |

| În majoritatea proiectelor s-au obținut realizările și rezultatele preconizate | 5.43 |
| --- | --- |

| Anexa 5.1 – | Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni pentru subrubrica Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă |
| --- | --- |

Anexa 5.1 –

| Anexa 5.2 – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la subrubrica Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă |
| --- | --- |

Anexa 5.2 –

Introducere

| 5.1. | Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la subrubrica 1a, intitulată Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă, din cadrul financiar multianual (CFM).
  Caseta 5.1
  oferă o imagine de ansamblu a principalelor activități și cheltuieli efectuate pentru această subrubrică în 2018.






  Caseta 5.1


  Subrubrica din CFM – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă – prezentare defalcată pentru 2018


















  (1) | În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 13 din
  anexa 1.1
  ). |
| --- | --- | --- |

5.1.

Caseta 5.1

Subrubrica din CFM – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă – prezentare defalcată pentru 2018

Image 32

Image 33

(1)

În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 13 din
  anexa 1.1
  ).

| Sursa: | conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2018. |
| --- | --- |

Sursa:

conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2018.

Scurtă descriere a subrubricii Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă

| 5.2. | Programele finanțate prin cheltuielile alocate acestei subrubrici bugetare se află în centrul proiectului european și urmăresc să promoveze o societate favorabilă incluziunii, să stimuleze creșterea și să creeze locuri de muncă în UE. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Acest domeniu de politică include cheltuieli pentru cercetare și inovare, educație și formare, rețele transeuropene în domeniile energiei, transporturilor și telecomunicațiilor, programe spațiale și dezvoltarea afacerilor. Principalele programe finanțate în cadrul acestei subrubrici sunt Al șaptelea program-cadru (PC7) (1) și programul Orizont 2020 (2) în domeniul cercetării și inovării, precum și programul Erasmus+ pentru educație, formare profesională, tineret și sport. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Această subrubrică cuprinde, de asemenea, proiecte de infrastructură de mare amploare, cum ar fi programele spațiale Galileo (sistemul global de navigație prin satelit al UE) și EGNOS (Serviciul european geostaționar mixt de navigare), contribuția UE la reactorul termonuclear experimental internațional și Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Majoritatea cheltuielilor din cadrul acestor programe sunt gestionate în mod direct de către Comisie și se prezintă sub formă de granturi acordate unor beneficiari publici sau privați care participă la proiecte. Comisia efectuează plăți în avans către beneficiari la momentul semnării unui acord de grant sau a unei decizii de finanțare și rambursează ulterior cheltuielile finanțate de UE pe care aceștia le raportează, deducând plățile în avans. În ceea ce privește programul Erasmus+, cea mai mare parte a cheltuielilor este gestionată de agențiile naționale în numele Comisiei (aproximativ 80 % din granturi), iar Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) se ocupă de restul de 20 %. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Principalul risc pentru regularitatea operațiunilor îl constituie faptul că beneficiarii pot declara costuri neeligibile, care nu sunt nici detectate, nici corectate înainte de rambursarea lor. Acest risc este deosebit de ridicat în cazul programelor reglementate de norme complexe privind rambursarea cheltuielilor eligibile, cum ar fi programele de cercetare. Aceste norme pot fi adesea interpretate în mod eronat de beneficiari, în special de către cei mai puțin familiarizați cu normele respective, cum ar fi întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile), participanții pentru prima dată la programul în cauză sau participanții din țări terțe. |
| --- | --- |

5.6.

Sfera și abordarea auditului

| 5.7. | Aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , cu scopul de a furniza o apreciere specifică, Curtea a examinat un eșantion de 130 de operațiuni, astfel cum se indică în
  anexa 1.1
  . Eșantionul a fost astfel constituit încât să fie reprezentativ pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această subrubrică din cadrul CFM (3). El a fost format din 81 de operațiuni din domeniul cercetării și inovării (22 din cadrul PC7 și 59 din cadrul programului Orizont 2020) și din 49 de operațiuni din cadrul altor programe și activități, în special Erasmus+, MIE și programele spațiale. Beneficiarii care au făcut obiectul auditului erau situați în 19 state membre și în patru țări terțe. Obiectivul Curții a fost de a contribui la declarația de asigurare globală, astfel cum se descrie în
  anexa 1.1
  . |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | De asemenea, Curtea a examinat următoarele aspecte privind subrubrica intitulată Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă în 2018:






  — | fiabilitatea informațiilor cu privire la regularitate prezentate în rapoartele anuale de activitate ale Direcției Generale Cercetare și Inovare (DG RTD), ale EACEA și ale Agenției Executive pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii (EASME), coerența metodologiei de estimare a sumelor expuse riscului și a viitoarelor corecții și recuperări, precum și includerea acestora în raportul anual al Comisiei privind gestionarea și performanța bugetului UE; |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

fiabilitatea informațiilor cu privire la regularitate prezentate în rapoartele anuale de activitate ale Direcției Generale Cercetare și Inovare (DG RTD), ale EACEA și ale Agenției Executive pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii (EASME), coerența metodologiei de estimare a sumelor expuse riscului și a viitoarelor corecții și recuperări, precum și includerea acestora în raportul anual al Comisiei privind gestionarea și performanța bugetului UE;

| — | fiabilitatea activității de audit ex post a Comisiei referitoare la regularitatea operațiunilor din cadrul programului Orizont 2020. Această activitate a fost desfășurată ținând cont de strategia Curții care prevede aplicarea unei abordări bazate pe atestare în viitor; |
| --- | --- |

—

fiabilitatea activității de audit ex post a Comisiei referitoare la regularitatea operațiunilor din cadrul programului Orizont 2020. Această activitate a fost desfășurată ținând cont de strategia Curții care prevede aplicarea unei abordări bazate pe atestare în viitor;

| — | în
  partea a doua
  a acestui capitol, informațiile raportate de Comisie cu privire la performanța proiectelor de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

—

în
  partea a doua
  a acestui capitol, informațiile raportate de Comisie cu privire la performanța proiectelor de cercetare și inovare.

Partea întâi – Regularitatea operațiunilor

| 5.9. | Anexa 5.1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. Dintre cele 130 de operațiuni examinate, 54 (41,5 %) conțineau erori. Pe baza celor 31 de erori cuantificate, Curtea estimează că nivelul de eroare pentru întregul domeniu aferent subrubricii 1a din CFM, inclusiv cheltuielile expuse la un risc scăzut, este de 2,0 % (4). Această cifră este mai mică decât în ultimii doi ani, când nivelul de eroare estimat a fost cu puțin peste 4 %. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Trebuie să se țină seama de diversitatea semnificativă a programelor și a tipurilor de cheltuieli incluse în populația de audit a Curții pentru această subrubrică și de diferitele niveluri de risc și, în consecință, de eroare, pe care acestea le implică (a se vedea
  caseta 5.2
  ).






  Caseta 5.2


  Defalcare a populației de audit pentru subrubrica 1a din CFM pentru 2018
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

5.10.

Caseta 5.2

Defalcare a populației de audit pentru subrubrica 1a din CFM pentru 2018

Image 34

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 5.11. | Caseta 5.3
  prezintă o repartizare a nivelului de eroare estimat de Curte pentru 2018, diferențiind între operațiuni legate de cercetare și alte operațiuni.






  Caseta 5.3


  Repartizarea nivelului de eroare estimat pe tipuri de operațiuni și în funcție de caracteristicile erorii
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

5.11.

Caseta 5.3

Repartizarea nivelului de eroare estimat pe tipuri de operațiuni și în funcție de caracteristicile erorii

Image 35

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 5.12. | La fel ca în anii precedenți, cheltuielile din domeniul cercetării continuă să reprezinte un domeniu cu risc mai ridicat și principala sursă de eroare. Curtea a identificat erori cuantificabile care priveau costuri neeligibile în 27 dintre cele 81 de operațiuni cuprinse în eșantion și efectuate în domeniile cercetării și inovării (8 în cadrul PC7 și 19 în cadrul programului Orizont 2020), ceea ce reprezintă 94 % din nivelul de eroare estimat de Curte pentru 2018 în legătură cu această subrubrică. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Acesta este primul an în care programul Orizont 2020 a reprezentat o parte importantă a proiectelor de cercetare în eșantionul Curții (peste 70 %). Măsurile de simplificare introduse prin acest program, în special stabilirea unei rate forfetare pentru costurile indirecte și posibilitatea oferită beneficiarilor de a aplica ore lucrate anuale fixe pentru calculul tarifului orar, au redus riscul de eroare. Este posibil ca acest lucru să fi contribuit la scăderea ratei de eroare globale pentru această subrubrică. Cu toate acestea, în ciuda îmbunătățirilor aduse la nivelul concepției programului și la nivelul strategiei de control a Comisiei, rezultatele obținute de Curte arată că cheltuielile de cercetare, luate separat, sunt în continuare afectate de un nivel semnificativ de eroare. Comisia însăși estimează că rata de eroare pentru programul Orizont 2020 rămâne peste pragul de semnificație de 2 % (a se vedea punctul 5.28). |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Pentru alte programe și activități, Curtea a detectat erori cuantificabile în 4 dintre cele 49 de operațiuni din eșantion. Erorile priveau proiecte din cadrul Erasmus+ și al programelor aferente MIE și au constat în:






  (a) | declararea de către beneficiari a unor costuri pentru activități neeligibile sau calculul incorect al mobilității studenților ori al indemnizațiilor de deplasare (Erasmus+); sau |
| --- | --- | --- |

5.14.

(a)

declararea de către beneficiari a unor costuri pentru activități neeligibile sau calculul incorect al mobilității studenților ori al indemnizațiilor de deplasare (Erasmus+); sau

| (b) | calculul incorect al cheltuielilor cu personalul sau, într-un caz, declararea de TVA neeligibil în declarația de cheltuieli (MIE). |
| --- | --- |

(b)

calculul incorect al cheltuielilor cu personalul sau, într-un caz, declararea de TVA neeligibil în declarația de cheltuieli (MIE).

| 5.15. | Comisia a aplicat măsuri corective care afectau în mod direct patru dintre operațiunile cuprinse în eșantionul Curții. Aceste măsuri au avut un impact redus asupra calculelor Curții, întrucât au contribuit la reducerea nivelului de eroare estimat de Curte pentru acest capitol cu doar 0,1 puncte procentuale. În opt cazuri de erori cuantificabile produse la nivelul beneficiarilor, declarațiile de cheltuieli conțineau informații suficiente pentru ca autoritățile naționale, Comisia sau auditorul independent să fi putut preveni sau detecta și corecta eroarea respectivă înainte de acceptarea cheltuielilor. Printre exemplele de acest fel se numără utilizarea unei metodologii incorecte la calcularea costurilor cu personalul și includerea altor costuri neeligibile în declarația de cheltuieli. Dacă Comisia ar fi utilizat în mod corespunzător toate informațiile aflate la dispoziția sa, nivelul de eroare estimat pentru acest capitol ar fi fost cu 0,3 puncte procentuale mai mic. |
| --- | --- |

5.15.

Un număr semnificativ de erori cuantificabile care au fost detectate erau legate de neeligibilitatea unor cheltuieli cu personalul

| 5.16. | Cu un model de finanțare bazat pe rambursarea costurilor eligibile, normele privind declararea costurilor cu personalul sunt complexe și calculul acestor costuri reprezintă în continuare o sursă importantă de eroare în declarațiile de cheltuieli. În timp ce programul Orizont 2020 dispune, în general, de norme de finanțare mai simple decât normele pentru PC7, în unele privințe, complexitatea metodologiei de calcul al costurilor cu personalul a crescut, sporind astfel riscul de eroare. Aceste observații au fost formulate și în Raportul special nr. 28/2018 al Curții (5), în care aceasta a subliniat dificultățile pe care unele modificări le-au creat pentru beneficiari. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Unul dintre elementele introduse în programul Orizont 2020 care duce în mod frecvent la erori este norma care impune utilizarea unui tarif orar anual din cel mai recent exercițiu financiar închis pentru declararea costurilor legate de exercițiul de raportare ulterior (neînchis încă). Această normă este greu de aplicat și nu reflectă întotdeauna costurile efective ale beneficiarilor, întrucât nu ia în considerare nicio creștere salarială de la un an la altul. |
| --- | --- |

5.17.

Au fost detectate erori frecvente în cadrul altor costuri directe

| 5.18. | Ponderea altor costuri directe în nivelul de eroare estimat este mai mare decât cea din anul trecut. Unele dintre erorile legate de costurile cu echipamentele au fost imputate integral, în mod eronat, unor proiecte ale UE. Costurile legate de infrastructura de mare amploare care au fost declarate de unii beneficiari au contribuit și ele la nivelul de eroare estimat (mai multe informații se regăsesc la punctul 5.22). Printre alte cauze ale erorilor s-au numărat TVA-ul neeligibil și rambursarea unor cheltuieli de deplasare care nu aveau legătură cu proiectul UE auditat. |
| --- | --- |

5.18.

Entitățile private, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) și întreprinderile nou intrate pe piață, sunt mai predispuse la eroare

| 5.19. | Una dintre strategiile de stimulare a cercetării europene este de a spori participarea sectorului privat, în special a întreprinderilor nou-înființate și a IMM-urilor. Peste 50 % din erorile cuantificabile constatate (17 din 31) erau legate de finanțarea acordată unor beneficiari privați, chiar dacă aceste operațiuni au reprezentat numai 39 (30 %) dintre cele 130 de operațiuni cuprinse în eșantion. Întreprinderile nou intrate pe piață și IMM-urile reprezentau aproximativ 10 % din eșantionul total, dar ponderea lor din erorile cuantificabile este de 30 %. O sursă de eroare deosebit de răspândită constatată în cadrul auditurilor Curții o reprezintă declararea incorectă a costurilor salariale de către IMM-uri. Aceste rezultate arată că IMM-urile și întreprinderile nou intrate pe piață sunt mai expuse riscului de eroare decât alți beneficiari, o tendință confirmată și de auditurile efectuate de Comisie.
  Caseta 5.4
  prezintă un exemplu în acest sens.






  Caseta 5.4


  Erori multiple în aceeași cerere depusă de un IMM






  Un IMM din sectorul asistenței medicale din Regatul Unit a declarat 1,1 milioane de euro cu titlu de cheltuieli de personal, de subcontractare și de alte costuri pentru perioada de raportare, pentru primul său proiect cu finanțare din partea UE. Nouă dintre cele 10 elemente auditate conțineau erori semnificative, care reprezentau între 10 % și 36 % din valoarea elementelor individuale testate. În special, beneficiarul nu a utilizat nicio metodă pentru a calcula costurile cu personalul în conformitate cu normele aferente programului Orizont 2020. |
| --- | --- |

5.19.

Caseta 5.4

Erori multiple în aceeași cerere depusă de un IMM

Un IMM din sectorul asistenței medicale din Regatul Unit a declarat 1,1 milioane de euro cu titlu de cheltuieli de personal, de subcontractare și de alte costuri pentru perioada de raportare, pentru primul său proiect cu finanțare din partea UE. Nouă dintre cele 10 elemente auditate conțineau erori semnificative, care reprezentau între 10 % și 36 % din valoarea elementelor individuale testate. În special, beneficiarul nu a utilizat nicio metodă pentru a calcula costurile cu personalul în conformitate cu normele aferente programului Orizont 2020.

Majoritatea erorilor necuantificabile priveau înregistrarea timpului de lucru și întârzieri în distribuirea fondurilor

| 5.20. | Dintre cele 130 de operațiuni cuprinse în eșantion, Curtea a detectat, de asemenea, 38 de erori necuantificabile care priveau cazuri legate de nerespectarea normelor de finanțare (6). Aceste cazuri au apărut mai frecvent în proiecte de cercetare și inovare și priveau în principal deficiențe în sistemele de pontaj ale beneficiarilor, care adesea nu respectă cerințele de bază și, prin urmare, nu oferă o asigurare adecvată cu privire la fiabilitatea orelor lucrate în cadrul proiectelor finanțate. |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | De asemenea, Curtea a identificat întârzieri în ceea ce privește distribuția de către coordonatorul proiectului a fondurilor UE către ceilalți participanți la proiect. Deși unele dintre aceste întârzieri erau justificabile, ele puteau avea consecințe financiare grave pentru participanții la proiecte, în special pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

5.21.

Orizont 2020: costurile legate de infrastructura de cercetare de mare amploare – proceduri de verificare ex ante oneroase cu impact redus în ceea ce privește prevenirea erorilor

| 5.22. | În cadrul programului Orizont 2020, beneficiarii pot să declare costurile capitalizate și costurile de exploatare aferente infrastructurii de cercetare de mare amploare, cu condiția ca acestea să îndeplinească anumite condiții și după ce beneficiarii au obținut un aviz favorabil cu privire la metodologia lor de calcul al costurilor în urma unei evaluări ex ante de către Comisie. Verificarea ex ante necesită un timp considerabil și alte resurse și poate dura până la doi ani, implicând numeroase vizite din partea Comisiei la sediul beneficiarului. Acesta a fost cazul unuia dintre beneficiarii auditați de Curte care declarase astfel de costuri. În plus, în pofida amplei verificări ex ante, Curtea a constatat că tot ar mai putea apărea erori în ceea ce privește aplicarea metodologiei. În două dintre cele trei cazuri de declarații de costuri legate de infrastructura de cercetare de mare amploare, Curtea a constatat supradeclarări semnificative ale acestor costuri, în cuantum de 75 000 de euro (12 % din costurile de acest tip) și de 130 000 de euro (30 % din costurile de acest tip), din cauza aplicării incorecte a metodologiei. |
| --- | --- |

5.22.

Erasmus+: divergență între normele naționale și cele ale UE

| 5.23. | În cadrul auditurilor pe care le-a efectuat, Curtea a constatat că beneficiarii fondurilor UE erau obligați să respecte reglementări naționale care nu erau pe deplin în concordanță cu principiile UE (a se vedea
  caseta 5.5
  ).






  Caseta 5.5


  Exemple în care normele naționale nu sunt în deplină concordanță cu normele UE







  Exemplul 1

  În cadrul schemei privind educația și formarea profesională din cadrul Erasmus+, personalul care însoțește studenții participanți la programe de schimb are dreptul la o diurnă care variază între 90 și 144 de euro pentru șederi de până la 14 zile și la 70 % din această sumă pentru șederi mai îndelungate. În conformitate cu opțiunile simplificate în materie de costuri, UE plătește indemnizația către organizația la care este angajat personalul care însoțește studenții. Or, în Slovenia, normele naționale stabilesc o sumă de 44 de euro pe zi pentru diurnele (doar pentru mese) auditate de Curte, sumă care, chiar și incluzând sumele plătite pentru cazare, este considerabil mai mică decât indemnizațiile plătite organizației beneficiare de la bugetul programului Erasmus+.

  Exemplul 2

  În Slovacia, Curtea a auditat un proiect Erasmus+ implementat într-o școală al cărei buget este legat de un organism regional superior. Curtea a constatat că, pentru a se respecta normele financiare naționale ale autorităților publice, atunci când școala primește finanțarea în cadrul Erasmus+ din partea agenției naționale, ea este obligată să transfere fondurile către organismul regional superior. Agenția primește fondurile înapoi câteva zile mai târziu, când acestea sunt alocate școlii pentru proiectul Erasmus+. Aceste transferuri financiare între școală și organismul regional nu sunt necesare pentru implementarea proiectului și ele pot implica riscuri financiare și riscuri legate de implementare. |
| --- | --- |

5.23.

Caseta 5.5

Exemple în care normele naționale nu sunt în deplină concordanță cu normele UE

Exemplul 1

În cadrul schemei privind educația și formarea profesională din cadrul Erasmus+, personalul care însoțește studenții participanți la programe de schimb are dreptul la o diurnă care variază între 90 și 144 de euro pentru șederi de până la 14 zile și la 70 % din această sumă pentru șederi mai îndelungate. În conformitate cu opțiunile simplificate în materie de costuri, UE plătește indemnizația către organizația la care este angajat personalul care însoțește studenții. Or, în Slovenia, normele naționale stabilesc o sumă de 44 de euro pe zi pentru diurnele (doar pentru mese) auditate de Curte, sumă care, chiar și incluzând sumele plătite pentru cazare, este considerabil mai mică decât indemnizațiile plătite organizației beneficiare de la bugetul programului Erasmus+.

Exemplul 2

În Slovacia, Curtea a auditat un proiect Erasmus+ implementat într-o școală al cărei buget este legat de un organism regional superior. Curtea a constatat că, pentru a se respecta normele financiare naționale ale autorităților publice, atunci când școala primește finanțarea în cadrul Erasmus+ din partea agenției naționale, ea este obligată să transfere fondurile către organismul regional superior. Agenția primește fondurile înapoi câteva zile mai târziu, când acestea sunt alocate școlii pentru proiectul Erasmus+. Aceste transferuri financiare între școală și organismul regional nu sunt necesare pentru implementarea proiectului și ele pot implica riscuri financiare și riscuri legate de implementare.

Erasmus+: sunt necesare îmbunătățiri suplimentare pentru gestionarea granturilor în cadrul EACEA

| 5.24. | În 2017, Serviciul de Audit Intern al Comisiei Europene (IAS) a raportat cu privire la faza I de gestionare a granturilor din cadrul programelor Erasmus+ și Europa Creativă (începând de la cererea de propuneri până la semnarea contractelor). În 2018, IAS a examinat situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor sale de audit și a concluzionat că acestea din urmă fuseseră puse în aplicare în mod adecvat și eficace. |
| --- | --- |

5.24.

| 5.25. | În 2018, IAS a trecut la auditul fazei II de gestionare a granturilor(de la monitorizarea proiectelor la plată). Au rezultat patru observații și recomandări: una „critică” (funcționarea sistemelor de control intern), două „foarte importante” și una „importantă”. Pe baza unui audit de examinare a situației întreprinse, cu o sferă limitată, IAS consideră că, în urma măsurilor imediate luate de către EACEA, riscurile subiacente au fost parțial atenuate. Prin urmare, IAS a reclasificat recomandarea „critică” în „foarte importantă”. Toate recomandările rămân deschise, deși termenul nu a fost depășit pentru niciuna dintre ele și acestea se află în curs de punere în aplicare. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | După cum se precizează în Raportul anual de activitate pe 2018 al EACEA și astfel cum este confirmat în analiza Curții, „agenția recunoaște că sunt necesare îmbunătățiri majore în ceea ce privește funcționarea sistemului său de control intern, rezultând, astfel, pentru al doilea an consecutiv, o rezervă cu privire la sistemul de control intern”. |
| --- | --- |

5.26.

Rapoartele anuale de activitate furnizează o evaluare corectă a gestiunii financiare

| 5.27. | Rapoartele anuale de activitate examinate de Curte (7) au furnizat o evaluare corectă a gestiunii financiare a direcțiilor generale și a agențiilor în ceea ce privește regularitatea operațiunilor subiacente. În ansamblu, informațiile furnizate în aceste rapoarte au confirmat constatările și concluziile Curții. |
| --- | --- |

5.27.

| 5.28. | La fel ca în anii precedenți, rapoartele tuturor direcțiilor generale care efectuează cheltuieli pentru cercetare și inovare includ o rezervă legată de plățile efectuate în vederea rambursării cheltuielilor declarate în cadrul PC7, întrucât rata de eroare reziduală este de peste 2 % (8). În cazul programului Orizont 2020, pe baza propriilor audituri, Comisia a raportat o rată de eroare reprezentativă preconizată de 3,32 % și o rată de eroare reziduală de 2,22 %. |
| --- | --- |

5.28.

| 5.29. | Comisia a introdus o procedură prin care să garanteze că erorile sistemice de la nivelul beneficiarilor care sunt detectate cu ocazia unui audit sunt corectate în proiectele în curs. În ceea ce privește programul PC7, procedura a fost pusă în aplicare în 3 932 dintre cele 6 821 de proiecte ale DG RTD cu posibile erori sistemice. Astfel, până la sfârșitul exercițiului 2018, rata de execuție pentru corectarea erorilor sistemice a fost de numai 57,6 %. Aceasta este mai scăzută decât rata de execuție preconizată pentru această etapă și sporește riscul de nerecuperare. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Curtea a constatat, de asemenea, că, la sfârșitul exercițiului 2018, 26 de recomandări primite de DG RTD din partea IAS erau deschise și pentru nouă dintre acestea termenul-limită până la care ar fi trebuit să fie puse în aplicare fusese depășit. Niciuna dintre recomandările în cazul cărora fusese depășit termenul pentru punerea în aplicare nu fusese clasificată ca „foarte importantă”. Una dintre recomandările deschise, formulată recent de IAS și clasificată ca „foarte importantă”, se referă la monitorizarea respectării de către beneficiari a obligațiilor contractuale și a cerințelor de raportare privind diseminarea și exploatarea rezultatelor proiectelor. Diseminarea și exploatarea rezultatelor în mod adecvat contribuie la eficacitatea globală a finanțării pentru cercetare și inovare. Curtea a observat că, în mod relativ frecvent, rapoartele de evaluare a proiectelor indicau probleme care țineau de conformitatea cu aceste cerințe, ceea ce confirmă nevoia de a se depune mai multe eforturi în această privință (a se vedea punctul 5.43). |
| --- | --- |

5.30.

Examinarea informațiilor privind regularitatea furnizate de entitatea auditată

| 5.31. | Ca parte a strategiei pentru 2018-2020 a Curții, aceasta urmărește să valorifice într-un mod mai adecvat informațiile referitoare la regularitate furnizate de Comisie. Comisia utilizează rezultatele activității sale de audit ex post ca bază pentru calcularea sumei expuse riscului la momentul plății. Pentru programul Orizont 2020, Curtea a selectat un eșantion alcătuit din 20 de dosare de audit închise până la 1 mai 2018 din primul eșantion reprezentativ comun al Comisiei. Obiectivul Curții a fost să acopere atât auditurile efectuate de Comisie, cât și pe cele efectuate de auditorii externi contractați, și să stabilească dacă se poate sprijini pe rezultatele acestor audituri. Curtea a selectat în mod aleatoriu 5 audituri efectuate de Serviciul comun de audit (9) și 15 audituri contractate cu auditori externi, câte cinci pentru fiecare dintre cele trei societăți de audit private care efectuează audituri în numele Comisiei. Curtea nu a inclus rezultatele acestei activități în testele sale efectuate pe operațiuni de cheltuieli din 2018. |
| --- | --- |

5.31.

| 5.32. | În prima etapă a evaluării sale, Curtea a examinat dosarele de audit (documente de lucru și documente justificative) la Serviciul comun de audit și la societățile de audit private. Pe baza acestei analize, Curtea a identificat 11 audituri pentru care a trebuit să efectueze proceduri de audit suplimentare, în principal din cauza nevoii de a obține documente justificative suplimentare și/sau a neconcordanțelor din documentele de lucru care o împiedicau să confirme concluziile auditului. Curtea a efectuat aceste proceduri de audit suplimentare, fie prin examinare documentară (documente suplimentare solicitate de la beneficiari în trei cazuri), fie prin intermediul unei vizite de audit la beneficiar (opt cazuri). |
| --- | --- |

5.32.

| 5.33. | Aceste proceduri de audit suplimentare au evidențiat deficiențe în ceea ce privește documentația, coerența eșantionării și modul de raportare, precum și în ceea ce privește calitatea procedurilor de audit pentru unele dintre dosarele examinate. De exemplu, Curtea a identificat sume neeligibile care nu fuseseră detectate de auditori din cauza testării insuficiente în cadrul auditului lor, precum și erori privind calculul costurilor cu personalul declarate. Deși, în unele cazuri, impactul financiar nu a fost semnificativ, pentru 10 (10) dintre cele 20 de dosare de audit incluse în eșantion Curtea nu a fost în măsură să se sprijine pe concluziile auditului. Prin urmare, în prezent Curtea nu poate utiliza rezultatele activității de audit a Comisiei. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | În plus față de cele menționate mai sus, Curtea a identificat o problemă legată de metodologia de calcul al ratei de eroare pentru Orizont 2020. Auditurile ex post vizează o acoperire maximă a costurilor acceptate, dar rareori acoperă toate costurile. Rata de eroare este calculată ca procent din totalul costurilor acceptate, în locul sumei efectiv auditate. Acest lucru înseamnă că numitorul în calculul erorii este mai mare, astfel încât rata de eroare este subevaluată. În cazul în care erorile detectate au un caracter sistemic, eroarea este extrapolată, ceea ce compensează parțial subevaluarea menționată mai sus. Cu toate acestea, având în vedere că nu se realizează o extrapolare pentru erori nesistemice, rata de eroare globală este totuși subevaluată. Gradul în care rata de eroare este subevaluată nu poate fi cuantificat. Este astfel imposibil de stabilit dacă impactul subevaluării este semnificativ. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.35. | Ca urmare, în 2019, Curtea va pune în aplicare un nou ciclu de examinări ale unor audituri mai recente, închise de la selecția inițială a Curții, pentru a obține o populație mai mare de probe de audit pe care să își bazeze aprecierea. Acest lucru îi va permite, de asemenea, să ia în considerare eventualele îmbunătățiri ulterioare, în comparație cu auditurile examinate în 2018, care au fost desfășurate la începutul programului Orizont 2020. |
| --- | --- |

5.35.

| 5.36. | De asemenea, Curtea a examinat informațiile privind riscul estimat la momentul plății pentru domeniile de politică incluse în subrubrica 1a din CFM, informații cuprinse în Raportul privind gestionarea și performanța bugetului UE pe 2018, întocmit de Comisie. Comisia nu calculează o rată unică pentru întreaga subrubrică, ci două rate separate – una pentru „Cercetare, industrie, spațiu, energie și transporturi” (1,9 %) și alta pentru „Alte politici interne” (0,7 %). Pe baza cifrelor Comisiei, rata calculată de Curte pentru subrubrica 1a din CFM în ansamblu ar fi de 1,6 %. Acest procent se află în intervalul estimării de către Curte a nivelului de eroare. Cu toate acestea, în opinia Curții, nivelul este subevaluat din cauza problemei de natură metodologică subliniată la punctul 5.34 de mai sus. |
| --- | --- |

5.36.

Concluzie și recomandări

Concluzie

| 5.37. | Ansamblul probelor de audit obținute de Curte și prezentate în acest capitol indică faptul că nivelul de eroare din cadrul cheltuielilor aferente subrubricii Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă era egal cu pragul de semnificație. Pentru această subrubrică din CFM, testele efectuate de Curte pe operațiuni au indicat un nivel de eroare global estimat de 2,0 % (a se vedea
  anexa 5.1
  ). Rezultatele Curții arată însă că cheltuielile din domeniul cercetării continuă să reprezinte un domeniu cu risc mai ridicat și principala sursă de eroare. |
| --- | --- |

5.37.

| 5.38. | Suma expusă riscului la momentul plății care este prezentată în raportul privind gestionarea și performanța bugetului UE se situează în intervalul estimat de Curte pentru nivelul de eroare (a se vedea punctul 5.36). |
| --- | --- |

5.38.

Recomandări

| 5.39. | Anexa 5.2
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor patru recomandări formulate în Raportul său anual pe 2015 și a celor patru recomandări formulate în Raportul său anual pe 2017, al căror termen-limită pentru punerea în aplicare era sfârșitul anului 2018. Comisia pusese în aplicare patru recomandări integral și patru recomandări în majoritatea privințelor. |
| --- | --- |

5.39.

| 5.40. | În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor formulate pentru exercițiul 2018, Curtea recomandă Comisiei următoarele: |
| --- | --- |

5.40.

Recomandarea 5.1

Să efectueze un număr mai mare de controale direcționate ale declarațiilor de cheltuieli depuse de IMM-uri și de întreprinderile nou intrate pe piață și să își amelioreze campania de informare privind normele de finanțare, vizând în mod special acești beneficiari importanți.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: 2020.

Recomandarea 5.2

Pentru următorul program-cadru de cercetare, să simplifice și mai mult normele privind calculul costurilor cu personalul și să evalueze valoarea adăugată a mecanismului pentru costurile legate de infrastructura de cercetare de mare amploare, precum și să examineze modul în care metodologia sa poate fi îmbunătățită.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2020

Recomandarea 5.3

În legătură cu programul Orizont 2020, să acționeze în legătură cu observațiile formulate în contextul examinării de către Curte a auditurilor ex post în ceea ce privește documentația, coerența eșantionării și modul de raportare, precum și calitatea procedurilor de audit.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: jumătatea anului 2020

Recomandarea 5.4

Să identifice în mod prompt soluții la constatările formulate de Serviciul de Audit Intern al Comisiei în ceea ce privește:

| — | sistemele de control intern ale EACEA în procesul de gestionare a granturilor pentru Erasmus+; |
| --- | --- |

—

sistemele de control intern ale EACEA în procesul de gestionare a granturilor pentru Erasmus+;

| — | monitorizarea conformității cu obligațiile contractuale și cu cerințele de raportare privind diseminarea și exploatarea rezultatelor proiectelor din domeniul cercetării și inovării. |
| --- | --- |

—

monitorizarea conformității cu obligațiile contractuale și cu cerințele de raportare privind diseminarea și exploatarea rezultatelor proiectelor din domeniul cercetării și inovării.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: jumătatea anului 2020

Partea a doua – Aspecte legate de performanță în cercetare și inovare

| 5.41. | Curtea a evaluat informațiile raportate de Comisie cu privire la performanța a 50 dintre proiectele de cercetare și inovare incluse în eșantion (11). 21 dintre aceste proiecte fuseseră deja finalizate. Curtea nu a urmărit să evalueze în mod direct calitatea activităților de cercetare întreprinse și nici impactul proiectelor în ceea ce privește atingerea obiectivului de politică legat de îmbunătățirea cercetării și a inovării. |
| --- | --- |

5.41.

| 5.42. | Pentru fiecare proiect în parte, Curtea a examinat raportul de evaluare, completat de responsabilul de proiect din partea Comisiei în cadrul controalelor efectuate înainte de rambursarea cheltuielilor declarate. Curtea a luat act de concluzia responsabililor de proiect cu privire la următoarele aspecte:






  — | progresele raportate cu privire la obținerea realizărilor și a rezultatelor erau în concordanță cu obiectivele stabilite în acordul de grant; |
| --- | --- | --- |

5.42.

—

progresele raportate cu privire la obținerea realizărilor și a rezultatelor erau în concordanță cu obiectivele stabilite în acordul de grant;

| — | cheltuielile declarate în cadrul proiectului erau rezonabile în raport cu progresele raportate; |
| --- | --- |

—

cheltuielile declarate în cadrul proiectului erau rezonabile în raport cu progresele raportate;

| — | realizările și rezultatele proiectului fuseseră diseminate în conformitate cu cerințele prevăzute în acordul de grant. |
| --- | --- |

—

realizările și rezultatele proiectului fuseseră diseminate în conformitate cu cerințele prevăzute în acordul de grant.

În majoritatea proiectelor s-au obținut realizările și rezultatele preconizate

| 5.43. | Potrivit rapoartelor Comisiei, în majoritatea proiectelor s-au obținut realizările și rezultatele preconizate. Rapoartele Comisiei au evidențiat însă și faptul că mai multe proiecte au fost afectate de o serie de probleme care le-au diminuat performanța:






  — | în zece cazuri, progresele raportate erau doar parțial în concordanță cu obiectivele convenite cu Comisia și, în două cazuri, progresele nu erau deloc în concordanță cu obiectivele respective; |
| --- | --- | --- |

5.43.

—

în zece cazuri, progresele raportate erau doar parțial în concordanță cu obiectivele convenite cu Comisia și, în două cazuri, progresele nu erau deloc în concordanță cu obiectivele respective;

| — | în trei cazuri, Comisia a considerat că costurile declarate nu erau rezonabile în raport cu progresele obținute; |
| --- | --- |

—

în trei cazuri, Comisia a considerat că costurile declarate nu erau rezonabile în raport cu progresele obținute;

| — | în zece cazuri, realizările și rezultatele proiectului fuseseră diseminate doar parțial. În două cazuri, nu avuseseră loc activități de diseminare. |
| --- | --- |

—

în zece cazuri, realizările și rezultatele proiectului fuseseră diseminate doar parțial. În două cazuri, nu avuseseră loc activități de diseminare.

---

(1)  Al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică (2007-2013).

(2)  Programul-cadru pentru cercetare și inovare 2014-2020 (Orizont 2020).

(3)  Acest eșantion a fost împărțit în două straturi principale, în funcție de evaluarea riscului privind regularitatea. Primul strat a inclus domenii cu risc ridicat (în special, PC7 și Orizont 2020) cu o sferă de acoperire intensificată a auditului, precum și alte domenii cu risc ridicat (cum ar fi MIE). Cel de al doilea strat a acoperit cheltuieli cu risc scăzut, cum ar fi cheltuielile administrative, precum și programele spațiale.

(4)  Nivelul de eroare este calculat pe baza unui eșantion reprezentativ. Cifra indicată reprezintă cea mai bună estimare. Curtea are în proporție de 95 % certitudinea că nivelul de eroare estimat din cadrul populației se situează între 0,7 % și 3,2 % (limita inferioară, respectiv superioară a nivelului de eroare).

(5)  Raportul special nr. 28/2018: „Majoritatea măsurilor de simplificare introduse în programul Orizont 2020 au făcut viața mai ușoară beneficiarilor, dar există încă loc de îmbunătățiri”.

(6)  15 operațiuni conțineau atât erori cuantificabile, cât și erori necuantificabile.

(7)  Direcția Generală Cercetare și Inovare (DG RTD), Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) și Agenția Executivă pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii (EASME).

(8)  Comisia raportează o rată de eroare reprezentativă multianuală de 5,26 % pentru cheltuielile efectuate în cadrul PC7. Aceasta raportează rate de eroare reziduală numai la nivelul fiecărei direcții generale implicate, rate care variază, dar care sunt întotdeauna peste 2 %.

(9)  Serviciul comun de audit pentru cheltuielile aferente Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020, de la nivelul Comisiei Europene și găzduit de DG RTD.

(10)  Pentru două dintre aceste cazuri, în ceea ce privește proiectele din cadrul fazei I a instrumentului pentru IMM-uri, Serviciul comun de audit se sprijină doar pe procedurile de control ex ante efectuate de alte servicii ale Comisiei.

(11)  Curtea a evaluat performanța unor proiecte de colaborare care au implicat mai mulți participanți și a exclus operațiuni precum plățile efectuate către diferiți cercetători în domeniul mobilității.

ANEXA 5.1

REZULTATELE TESTELOR EFECTUATE PE OPERAȚIUNI PENTRU SUBRUBRICA COMPETITIVITATE PENTRU CREȘTERE ȘI LOCURI DE MUNCĂ

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI |
| Total operațiuni: | 130 | 130 |
| IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE | | |
| Nivelul de eroare estimat | 2,0  % | 4,2  % |
| | Limita superioară a nivelului de eroare (UEL) | 3,2  % | |
| | Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL) | 0,7  % | |

2018

2017

DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI

Total operațiuni:

130

130

IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE

Nivelul de eroare estimat

2,0  %

4,2  %

Limita superioară a nivelului de eroare (UEL)

3,2  %

Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL)

0,7  %

ANEXA 5.2

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE FORMULATE CU PRIVIRE LA SUBRUBRICA COMPETITIVITATE PENTRU CREȘTERE ȘI LOCURI DE MUNCĂ

| Anul | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate |
| --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu mai este aplicabilă | Probe insuficiente |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2015 | Recomandarea 1:

  Comisia, autoritățile naționale și auditorii independenți ar trebui să utilizeze toate informațiile relevante disponibile pentru a preveni sau pentru a detecta și a corecta erorile înainte de rambursare. | | X | | | | |
| Recomandarea 2:

  Comisia ar trebui să emită orientări pentru beneficiari cu privire la diferențele specifice din programul Orizont 2020 în comparație cu PC7 și cu programele similare. | X | | | | | |
| Recomandarea 3:

  Comisia ar trebui să emită orientări comune pentru organismele de implementare în ceea ce privește cheltuielile pentru cercetare și inovare, în vederea asigurării unui tratament uniform al beneficiarilor atunci când aplică recomandările de audit pentru recuperarea costurilor neeligibile. | X | | | | | |
| Recomandarea 4:

  Comisia ar trebui să monitorizeze îndeaproape aplicarea corecțiilor extrapolate pe baza auditurilor ex post pe care le-a realizat cu privire la rambursarea costurilor în cadrul PC7. | | X | | | | |
| 2017 | Până la sfârșitul anului 2018, Comisia ar trebui:

  Recomandarea 1:

  în ceea ce privește programul Orizont 2020, să clarifice în continuare normele referitoare la costurile cu personalul, să revizuiască metodologia privind costurile cu personalul și să completeze lista problemelor existente în anumite țări. | | X | | | | |
| Recomandarea 2:

  în ceea ce privește programul Orizont 2020, să clarifice în continuare normele referitoare la costurile cu personalul, să revizuiască metodologia privind costurile cu personalul și să completeze lista problemelor existente în anumite țări. | | X | | | | |
| Recomandarea 3:

  să abordeze prompt deficiențele identificate de Serviciul de audit intern:






  — | în procesul de gestionare a granturilor Erasmus+ de către EACEA; |

Anul

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu mai este aplicabilă

Probe insuficiente

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2015

Recomandarea 1:

Comisia, autoritățile naționale și auditorii independenți ar trebui să utilizeze toate informațiile relevante disponibile pentru a preveni sau pentru a detecta și a corecta erorile înainte de rambursare.

X

Recomandarea 2:

Comisia ar trebui să emită orientări pentru beneficiari cu privire la diferențele specifice din programul Orizont 2020 în comparație cu PC7 și cu programele similare.

X

Recomandarea 3:

Comisia ar trebui să emită orientări comune pentru organismele de implementare în ceea ce privește cheltuielile pentru cercetare și inovare, în vederea asigurării unui tratament uniform al beneficiarilor atunci când aplică recomandările de audit pentru recuperarea costurilor neeligibile.

X

Recomandarea 4:

Comisia ar trebui să monitorizeze îndeaproape aplicarea corecțiilor extrapolate pe baza auditurilor ex post pe care le-a realizat cu privire la rambursarea costurilor în cadrul PC7.

X

2017

Până la sfârșitul anului 2018, Comisia ar trebui:

Recomandarea 1:

în ceea ce privește programul Orizont 2020, să clarifice în continuare normele referitoare la costurile cu personalul, să revizuiască metodologia privind costurile cu personalul și să completeze lista problemelor existente în anumite țări.

X

Recomandarea 2:

în ceea ce privește programul Orizont 2020, să clarifice în continuare normele referitoare la costurile cu personalul, să revizuiască metodologia privind costurile cu personalul și să completeze lista problemelor existente în anumite țări.

X

Recomandarea 3:

să abordeze prompt deficiențele identificate de Serviciul de audit intern:

—

în procesul de gestionare a granturilor Erasmus+ de către EACEA;

| — | în monitorizarea proiectelor de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

—

în monitorizarea proiectelor de cercetare și inovare.

X

---

CAPITOLUL 6

Coeziune economică, socială și teritorială

CUPRINS

| Introducere | 6.1-6.12 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a rubricii Coeziune economică, socială și teritorială | 6.2-6.6 |
| --- | --- |

| Obiectivele de politică și instrumente de finanțare | 6.2 |
| --- | --- |

| Punerea în aplicare și cadrul de control și de asigurare | 6.3-6.6 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 6.7-6.12 |
| --- | --- |

| Partea întâi – Regularitatea operațiunilor | 6.13-6.70 |
| --- | --- |

| Rezultatele examinării de către Curte a operațiunilor și reefectuarea activității de audit | 6.14-6.40 |
| --- | --- |

| Cheltuieli și proiecte neeligibile | 6.19-6.24 |
| --- | --- |

| Încălcări ale normelor pieței interne | 6.25-6.32 |
| --- | --- |

| Nerespectarea normelor care reglementează utilizarea instrumentelor financiare | 6.33-6.38 |
| --- | --- |

| Reținerea nejustificată de fonduri ale UE alocate beneficiarilor a dus la plăți întârziate | 6.39-6.40 |
| --- | --- |

| Evaluarea de către Curte a activității autorităților de audit | 6.41.-6.50 |
| --- | --- |

| Activitatea de asigurare a Comisiei și raportarea ratei de eroare reziduală în rapoartele sale anuale de activitate | 6.51-6.70 |
| --- | --- |

| Asigurarea pentru perioada de programare 2014-2020 | 6.51-6.64 |
| --- | --- |

| Mecanisme de închidere | 6.65-6.70 |
| --- | --- |

| Concluzie și recomandări | 6.71-6.77 |
| --- | --- |

| Concluzie | 6.71-6.75 |
| --- | --- |

| Recomandări | 6.76-6.77 |
| --- | --- |

| Partea a doua – Evaluarea performanței proiectelor | 6.78-6.88 |
| --- | --- |

| Anexa 6.1 – | Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni |
| --- | --- |

Anexa 6.1 –

| Anexa 6.2 – | Informații privind acțiunile UE în statele membre |
| --- | --- |

Anexa 6.2 –

| Anexa 6.3 – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare |
| --- | --- |

Anexa 6.3 –

Introducere

| 6.1. | Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la subrubrica 1b – Coeziune economică, socială și teritorială – din cadrul financiar multianual (CFM). Plățile auditate de Curte privesc închiderea perioadei de programare 2007-2013 și execuția perioadei de programare 2014-2020.
  Caseta 6.1
  oferă o imagine de ansamblu a principalelor activități și cheltuieli efectuate pentru această subrubrică în 2018. Pentru mai multe detalii referitoare la populația auditată pentru exercițiul 2018, a se vedea punctul 6.7.






  Caseta 6.1


  Subrubrica 1b din CFM – Coeziune economică, socială și teritorială – Prezentare defalcată pentru 2018


















  (1) | Suma de 47,4 miliarde de euro constă în plăți în avans anuale și plăți intermediare pentru perioada de programare 2014-2020 care nu au fost incluse în conturile care stau la baza pachetelor de asigurare acceptate de Comisie în 2018. În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru detalii, a se vedea punctul 13 din
  anexa 1.1
  ), aceste plăți sunt considerate prefinanțări și, prin urmare, nu fac parte din populația auditată pentru Raportul anual pe 2018. |
| --- | --- | --- |

6.1.

Caseta 6.1

Subrubrica 1b din CFM – Coeziune economică, socială și teritorială – Prezentare defalcată pentru 2018

Image 36

Image 37

(1)

Suma de 47,4 miliarde de euro constă în plăți în avans anuale și plăți intermediare pentru perioada de programare 2014-2020 care nu au fost incluse în conturile care stau la baza pachetelor de asigurare acceptate de Comisie în 2018. În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru detalii, a se vedea punctul 13 din
  anexa 1.1
  ), aceste plăți sunt considerate prefinanțări și, prin urmare, nu fac parte din populația auditată pentru Raportul anual pe 2018.

| Sursa: | conturile consolidate ale UE pe 2018. |
| --- | --- |

Sursa:

conturile consolidate ale UE pe 2018.

Scurtă descriere a rubricii Coeziune economică, socială și teritorială

Obiectivele de politică și instrumente de finanțare

| 6.2. | Cheltuielile aferente acestei subrubrici se axează pe reducerea decalajelor de dezvoltare dintre diferitele state membre și regiuni din UE, precum și pe consolidarea competitivității tuturor regiunilor (1). Aceste obiective sunt puse în aplicare prin următoarele fonduri/instrumente:






  — | Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), care urmărește să corecteze principalele dezechilibre regionale cu ajutorul sprijinului financiar acordat pentru construcția de infrastructuri și pentru investiții productive care creează locuri de muncă, în special pentru întreprinderi; |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), care urmărește să corecteze principalele dezechilibre regionale cu ajutorul sprijinului financiar acordat pentru construcția de infrastructuri și pentru investiții productive care creează locuri de muncă, în special pentru întreprinderi;

| — | Fondul de coeziune (FC), care, în vederea promovării dezvoltării durabile, finanțează proiecte derulate în domeniul mediului și în cel al transporturilor în statele membre al căror venit național brut (VNB) pe cap de locuitor se situează sub nivelul de 90 % din media UE; |
| --- | --- |

—

Fondul de coeziune (FC), care, în vederea promovării dezvoltării durabile, finanțează proiecte derulate în domeniul mediului și în cel al transporturilor în statele membre al căror venit național brut (VNB) pe cap de locuitor se situează sub nivelul de 90 % din media UE;

| — | Fondul social european (FSE), care urmărește să încurajeze un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și crearea de locuri de muncă mai multe și mai bune, inclusiv prin măsuri în cadrul inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri” (YEI) adresate regiunilor cu o rată ridicată a șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

—

Fondul social european (FSE), care urmărește să încurajeze un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și crearea de locuri de muncă mai multe și mai bune, inclusiv prin măsuri în cadrul inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri” (YEI) adresate regiunilor cu o rată ridicată a șomajului în rândul tinerilor;

| — | alte programe de dimensiuni mai mici, cum ar fi Instrumentul european de vecinătate, Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane (FEAD) și o contribuție la Mecanismul pentru Interconectarea Europei. |
| --- | --- |

—

alte programe de dimensiuni mai mici, cum ar fi Instrumentul european de vecinătate, Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane (FEAD) și o contribuție la Mecanismul pentru Interconectarea Europei.

Punerea în aplicare și cadrul de control și de asigurare

| 6.3. | În general, statele membre prezintă programe operaționale multianuale la începutul fiecărei perioade de programare, pentru întreaga durată a unui CFM. După aprobarea de către Comisie, responsabilitatea pentru punerea în aplicare a unui program operațional este împărțită între Comisie (2) și statul membru. Beneficiarii primesc rambursări prin intermediul autorităților statelor membre, iar bugetul UE cofinanțează costurile eligibile suportate și plătite ale operațiunilor aprobate în conformitate cu condițiile prevăzute de programele operaționale. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Cadrul de control și de asigurare revizuit în vigoare pentru perioada de programare 2014-2020 urmărește să asigure faptul că rata de eroare reziduală (3) pentru aceste rambursări din cadrul programelor operaționale rămâne sub pragul de semnificație de 2 % stabilit în regulament (4). Principalele elemente ale cadrului de control și de asigurare revizuit sunt următoarele:






  — | Activitatea desfășurată de autoritățile de audit cu privire la cheltuielile incluse în conturile anuale. Rezultatul acestei activități constă într-un raport anual de control transmis Comisiei ca parte din „pachetele de asigurare” ale statelor membre (5). Acest raport prezintă rata de eroare reziduală pentru un program operațional dat (sau pentru un grup de programe operaționale) și o opinie de audit cu privire la regularitatea cheltuielilor declarate și la funcționarea eficace a sistemelor de gestiune și de control. |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

Activitatea desfășurată de autoritățile de audit cu privire la cheltuielile incluse în conturile anuale. Rezultatul acestei activități constă într-un raport anual de control transmis Comisiei ca parte din „pachetele de asigurare” ale statelor membre (5). Acest raport prezintă rata de eroare reziduală pentru un program operațional dat (sau pentru un grup de programe operaționale) și o opinie de audit cu privire la regularitatea cheltuielilor declarate și la funcționarea eficace a sistemelor de gestiune și de control.

| — | Acceptarea anuală a conturilor. În acest scop, Comisia efectuează în principal controale administrative cu privire la integralitatea și la exactitatea conturilor înainte de a le accepta și de a elibera suma echivalentă cu 10 % reținută anterior ca garanție (6). |
| --- | --- |

—

Acceptarea anuală a conturilor. În acest scop, Comisia efectuează în principal controale administrative cu privire la integralitatea și la exactitatea conturilor înainte de a le accepta și de a elibera suma echivalentă cu 10 % reținută anterior ca garanție (6).

| — | Ulterior, examinări documentare realizate de Comisie pentru fiecare pachet de asigurare și auditurile cu privire la regularitate desfășurate în statele membre. Comisia desfășoară aceste controale pentru a putea concluziona cu privire la ratele de eroare reziduală raportate de autoritățile de audit și pentru a le putea valida; Comisia publică aceste date în rapoartele anuale de activitate pentru exercițiul următor. |
| --- | --- |

—

Ulterior, examinări documentare realizate de Comisie pentru fiecare pachet de asigurare și auditurile cu privire la regularitate desfășurate în statele membre. Comisia desfășoară aceste controale pentru a putea concluziona cu privire la ratele de eroare reziduală raportate de autoritățile de audit și pentru a le putea valida; Comisia publică aceste date în rapoartele anuale de activitate pentru exercițiul următor.

| 6.5. | Procesul care trebuie să preceadă închiderea programelor operaționale din perioada de programare 2007-2013 este comparabil cu cel descris la punctul 6.4, care include evaluarea pachetelor de asigurare în perioada 2014-2020. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Curtea a descris în mod detaliat cadrul de control și de asigurare în Raportul anual pe 2017 (7). A se vedea, de asemenea,
  figura 6.1
  de mai jos.






  Figura 6.1


  Cadrul de control și de asigurare pentru perioada de programare 2014-2020
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

6.6.

Figura 6.1

Cadrul de control și de asigurare pentru perioada de programare 2014-2020

Image 38

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Sfera și abordarea auditului

| 6.7. | În 2018, Comisia a acceptat conturi care conțineau cheltuieli aferente unui număr de 248 din cele 419 programe operaționale aprobate (aproximativ 11,9 miliarde de euro). Aceste conturi proveneau din 202 pachete de asigurare depuse de toate cele 28 de state membre pentru perioada de programare 2014-2020. În plus, Comisia a închis complet sau parțial (8) 217 programe operaționale (aproximativ 11,7 miliarde de euro) din perioada de programare 2007-2013. Populația auditată (aproximativ 23,6 miliarde de euro) a constat din cheltuielile incluse în aceste pachete de asigurare pentru exercițiul financiar 2016/2017 (perioada 2014-2020) și din cheltuielile certificate de autoritățile de certificare și care au stat la baza rapoartelor finale de control ale autorităților de audit pentru perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Obiectivul Curții a fost de a contribui la declarația de asigurare globală, astfel cum se indică în
  anexa 1.1.
  Luând în considerare caracteristicile cadrului de control și de asigurare pentru acest domeniu de cheltuieli, Curtea a urmărit, de asemenea, să determine gradul de fiabilitate al activității desfășurate de autoritățile de audit și de Comisie. Acest demers a fost realizat în vederea unei eventuale utilizări pe scară mai largă a activității acestora în viitor și, în acest context, în vederea identificării aspectelor care mai trebuie îmbunătățite. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | În
  partea întâi
  a acestui capitol, axată pe regularitate, Curtea a examinat, aplicând abordarea și metodele de audit prezentate în
  anexa 1.1
  , următoarele aspecte privind Coeziunea economică, socială și teritorială din exercițiul 2018:






  (a) | un eșantion de 220 de operațiuni pe care autoritățile de audit le verificaseră anterior, constituit astfel încât să fie reprezentativ din punct de vedere statistic pentru întreaga gamă de cheltuieli aferente subrubricii 1b a CFM; |
| --- | --- | --- |

6.9.

(a)

un eșantion de 220 de operațiuni pe care autoritățile de audit le verificaseră anterior, constituit astfel încât să fie reprezentativ din punct de vedere statistic pentru întreaga gamă de cheltuieli aferente subrubricii 1b a CFM;

| (b) | activitatea desfășurată de autoritățile de audit pentru a valida informațiile cuprinse în cele 24 de pachete de asigurare/închidere, utilizând, de asemenea, eșantionul de 220 de operațiuni menționat anterior; |
| --- | --- |

(b)

activitatea desfășurată de autoritățile de audit pentru a valida informațiile cuprinse în cele 24 de pachete de asigurare/închidere, utilizând, de asemenea, eșantionul de 220 de operațiuni menționat anterior;

| (c) | activitatea de audit desfășurată de Comisie, după acceptarea conturilor, cu scopul de a verifica aspecte legate de regularitatea pachetelor de asigurare pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

(c)

activitatea de audit desfășurată de Comisie, după acceptarea conturilor, cu scopul de a verifica aspecte legate de regularitatea pachetelor de asigurare pentru perioada 2014-2020;

| (d) | activitatea desfășurată de Comisie în cadrul procesului de revizuire și de validare a ratelor de eroare raportate în pachetele de asigurare/închidere pentru exercițiul 2018. Curtea a analizat, de asemenea, relevanța și fiabilitatea informațiilor privind regularitatea din rapoartele anuale de activitate ale DG REGIO și DG EMPL, precum și includerea acestor informații în raportul anual al Comisiei privind gestionarea și performanța bugetului UE. |
| --- | --- |

(d)

activitatea desfășurată de Comisie în cadrul procesului de revizuire și de validare a ratelor de eroare raportate în pachetele de asigurare/închidere pentru exercițiul 2018. Curtea a analizat, de asemenea, relevanța și fiabilitatea informațiilor privind regularitatea din rapoartele anuale de activitate ale DG REGIO și DG EMPL, precum și includerea acestor informații în raportul anual al Comisiei privind gestionarea și performanța bugetului UE.

| 6.10. | Eșantionarea a fost efectuată în două etape. În primul rând, Curtea a selectat 24 de pachete de asigurare/închidere (15 din perioada de programare 2014-2020 și 9 din perioada de programare 2007-2013), care acoperă 53 din cele 465 de programe operaționale pentru care Comisia a efectuat o plată din bugetul UE în 2018. În cadrul acestor programe operaționale, Curtea a selectat apoi operațiuni pe care autoritățile de audit le verificaseră anterior.
  Anexa 6.2
  conține o defalcare pe state membre a eșantionului auditat. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Activitatea de audit desfășurată de Curte în acest an a fost aceeași cu cea descrisă în mod detaliat în Raportul anual pe 2017 al acesteia (9). |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Pentru
  partea a doua
  a acestui capitol, Curtea a evaluat sistemele utilizate de statele membre pentru măsurarea și raportarea performanței. Curtea a verificat, de asemenea, activitatea desfășurată de autoritățile de audit și de Comisie pentru a garanta caracterul adecvat și fiabilitatea datelor privind performanța. În cazurile în care a reefectuat audituri ale unor operațiuni încheiate din punct de vedere fizic, Curtea a evaluat, de asemenea, măsura în care autoritățile au raportat îndeplinirea obiectivelor stabilite pentru indicatorii de realizare și pentru cei de rezultat. |
| --- | --- |

6.12.

Partea întâi – Regularitatea operațiunilor

| 6.13. | Această parte a capitolului este structurată în trei subsecțiuni. Prima se referă la testele pe care Curtea le-a efectuat pe eșantionul de 220 de operațiuni selectat pentru exercițiul curent cu scopul de a obține atât informații privind principalele surse de erori, cât și elemente necesare pentru declarația de asigurare globală. A doua subsecțiune se referă la evaluarea activității autorităților de audit, iar cea de a treia se referă la activitatea Comisiei. Rezultatele tuturor subsecțiunilor oferă o bază pentru concluziile Curții cu privire la informațiile privind regularitatea cuprinse în rapoartele anuale ale celor două direcții generale responsabile și în raportul anual al Comisiei privind gestionarea și performanța bugetului UE. |
| --- | --- |

6.13.

Rezultatele examinării de către Curte a operațiunilor și reefectuarea activității de audit

| 6.14. | Anexa 6.1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. În cele 220 de operațiuni examinate, Curtea a identificat și a cuantificat 36 de erori care nu fuseseră detectate de către autoritățile de audit. Ținând seama de cele 60 de erori detectate anterior de către autoritățile de audit și de corecțiile aplicate de către autoritățile responsabile de programe (corecții în valoare totală de 314 milioane de euro pentru ambele perioade de programare), Curtea estimează că nivelul de eroare este de 5,0 % (10). Numărul și impactul erorilor pe care Curtea le-a detectat la nivelul operațiunilor din perioada 2014-2020 au fost mai mari decât în cazul operațiunilor legate de închidere din perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | Autoritățile de audit raportaseră 60 de erori cuantificabile în pachetele de asigurare/închidere pentru cele 220 de operațiuni incluse în eșantion, erori care vizau în principal costuri neeligibile (37) și achiziții publice (18), urmate de lipsa unor documente justificative esențiale (3) (11). |
| --- | --- |

6.15.

| 6.16. | Statele membre au aplicat corecții financiare, pe care le-au extrapolat acolo unde era necesar, cu scopul de a aduce ratele de eroare reziduală sub pragul de semnificație de 2 %. |
| --- | --- |

6.16.

| 6.17. | Caseta 6.2
  prezintă defalcarea pe categorii a erorilor detectate de Curte, precum și defalcarea pe surse a tuturor erorilor detectate, adică inclusiv a celor raportate de autoritățile de audit pentru operațiunile examinate de Curte. Costurile neeligibile au contribuit cel mai mult la nivelul de eroare estimat de Curte, urmate de nerespectarea normelor în materie de ajutoare de stat și de achiziții publice. Punctele 6.19-6.40 oferă mai multe informații cu privire la aceste erori.






  Caseta 6.2


  Coeziune economică, socială și teritorială – Defalcarea erorilor
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

6.17.

Caseta 6.2

Coeziune economică, socială și teritorială – Defalcarea erorilor

Image 39

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 6.18. | Numărul și impactul erorilor detectate demonstrează că încă există deficiențe persistente în ceea ce privește regularitatea cheltuielilor declarate de autoritățile de management. Această constatare confirmă rezultatele auditurilor de conformitate efectuate de Comisie în cursul exercițiului 2018, care au concluzionat, în 5 din 26 de cazuri, că existau deficiențe semnificative la nivelul cerinței principale 4 referitoare la controale de gestiune adecvate. |
| --- | --- |

6.18.

Cheltuieli și proiecte neeligibile

| 6.19. | Atunci când declară Comisiei cheltuielile, autoritățile statului membru certifică faptul că acestea au fost efectuate în conformitate cu o serie de dispoziții specifice prevăzute de normele UE sau de cele naționale și că ajutorul a fost acordat unor beneficiari sau unor operațiuni care îndeplinesc cerințele de eligibilitate ale programului operațional. |
| --- | --- |

6.19.

| 6.20. | Cheltuielile și proiectele neeligibile reprezintă principalele surse de eroare atât pentru FEDR/Fondul de coeziune, cât și pentru FSE. În 7 % dintre operațiunile examinate, Curtea a constatat că proiectele nu respectau normele de eligibilitate stabilite de UE sau de statul membru. Aceste cazuri reprezintă 44 % din totalul erorilor cuantificabile și contribuie cu aproximativ 1,9 puncte procentuale la nivelul de eroare estimat. |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21. | Principalele cauze de neeligibilitate a cheltuielilor erau activități de proiect sau participanți care nu întruneau criteriile de eligibilitate. Jumătate din operațiunile în care Curtea a detectat cheltuieli neeligibile erau afectate în acest mod și reprezentau 21 % din nivelul de eroare estimat. |
| --- | --- |

6.21.

| 6.22. | În conformitate cu normele UE, cheltuielile cu TVA-ul sunt eligibile pentru cofinanțare numai în cazul în care această taxă nu se poate recupera în temeiul legislației naționale în materie. La fel ca pentru exercițiul precedent, Curtea a identificat 11 proiecte din patru programe operaționale în care autoritățile statului membru declaraseră TVA-ul recuperabil drept cheltuială eligibilă. Opt dintre aceste erori au survenit în Polonia, astfel cum s-a raportat în ultimul raport anual al Curții. În toate aceste cazuri, autoritățile de audit au interpretat în mod incorect normele de eligibilitate și nu au raportat situația ca fiind o neregulă. Curtea nu a cuantificat aceste opt erori deoarece Comisia a aplicat corecții financiare. În cadrul studiului de caz rapid privind TVA-ul (12), Curtea a oferit mai multe informații pe această temă și a explicat că rambursarea TVA-ului este o sursă frecventă de erori, deoarece normele sunt adesea aplicate în mod neuniform. |
| --- | --- |

6.22.

Măsurile de simplificare ar putea preveni unele nereguli

| 6.23. | O sursă importantă de complexitate care apare la nivelul beneficiarilor este situația în care cerințele de eligibilitate naționale depășesc cerințele legislației UE (13). Trei dintre erorile detectate de Curte ar fi putut fi evitate dacă autoritățile statului membru nu ar fi definit astfel de condiții de eligibilitate complexe la nivel național (a se vedea un exemplu în
  caseta 6.3
  ).






  Caseta 6.3


  Condiții naționale complexe de eligibilitate – un exemplu






  Normele de eligibilitate pentru un program operațional din Polonia includeau o condiție care interzicea utilizarea unui grant UE în cazul în care o altă entitate desfășura același tip de activitate comercială în același spațiu. Această cerință, care depășește ceea ce este prevăzut în reglementarea UE, a fost repetată în acordul de finanțare.
  Întrucât unul dintre beneficiari, un avocat, și-a instalat cabinetul în același loc cu un alt cabinet de avocatură, proiectul nu a fost eligibil pentru cofinanțare.
  De asemenea, Curtea a identificat condiții de eligibilitate naționale complexe în Germania. |
| --- | --- |

6.23.

Caseta 6.3

Condiții naționale complexe de eligibilitate – un exemplu

Normele de eligibilitate pentru un program operațional din Polonia includeau o condiție care interzicea utilizarea unui grant UE în cazul în care o altă entitate desfășura același tip de activitate comercială în același spațiu. Această cerință, care depășește ceea ce este prevăzut în reglementarea UE, a fost repetată în acordul de finanțare.

Întrucât unul dintre beneficiari, un avocat, și-a instalat cabinetul în același loc cu un alt cabinet de avocatură, proiectul nu a fost eligibil pentru cofinanțare.

De asemenea, Curtea a identificat condiții de eligibilitate naționale complexe în Germania.

| 6.24. | Pe de altă parte, o măsură de simplificare care poate reduce sarcina administrativă pentru beneficiari este utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri. În cazul auditării unor operațiuni care utilizează opțiuni simplificate în materie de costuri, Curtea a constatat că acestea sunt mai puțin expuse la erori, dar a remarcat că opțiunile simplificate în materie de costuri sunt încă folosite într-o măsură limitată în cazuri în care ar putea fi adecvate. |
| --- | --- |

6.24.

Încălcări ale normelor pieței interne

| 6.25. | În acest an, Curtea a detectat 16 încălcări ale normelor pieței interne, dintre care a cuantificat opt. Principalele încălcări din 2018 au vizat achizițiile publice sau ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

6.25.

În pofida numeroaselor corecții, achizițiile publice rămân o sursă importantă de erori

| 6.26. | Procedurile în materie de achiziții publice sunt un instrument-cheie pentru asigurarea caracterului economic și eficace al cheltuielilor publice și pentru crearea pieței interne. În acest an, Curtea a examinat 129 de proceduri de achiziții publice de lucrări, de servicii și de produse. Marea majoritate a acestor proceduri priveau proiecte cofinanțate prin programe operaționale ale FEDR/Fondului de coeziune, care sunt mai expuse la erori. |
| --- | --- |

6.26.

| 6.27. | În cursul activității lor, autoritățile de audit detectaseră 18 cazuri de nerespectare a normelor în materie de achiziții publice în cadrul operațiunilor examinate de Curte, în domenii precum lipsa procedurilor de achiziții, aplicarea incorectă a criteriilor de selecție și lacune la nivelul caietului de sarcini. Autoritățile au impus în mod sistematic corecții forfetare cuprinse între 5 % și 100 %, astfel cum se prevede în orientările Comisiei (14). |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | Curtea a identificat cazuri de nerespectare a normelor UE și/sau a normelor naționale în materie de achiziții publice, pe care autoritățile de audit nu le detectaseră, în cadrul a nouă proceduri de achiziții (a se vedea
  caseta 6.4
  ). Majoritatea erorilor detectate erau legate de contracte a căror valoare depășește pragurile stabilite de UE (15). Două dintre acestea constituiau încălcări grave, care restricționau în mod nejustificat concurența, și Curtea le-a raportat drept erori cuantificabile. Acestea reprezentau 6 % din totalul erorilor cuantificabile identificate de Curte și contribuiau cu aproximativ 0,7 puncte procentuale la nivelul de eroare estimat. Printre alte erori legate de procedurile de licitație s-a numărat nerespectarea cerințelor în materie de publicitate și de transparență.






  Caseta 6.4


  Exemplu de încălcare a normelor în materie de achiziții publice






  În perioada de programare 2007-2013, o autoritate publică beneficiară din Italia a atribuit un contract pe trei ani unei societăți private. Serviciile contractate includeau monitorizarea, gestionarea, raportarea și aplicarea corecțiilor. În conformitate cu dispozițiile din anunțul de participare, beneficiarul a prelungit ulterior perioada contractuală pentru încă trei ani. La sfârșitul celei de a doua perioade, beneficiarul a solicitat contractantului furnizarea de servicii suplimentare și a semnat un nou contract, pentru încă 15 luni. Serviciile suplimentare erau previzibile și puteau fi prestate și de alte societăți prezente pe piață. Întrucât contractul pentru servicii suplimentare a fost atribuit fără o procedură de achiziții publice, costurile nu au fost eligibile pentru cofinanțare din partea UE.
  În mod eronat, autoritatea de audit nu a identificat nicio neregulă în abordarea adoptată de beneficiar.
  Curtea a identificat un alt caz de nereguli în materie de achiziții publice în Ungaria. |
| --- | --- |

6.28.

Caseta 6.4

Exemplu de încălcare a normelor în materie de achiziții publice

În perioada de programare 2007-2013, o autoritate publică beneficiară din Italia a atribuit un contract pe trei ani unei societăți private. Serviciile contractate includeau monitorizarea, gestionarea, raportarea și aplicarea corecțiilor. În conformitate cu dispozițiile din anunțul de participare, beneficiarul a prelungit ulterior perioada contractuală pentru încă trei ani. La sfârșitul celei de a doua perioade, beneficiarul a solicitat contractantului furnizarea de servicii suplimentare și a semnat un nou contract, pentru încă 15 luni. Serviciile suplimentare erau previzibile și puteau fi prestate și de alte societăți prezente pe piață. Întrucât contractul pentru servicii suplimentare a fost atribuit fără o procedură de achiziții publice, costurile nu au fost eligibile pentru cofinanțare din partea UE.

În mod eronat, autoritatea de audit nu a identificat nicio neregulă în abordarea adoptată de beneficiar.

Curtea a identificat un alt caz de nereguli în materie de achiziții publice în Ungaria.

Patru proiecte erau neeligibile din cauza unei încălcări a normelor în materie de ajutoare de stat

| 6.29. | Cu excepția cazului în care se situează sub un plafon de minimis, ajutoarele de stat sunt, în principiu, incompatibile cu piața internă, deoarece pot denatura schimburile comerciale dintre statele membre. Există totuși excepții de la această regulă, în special dacă proiectul este reglementat de Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (RGECA) (16). Statele membre trebuie să notifice alte cazuri de ajutoare de stat, astfel încât Comisia să își poată forma o opinie cu privire la compatibilitatea acestora. |
| --- | --- |

6.29.

| 6.30. | În acest an, Curtea a identificat șapte proiecte FEDR în Spania, în Franța și în Portugalia care au încălcat normele UE în materie de ajutoare de stat. Curtea consideră că cinci dintre aceste proiecte, toate din Portugalia, ar fi trebuit să obțină o finanțare mai mică din partea UE și/sau a statului membru sau chiar să nu obțină deloc finanțare publică. Aceste erori reprezintă aproximativ 1,6 puncte procentuale din nivelul de eroare estimat. |
| --- | --- |

6.30.

| 6.31. | Trei dintre aceste cinci cazuri de ajutoare de stat cuantificate se caracterizează prin lipsa unui efect stimulativ și pun în evidență o deficiență sistemică. Normele UE se bazează pe premisa că ajutoarele de stat ar trebui să fie permise numai în cazul în care subvenționează activități care altfel nu ar fi avut loc. Se presupune în mod automat existența acestui „efect stimulativ” în cazul sistemelor din cadrul RGECA în care activitatea începe după data depunerii cererii de finanțare (17). |
| --- | --- |

6.31.

| 6.32. | Comisia identificase anterior mai multe operațiuni afectate de această eroare. Autoritatea de management pentru programul operațional în cauză a exclus din conturi operațiunile (18) pentru care Comisia detectase acest tip de eroare. Atât Comisia, cât și autoritățile de management erau conștiente de faptul că problema era sistemică. Chiar dacă statul membru și-a modificat normele naționale pentru a asigura coerența cu normele UE și pentru a evita alte nereguli, nicio parte nu a întreprins acțiuni corective suficiente fie pentru a elimina aceste erori în conturile pentru 2016/2017, fie pentru a compensa impactul potențial printr-o corecție financiară corespunzătoare. Comisia a acceptat conturile ca urmare a modificărilor aduse normelor. |
| --- | --- |

6.32.

Nerespectarea normelor care reglementează utilizarea instrumentelor financiare

Plățile neconforme din cadrul instrumentelor financiare au contribuit într-o măsură mai mică la nivelul de eroare estimat decât în 2017

| 6.33. | Până la sfârșitul exercițiului financiar 2016/2017, 2,9 miliarde de euro fuseseră plătiți sub formă de avansuri către instrumente financiare, din care 2,3 miliarde de euro au fost declarați între 1 iulie 2016 și 30 iunie 2017 (17 % din cuantumul total plătit al cofinanțării UE). În cursul exercițiului financiar 2016/2017, 1,3 miliarde de euro (43 %) au fost plătiți beneficiarilor finali. |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | Auditul Curții a acoperit plățile către cinci instrumente financiare (două din perioada de programare 2014-2020 și trei din perioada de programare 2007-2013). Curtea a examinat 30 de garanții și 100 de împrumuturi pentru aceste cinci instrumente la nivelul intermediarilor financiari. În acest an, Curtea a identificat 14 cazuri de plăți neeligibile către beneficiarii finali, care priveau trei dintre instrumentele examinate. Acestea vizau fie împrumuturi neeligibile, fie beneficiari finali neeligibili, fie plăți anulate pe care statul membru le înregistrase în mod incorect ca fiind efectuate. Întrucât ponderea instrumentelor financiare în cadrul populației auditate a fost mult mai scăzută în 2018 decât în 2017, aceste erori au contribuit într-o măsură mai mică la nivelul de eroare estimat pentru 2018 (19). |
| --- | --- |

6.34.

| 6.35. | Informațiile privind performanța unui instrument financiar și utilizarea efectivă a fondurilor (cu alte cuvinte, cheltuielile eligibile la închidere) se bazează pe datele raportate de statele membre. În pofida eforturilor substanțiale depuse de Comisie în ultimii ani pentru a îmbunătăți calitatea datelor, Curtea detectează în continuare inexactități în rapoartele de implementare. În 2018, acest lucru s-a întâmplat în cazul a două dintre cele cinci instrumente financiare examinate de Curte (câte unul pentru fiecare perioadă). Într-un caz, administratorul fondului a raportat două împrumuturi anulate drept plăți, ceea ce a dus la cheltuieli neeligibile. |
| --- | --- |

6.35.

Deficiențele dispozițiilor în materie de audit pentru instrumentele financiare gestionate de Grupul BEI au fost abordate, dar nu sunt soluționate în totalitate

| 6.36. | În 2017, Curtea a subliniat necesitatea unor îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește dispozițiile în materie de audit pentru instrumentele financiare gestionate de Grupul BEI și a subliniat că autoritățile de audit nu au dreptul legal de a desfășura verificări la fața locului pentru a obține o asigurare cu privire la regularitatea operațiunilor la nivelul intermediarilor financiari. Comisia a acceptat recomandarea Curții în această privință și a considerat că aceasta va fi pusă în aplicare prin intrarea în vigoare a Regulamentului Omnibus. |
| --- | --- |

6.36.

| 6.37. | Având în vedere gravitatea problemei și impactul său orizontal asupra tuturor instrumentelor financiare gestionate de Grupul BEI, Curtea a urmărit situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor sale de anul trecut. |
| --- | --- |

6.37.

| 6.38. | Regulamentul Omnibus a introdus o nouă cerință (20) pentru autoritățile de audit, și anume ca acestea să efectueze audituri ale sistemelor și audituri ale operațiunilor privind instrumentele financiare la nivelul intermediarilor financiari, inclusiv în ceea ce privește instrumentele financiare gestionate de Grupul BEI. Textul final aprobat exclude programele din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri instituite înainte de 2 august 2018. Întrucât toate cele șase programe din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri aprobate până în prezent au fost instituite înainte de această dată, nu s-au adoptat încă dispoziții adecvate în materie de audit pentru toate acestea. |
| --- | --- |

6.38.

Reținerea nejustificată de fonduri ale UE alocate beneficiarilor a dus la plăți întârziate

| 6.39. | În mod obișnuit, normele UE impun autorităților din statele membre să plătească beneficiarilor contribuția publică integrală (inclusiv sprijinul UE) în termen de cel mult 90 de zile de la data la care beneficiarul a depus cererea de plată, cu excepția cazului în care există anumiți factori care justifică întreruperea plății (21). În două state membre, autoritățile de management nu respectaseră această normă în șase dintre cele 220 de operațiuni examinate de Curte. |
| --- | --- |

6.39.

| 6.40. | În patru cazuri, în Germania, unicul beneficiar a primit suma integrală numai după ce conturile pentru 2016/2017 au fost trimise către Comisie (după opt luni de la încheierea exercițiului financiar). În două cazuri, existau sume neplătite chiar și la data auditului Curții. În Franța și în Germania, această practică este concepută, într-o anumită măsură, să compenseze efectul reținerii de către Comisie a garanției de 10 % până la acceptarea conturilor prin reținerea neregulamentară a aceluiași procent din plățile către beneficiari. |
| --- | --- |

6.40.

Evaluarea de către Curte a activității autorităților de audit

| 6.41. | Activitatea autorităților de audit este o parte esențială a cadrului de asigurare și de control pentru cheltuielile din domeniul coeziunii. Examinarea de către Curte a activității acestor autorități face parte dintr-un proces care ar putea avea ca efect o utilizare pe scară mai largă în viitor a modelului de asigurare al Comisiei. În acest an, Curtea a evaluat activitatea a 15 dintre cele 126 de autorități de audit. |
| --- | --- |

6.41.

| 6.42. | În toate pachetele de asigurare și de închidere examinate de Curte, autoritățile de audit raportaseră o rată de eroare reziduală mai mică de 2 %. Erorile pe care autoritățile de audit nu le-au detectat sau nu le-au corectat afectează aceste rate. Bazându-se pe propria activitate, Comisia a raportat o rată de eroare reziduală de peste 2 % pentru patru pachete de asigurare din eșantionul Curții. Erorile suplimentare pe care Curtea le-a detectat în eșantionul său de operațiuni examinate de autoritățile de audit în cadrul a 24 de pachete de asigurare/închidere au furnizat suficiente probe pentru a concluziona că rata de eroare reziduală pentru alte patru dintre cele 15 pachete de asigurare aferente perioadei 2014-2020 și pentru unul dintre cele nouă pachete de închidere aferente perioadei 2007-2013 era de peste 2 %. |
| --- | --- |

6.42.

| 6.43. | În 2018, pentru prima dată, autoritățile de audit au raportat erori utilizând o tipologie comună convenită între Comisie și statele membre (22).
  Caseta 6.5
  prezintă o comparație între tipurile de erori raportate cel mai frecvent de autoritățile de audit și erorile suplimentare detectate cele mai frecvent de Comisie și de Curte. Rezultatele arată că cele mai frecvente tipuri de nereguli pentru fiecare organism de audit sunt legate de cheltuielile neeligibile și de achizițiile publice. De asemenea, rezultatele arată că, în pofida numeroaselor nereguli identificate de autoritățile de audit, proiectele examinate de Curte rămân afectate de erori care nu au fost detectate sau nu au fost corectate de niciuna dintre instanțele de control intern într-o etapă anterioară (punctul 6.32 oferă un exemplu în acest sens).






  Caseta 6.5


  Cele mai frecvente tipuri de erori detectate de organismele de audit
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

6.43.

Caseta 6.5

Cele mai frecvente tipuri de erori detectate de organismele de audit

Image 40

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Deficiențele de la nivelul eșantionării realizate de către unele autorități de audit au afectat reprezentativitatea

| 6.44. | Având în vedere numărul mare de operațiuni cofinanțate de fiecare program operațional, autoritățile de audit trebuie să recurgă la eșantionare pentru a-și forma o opinie cu privire la eligibilitatea cheltuielilor. Pentru a produce rezultate fiabile, eșantioanele trebuie să fie reprezentative pentru populația auditată și, ca regulă generală, trebuie să se bazeze pe o metodă validă din punct de vedere statistic (23). Curtea a verificat metoda de eșantionare pentru cele 24 de pachete de asigurare/închidere pe care le-a examinat. |
| --- | --- |

6.44.

| 6.45. | Curtea a identificat o serie de deficiențe, cum ar fi dimensiunea insuficientă a eșantionului, suprareprezentarea anumitor operațiuni și utilizarea incorectă a parametrilor de eșantionare, în șase dintre cele 24 de pachete examinate (patru dintre ele priveau perioada 2014-2020). Într-o anumită măsură, două dintre aceste deficiențe au afectat reprezentativitatea eșantioanelor și, prin urmare, și exactitatea ratelor de eroare reziduală raportate.
  În caseta 6.6
  este prezentat un exemplu în acest sens.






  Caseta 6.6


  Deficiență legată de eșantionare






  DG EMPL a identificat deficiențe în metoda de eșantionare utilizată pentru un program operațional din Germania, constatând că o măsură a fost cu mult suprareprezentată în eșantion, având în vedere ponderea acesteia din totalul populației. Curtea împărtășește acest punct de vedere și consideră că abordarea urmată a afectat reprezentativitatea eșantionului de cheltuieli declarate. |
| --- | --- |

6.45.

Caseta 6.6

Deficiență legată de eșantionare

DG EMPL a identificat deficiențe în metoda de eșantionare utilizată pentru un program operațional din Germania, constatând că o măsură a fost cu mult suprareprezentată în eșantion, având în vedere ponderea acesteia din totalul populației. Curtea împărtășește acest punct de vedere și consideră că abordarea urmată a afectat reprezentativitatea eșantionului de cheltuieli declarate.

În pofida unor îmbunătățiri, există în continuare deficiențe în ceea ce privește modul în care autoritățile de audit își documentează activitatea

| 6.46. | Standardele internaționale de audit impun auditorilor să își documenteze verificările, inclusiv prin trimiteri clare la toate documentele care sunt cele mai relevante pentru cheltuielile auditate. Acest lucru le permite auditorilor să fie răspunzători pentru activitatea lor și îi ajută pe evaluatorii interni sau externi să formuleze o concluzie cu privire la amploarea și la caracterul suficient al verificărilor. Întrebările sau răspunsurile inadecvate sau insuficiente din listele de verificare cresc riscul de nedetectare a cheltuielilor neeligibile. Riscul este amplificat atunci când autoritatea de audit are un acces limitat la documentația subiacentă, așa cum a constatat Curtea într-un caz în care trebuiau aplicate normele de achiziție complexe ale unei organizații internaționale. |
| --- | --- |

6.46.

| 6.47. | Pentru 156 (71 %) din eșantionul de 220 de operațiuni, Curtea a fost în măsură să formuleze concluzii pe baza examinării activității autorităților de audit. Curtea a identificat deficiențe în ceea ce privește sfera, calitatea și/sau documentarea activității respective în cazul a 64 de operațiuni (29 %), fapt care a obligat-o să reefectueze procedurile de audit în cauză. Deficiențele detectate priveau 14 dintre cele 24 de pachete de asigurare/închidere examinate. Pentru 48 de operațiuni (22 % din total), deficiențele însemnau că se impuneau vizite la beneficiar din partea Curții. În 24 dintre cele 64 de operațiuni (în 13 pachete de asigurare/închidere) în care a reefectuat auditul, Curtea a identificat erori cuantificabile care nu fuseseră detectate anterior de autoritatea de audit. |
| --- | --- |

6.47.

| 6.48. | Rezultatele Curții arată o îmbunătățire față de anul trecut, când a fost nevoie să se reefectueze mai mult de jumătate din totalul procedurilor de audit, o treime dintre acestea la sediul beneficiarului. Curtea a observat, de asemenea, un exemplu de bună practică în ceea ce privește documentarea activității proprii de către autoritățile de audit (a se vedea
  caseta 6.7
  ).






  Caseta 6.7


  Bună practică în activitatea unei autorități de audit






  Listele de verificare ale autorității de audit lituaniene pentru perioada de programare 2014-2020 explică pe larg sfera auditului. Listele de verificare trebuie completate de către auditori pentru a descrie operațiunile de audit și pentru a oferi detalii cu privire la elementele auditate. În consecință, lista de verificare examinată i-a permis Curții, în calitate de evaluator extern, să își formuleze propriile concluzii, bazate aproape integral pe această documentație. |
| --- | --- |

6.48.

Caseta 6.7

Bună practică în activitatea unei autorități de audit

Listele de verificare ale autorității de audit lituaniene pentru perioada de programare 2014-2020 explică pe larg sfera auditului. Listele de verificare trebuie completate de către auditori pentru a descrie operațiunile de audit și pentru a oferi detalii cu privire la elementele auditate. În consecință, lista de verificare examinată i-a permis Curții, în calitate de evaluator extern, să își formuleze propriile concluzii, bazate aproape integral pe această documentație.

Tratarea incorectă a erorilor de către patru autorități de audit a avut un impact asupra ratelor de eroare raportate de acestea

| 6.49. | Calculul corect și fiabilitatea ratelor de eroare reziduală depind, printre altele, de modul în care sunt tratate erorile detectate. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | În cazul a șapte operațiuni, Curtea a constatat că, deși autoritatea de audit detectase o neregulă, aceasta a utilizat în mod incorect informația respectivă la calcularea ratei de eroare (a se vedea categoria „Altele” din
  caseta 6.2
  ). Exemple de astfel de situații, care includ calcularea greșită a erorii sau chiar neraportarea neregulilor, au determinat autoritatea de audit să subestimeze rata de eroare pentru operațiunile în cauză, ceea ce a contribuit, de asemenea, la nivelul de eroare estimat de Curte. |
| --- | --- |

6.50.

Activitatea de asigurare a Comisiei și raportarea ratei de eroare reziduală în rapoartele sale anuale de activitate

Asigurarea pentru perioada de programare 2014-2020

| 6.51. | Rapoartele anuale de activitate constituie principalul instrument utilizat de Comisie pentru a raporta dacă dispune de o asigurare rezonabilă că procedurile de control ale statelor membre sunt în măsură să asigure legalitatea și regularitatea cheltuielilor. |
| --- | --- |

6.51.

Comisia a depus eforturi pentru a-și îmbunătăți dispozițiile privind raportarea cu privire la regularitate

| 6.52. | Anul trecut, Curtea a subliniat faptul că cerințele de raportare pentru rapoartele anuale de activitate nu au fost suficient adaptate cadrului de control și de asigurare pentru perioada 2014-2020 (24). În rapoartele sale anuale de activitate pentru 2018, Comisia și-a actualizat indicatorul-cheie de performanță (ICP) referitor la regularitate și a calculat o rată de eroare reziduală pentru exercițiul financiar 2016/2017. Indicatorul-cheie de performanță acoperă cheltuielile pentru care Comisia ar putea obține asigurarea necesară de la autoritățile de audit și din propria sa activitate privind regularitatea. Acesta neutralizează, de asemenea, impactul avansurilor plătite către instrumente financiare. |
| --- | --- |

6.52.

| 6.53. | Indicatorul-cheie de performanță raportat a fost sub 2 % pentru ambele direcții generale. Întrucât rezultatele auditului pentru mai multe programe operaționale erau încă în discuție (a se vedea punctul 6.64), ambele direcții generale au comunicat, de asemenea, rate de eroare reziduală care depășesc pragul de semnificație de 2 %, corespunzătoare „scenariului celui mai pesimist” (25). |
| --- | --- |

6.53.

| 6.54. | Directorii generali în cauză au dat câte o declarație de asigurare pentru cheltuielile efectuate în cursul anului 2018. În acest scop, direcțiile generale au estimat suma expusă riscului utilizând rata de eroare reziduală confirmată pentru exercițiul financiar 2016/2017 sau rata raportată de autoritățile de audit pentru exercițiul financiar 2017/2018, în funcție de care dintre acestea era mai mare. În cazul în care nu a fost prezentat niciun pachet de asigurare pentru exercițiul financiar 2016/2017, s-a utilizat valoarea cea mai mare dintre procentul de 2 % și rata de eroare reziduală raportată pentru 2017/2018. |
| --- | --- |

6.54.

| 6.55. | Așa cum prevede Regulamentul financiar, cifrele pentru 2018 includ cheltuieli care nu au parcurs încă întregul ciclu de control (26). Acest lucru se va întâmpla doar începând din 2020. |
| --- | --- |

6.55.

| 6.56. | Comisia a utilizat sumele expuse riscului și estimate de cele două direcții generale pentru a furniza informații referitoare la „Coeziune economică, socială și teritorială” în Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului pentru 2018. Prin urmare, Curtea a raportat o sumă globală expusă riscului la momentul plății de 1,7 % (27), calculată pe baza cheltuielilor corespunzătoare din 2018 (a se vedea, de asemenea, punctele 6.54 și 6.55). În opinia Curții, această cifră subestimează nivelul de neregularitate. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.57. | În
  caseta 6.8
  este prezentată o imagine de ansamblu a ratelor de eroare reziduală pentru exercițiul financiar 2016/2017 și riscul estimat pentru cheltuielile corespunzătoare din 2018 prezentate în rapoartele anuale de activitate pe 2018 pentru perioada de programare 2014-2020.






  Caseta 6.8


  Sinteza informațiilor comunicate în rapoartele anuale de activitate pentru perioada de programare 2014-2020
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza rapoartelor anuale de activitate pe 2018 ale DG REGIO și DG EMPL. |
| --- | --- | --- |

6.57.

Caseta 6.8

Sinteza informațiilor comunicate în rapoartele anuale de activitate pentru perioada de programare 2014-2020

Image 41

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza rapoartelor anuale de activitate pe 2018 ale DG REGIO și DG EMPL.

Auditurile de conformitate ajută Comisia să evalueze regularitatea cheltuielilor, însă rata de eroare reziduală raportată ca indicator-cheie de performanță poate fi considerată doar un minimum

| 6.58. | Comisia efectuează audituri de conformitate în care analizează și evaluează fiabilitatea activității autorităților de audit. Obiectivul este acela de a obține o asigurare rezonabilă că nu există deficiențe grave în sistemele de gestionare și de control care să rămână nedetectate, neraportate și, prin urmare, necorectate, odată ce conturile au fost prezentate Comisiei. |
| --- | --- |

6.58.

| 6.59. | Comisia selectează programele operaționale pentru auditurile sale de conformitate pe baza unei evaluări anuale a riscurilor. Se acordă prioritate programelor cu un scor ridicat de risc și, prin urmare, cu un potențial ridicat de a fi afectate de un nivel semnificativ de eroare. |
| --- | --- |

6.59.

| 6.60. | În 2018, pentru cele 202 pachete de asigurare pentru exercițiul financiar 2016/2017, Comisia a efectuat 26 de audituri de conformitate. Aceste audituri au vizat 193 de operațiuni (și au inclus patru vizite la beneficiari) și 25 de pachete de asigurare din 13 state membre. Curtea a examinat opt dintre auditurile efectuate de Comisie în opt state membre. |
| --- | --- |

6.60.

| 6.61. | Comisia a apreciat, în proiectele de rapoarte pentru 21 (81 %) dintre cele 26 de audituri de conformitate pe care le-a efectuat, că rata de eroare raportată în raportul anual de control al autorității de audit fusese subestimată. 14 (54 %) dintre aceste audituri au condus la o rată de eroare de peste 2 %. |
| --- | --- |

6.61.

| 6.62. | Abordarea bazată pe riscuri utilizată de Comisie pentru selectarea programelor operaționale nu este concepută pentru a genera o rată reziduală globală raportată ca indicator-cheie de performanță. Comisia nu poate proiecta rezultatele auditurilor sale de conformitate asupra programelor operaționale pentru care a efectuat doar o examinare documentară. Programele operaționale care nu au fost selectate în vederea unui audit de conformitate prezintă în mod inerent un risc de audit legat de erori nedetectate. Rata de eroare reziduală a Comisiei, prezentată ca indicator-cheie de performanță, ar trebui, prin urmare, considerată ca fiind o rată minimă. |
| --- | --- |

6.62.

| 6.63. | Atunci când Comisia selectează un program operațional pentru auditul de conformitate, procedurile sale prevăd că auditurile operațiunilor pot fi selectate în vederea reefectuării, prin intermediul unei eșantionări aleatorii, al unei abordări bazate pe risc sau al unei combinații între cele două. Comisia nu extrapolează însă în niciun caz rezultatele auditului său. Prin urmare, rata de eroare recalculată pentru programul operațional, care contribuie la indicatorul-cheie de performanță, este de asemenea doar un minimum. |
| --- | --- |

6.63.

| 6.64. | În răspunsurile sale la Raportul anual pe 2017 al Curții (28), Comisia și-a exprimat dorința de a-și finaliza activitatea cu privire la regularitatea cheltuielilor în termen de nouă luni. Dintre cele opt audituri de conformitate examinate de Curte, numai unul fusese finalizat până în mai 2019. Erorile identificate de Comisie și ratele de eroare reziduală pe care le-a comunicat aceasta ar putea fi din nou modificate în urma unei proceduri contradictorii cu statele membre referitoare la aspecte precum rezultatele verificărilor suplimentare solicitate de la autoritățile de audit. În rapoartele anuale de activitate pe 2018, direcțiile generale afirmă că, în anii următori, este posibil să se desfășoare activități suplimentare pentru a evalua fiabilitatea ratelor de eroare reziduală. Aceasta înseamnă că concluziile Comisiei pentru exercițiul financiar 2016/2017 nu sunt încă definitive. |
| --- | --- |

6.64.

Mecanisme de închidere

Perioada 2007-2013

| 6.65. | Pentru perioada de programare 2007-2013, statele membre trebuiau să prezinte Comisiei pachetele de închidere până la 31 martie 2017 (29). Până la sfârșitul anului 2018, Comisia lichidase angajamentele restante ale UE pentru 358 dintre cele 440 de programe operaționale. |
| --- | --- |

6.65.

| 6.66. | În 2018, Comisia a închis definitiv doar programe operaționale (sau părți din programe operaționale) pentru care avea asigurarea că rata de eroare reziduală era inferioară pragului de semnificație. Cu toate acestea, în unul dintre cele nouă pachete de închidere examinate, Curtea a detectat erori suplimentare care au afectat în mod semnificativ rata de eroare reziduală pentru cheltuielile necontestate (rata recalculată de Curte depășea 2 %). |
| --- | --- |

6.66.

| 6.67. | În cazul unui pachet de închidere corespunzând Ungariei, Comisia a identificat mai multe probleme care nu au putut fi soluționate. Curtea a constatat că Comisia nu a evaluat în mod consecvent impactul potențialelor nereguli. Există riscul ca soldul final să includă sume afectate de nereguli. |
| --- | --- |

6.67.

Perioada 2014-2020

| 6.68. | Cadrul de asigurare și de control stabilit pentru perioada de programare 2014-2020 vizează simplificarea închiderii programelor operaționale, prin introducerea unei proceduri de examinare și acceptare anuală a conturilor, care include aspecte legate de regularitate. Regulamentul privind dispozițiile comune atribuie roluri specifice atât fiecărei autorități responsabile de programe în statele membre, cât și Comisiei, în vederea procesului de întocmire a conturilor anuale și de verificare și validare a informațiilor financiare furnizate în pachetele de asigurare, care includ o evaluare a fiabilității ratelor de eroare reziduală. În același timp, în conformitate cu articolul 148 din regulament, perioada de păstrare a documentelor este mai scurtă, în special pentru operațiuni mai mici, decât cea impusă pentru perioada de programare 2007-2013. |
| --- | --- |

6.68.

| 6.69. | Pentru închiderea programelor operaționale aferente perioadei 2014-2020, Regulamentul privind dispozițiile comune prevede ca fiecare stat membru să prezinte un raport final privind implementarea fiecărui program operațional, însă nu precizează în mod suficient conținutul raportului și nici data până la care acesta trebuie transmis. Pe lângă aceasta, majoritatea dispozițiilor privind închiderea programelor aferente perioadei 2014-2020 întârzie evaluarea finală a eligibilității costurilor declarate pentru unele operațiuni până la o etapă ulterioară, de regulă până la momentul închiderii. Acesta este cazul investițiilor efectuate prin instrumente financiare, al validării și închiderii plăților în avans reprezentând ajutoare de stat, al evaluării finale a proiectelor generatoare de venituri, al tratării proiectelor nefuncționale etc. |
| --- | --- |

6.69.

| 6.70. | Spre deosebire de evaluarea conturilor anuale, Regulamentul privind dispozițiile comune nu definește rolul fiecărui actor în acest proces sau activitatea care trebuie realizată pentru a reevalua și, dacă este necesar, pentru a ajusta impactul costurilor neeligibile potențiale asupra ratelor de eroare reziduală pentru exercițiile în cauză. Aceste aspecte trebuie clarificate în timp util, astfel încât statele membre să înțeleagă ce anume așteaptă Comisia să realizeze ele pentru închiderea programelor aferente perioadei 2014-2020. Orice incertitudine în această privință poate afecta și capacitatea statelor membre de a efectua controalele necesare pentru a se asigura că cheltuielile eligibile finale, la închiderea fiecărui program operațional, prezintă o rată de eroare reziduală sub 2 %, având în vedere că perioada în care trebuie să se asigure disponibilitatea documentelor este posibil să expire dacă unele sarcini sunt amânate până la sfârșitul programului (finalul anului 2025). |
| --- | --- |

6.70.

Concluzie și recomandări

Concluzie

| 6.71. | Probele generale de audit obținute și prezentate de Curte în prezentul capitol arată că nivelul de eroare al cheltuielilor din domeniul Coeziunii economice, sociale și teritoriale a fost semnificativ (a se vedea punctele 6.14-6.40). Pentru această subrubrică din CFM, testele efectuate de Curte pe operațiuni au indicat un nivel de eroare global estimat de 5,0 % (a se vedea
  anexa 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.71.

| 6.72. | Deficiențele identificate în activitatea mai multor autorități de audit incluse în eșantionul său (a se vedea punctele 6.41-6.50) limitează în prezent credibilitatea care poate fi acordată acestei activități. |
| --- | --- |

6.72.

| 6.73. | Din această cauză și ținând seama de aspectele identificate în cadrul activității desfășurate de Comisie (a se vedea punctele 6.51-6.70), ratele de eroare reziduală prezentate pentru exercițiul financiar 2016/2017 în rapoartele anuale de activitate ale Comisiei sunt subestimate și în prezent Curtea nu se poate baza pe ele. Din cauza erorilor suplimentare detectate, rata recalculată a fost mai mare de 2 % în cazul a opt dintre cele 15 pachete de asigurare pentru perioada 2014-2020 și în cazul unuia dintre cele nouă pachete de închidere pentru perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

6.73.

| 6.74. | În raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului, Comisia prezintă un risc estimat la momentul plății pentru „Coeziune economică, socială și teritorială”. Această rată se referă însă la cheltuieli care nu au parcurs încă întregul ciclu de control (cu alte cuvinte, Comisia nu a obținut încă o asigurare din partea autorităților de audit și nici ca urmare a propriei activități de audit) și care nu sunt la fel ca cheltuielile auditate de Curte. Prin urmare, Curtea nu se poate baza pe această rată. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Noul cadru de control și de asigurare a fost conceput astfel încât să asigure faptul că ratele de eroare reziduală anuale sunt de sub 2 %. Auditul Curții a arătat însă că sunt necesare îmbunătățiri suplimentare, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a cadrului la nivelul autorităților de management, al autorităților de audit și la nivelul Comisiei. |
| --- | --- |

6.75.

Recomandări

| 6.76. | Anexa 6.3
  prezintă concluziile examinării situației acțiunilor întreprinse în urma celor cinci recomandări formulate de Curte în Raportul anual pe 2015 și a celor patru recomandări din Raportul anual pe 2017 care necesitau măsuri imediate. Comisia pusese în aplicare integral două recomandări, în timp ce patru fuseseră puse în aplicare în majoritatea privințelor, una în unele privințe și două nu fuseseră deloc abordate. Curtea consideră că recomandările 1, 2, 4 punctul (ii) și 6 de anul trecut, referitoare la aspecte pe care le-a identificat din nou în acest an, sunt în continuare valabile. |
| --- | --- |

6.76.

| 6.77. | În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor formulate pentru exercițiul 2018, Curtea recomandă Comisiei următoarele: |
| --- | --- |

6.77.

Recomandarea 6.1 – Dispoziții în materie de audit pentru programele din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri

Comisia trebuie să se asigure că:

| (a) | sunt efectuate controale regulate, pe baza unui eșantion reprezentativ de plăți către beneficiari finali, la nivelul intermediarilor financiari, fie de către autoritatea de audit, fie de către un auditor selectat de Grupul BEI; |
| --- | --- |

(a)

sunt efectuate controale regulate, pe baza unui eșantion reprezentativ de plăți către beneficiari finali, la nivelul intermediarilor financiari, fie de către autoritatea de audit, fie de către un auditor selectat de Grupul BEI;

| (b) | în cazul în care aceste controale nu sunt suficiente, elaborează și pune în aplicare măsuri de control adecvate pentru a preveni posibilitatea existenței unor cheltuieli neregulamentare semnificative la închidere. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care aceste controale nu sunt suficiente, elaborează și pune în aplicare măsuri de control adecvate pentru a preveni posibilitatea existenței unor cheltuieli neregulamentare semnificative la închidere.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat

Recomandarea 6.2 – Reținerea neregulamentară a plăților

Luarea măsurilor necesare pentru a se asigura faptul că listele de verificare utilizate de autoritățile de management și de autoritățile de audit includ verificări ale conformității cu articolul 132 din Regulamentul privind dispozițiile comune, care prevede că beneficiarul trebuie să primească valoarea totală a cheltuielilor eligibile datorate cel târziu la 90 de zile de la data depunerii cererii de plată corespunzătoare. Acolo unde este cazul, ar trebui să fie formulate recomandări adecvate în atenția autorităților responsabile de programe și acestea ar trebui încurajate să urmeze practici corecte în viitor.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat

Recomandarea 6.3 – Mecanisme de închidere pentru perioada 2014-2020

Remedierea deficiențelor și asigurarea faptului că niciun program nu poate fi închis cu un nivel semnificativ de cheltuieli neregulamentare. Comisia ar trebui:

| (a) | să identifice principalele riscuri care pot afecta închiderea normală a programelor; |
| --- | --- |

(a)

să identifice principalele riscuri care pot afecta închiderea normală a programelor;

| (b) | dacă este cazul, să elaboreze orientări specifice privind mecanismele de închidere, care să includă măsuri de corecție adecvate și prompte. |
| --- | --- |

(b)

dacă este cazul, să elaboreze orientări specifice privind mecanismele de închidere, care să includă măsuri de corecție adecvate și prompte.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: (a) mai 2020 și (b) decembrie 2022

Partea a doua – Evaluarea performanței proiectelor

| 6.78. | Pentru cele 208 tranzacții examinate în acest an (excluzând instrumentele financiare și operațiunile din cadrul programului operațional aferent FEAD), Curtea a evaluat elementele sistemului de performanță (în special dacă programele operaționale aveau indicatori de realizare și indicatori de rezultat care erau relevanți pentru obiectivele lor și dacă obiectivele de realizare și cele de rezultat specificate în documentația proiectelor (30) corespundeau obiectivelor programului operațional pentru fiecare axă prioritară). De asemenea, Curtea a verificat dacă statele membre au creat o bază de date cu informații privind performanța la nivel de proiect și în ce măsură autoritățile de audit au verificat fiabilitatea acestor informații. |
| --- | --- |

6.78.

| 6.79. | Curtea a reefectuat auditurile pentru 26 de operațiuni care erau finalizate din punct de vedere fizic la data auditului Curții. Ea a evaluat performanța acestor operațiuni, adică dacă autoritățile au raportat că au atins țintele stabilite pentru fiecare indicator și că și-au îndeplinit obiectivele. |
| --- | --- |

6.79.

Indicatorii de rezultat nu fac întotdeauna parte integrantă din concepția sistemelor de măsurare a performanței la nivel de proiect

| 6.80. | Regulamentele UE aplicabile acestui domeniu de cheltuieli impun beneficiarilor să definească și să raporteze cu privire la realizări. Statele membre au de asemenea posibilitatea de a stabili indicatori de rezultat care să asigure legătura între rezultatele proiectului și indicatorii corespunzători aferenți axei prioritare a programului operațional respectiv. Stabilirea unor indicatori de rezultat, ori de câte ori este posibil și util, reprezintă o bună practică deoarece permite autorităților să măsoare contribuția specifică adusă de un proiect la obiectivele axei prioritare corespunzătoare. |
| --- | --- |

6.80.

| 6.81. | Constatările Curții în acest sens sunt similare cu cele din anii precedenți. Curtea a detectat o serie de deficiențe în modul în care autoritățile statelor membre au stabilit indicatori de performanță atât la nivelul programelor operaționale, cât și la nivel de proiect. |
| --- | --- |

6.81.

| 6.82. | În 110 cazuri, autoritățile nu stabiliseră indicatori de rezultat sau de realizare la nivel de proiect, iar în trei cazuri acestea nu dispuneau de niciun indicator sau obiectiv cu ajutorul căruia să măsoare performanța proiectului. În aceste condiții, nu se poate stabili dacă proiectele respective au avut o contribuție la obiectivele generale ale programelor. Dintre aceste cazuri, 41 se referă la perioada 2007-2013. Constatările Curții sunt prezentate sintetic în
  caseta 6.9
  .






  Caseta 6.9


  Evaluarea elementelor sistemelor de performanță
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

6.82.

Caseta 6.9

Evaluarea elementelor sistemelor de performanță

Image 42

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 6.83. | În 5 dintre cele 205 proiecte în care statele membre definiseră fie un indicator de realizare, fie unul de rezultat, fie ambele tipuri de indicatori, nu exista nicio legătură între acești indicatori și obiectivele programului operațional. |
| --- | --- |

6.83.

Statele membre au instituit sisteme de monitorizare pentru a înregistra informații privind performanța

| 6.84. | Existau sisteme de monitorizare în toate cele 14 state membre examinate de Curte pentru anul 2018. Acestea erau funcționale în toate statele membre, cu excepția unuia (Slovenia), unde sistemul nu a devenit pe deplin funcțional până în 2019. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | În perioada 2014-2020, autoritățile de audit au obligația de a examina fiabilitatea datelor privind performanța. Curtea a constatat că, în general, acestea efectuează verificări cu privire la performanța proiectelor în cursul auditurilor pe care le desfășoară cu privire la operațiuni. Totuși, Curtea a concluzionat că, în Polonia și în Portugalia, autoritatea de audit și-a limitat verificările la obiectivele de realizare. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | În 2018, Comisia a efectuat audituri pentru a obține asigurarea că statele membre raportează date fiabile cu privire la indicatori. Aceasta a concluzionat că, în pofida existenței unor sisteme informatice de monitorizare a datelor privind performanța, există încă deficiențe semnificative care subminează fiabilitatea datelor. |
| --- | --- |

6.86.

Proiectele finalizate nu și-au realizat întotdeauna pe deplin obiectivele de performanță

| 6.87. | Dintre cele 26 de proiecte finalizate pentru care Curtea a examinat realizarea obiectivelor, Curtea a constatat că 17 dispuneau atât de indicatori de rezultat, cât și de indicatori de realizare. Acești indicatori fuseseră raportați ca fiind pe deplin atinși în șase proiecte (23 %) și parțial atinși în 11 proiecte (42 %). |
| --- | --- |

6.87.

| 6.88. | Dintre cele nouă proiecte rămase, în care se stabilise doar un singur indicator, fie de realizare, fie de rezultat, Curtea a constatat că respectivul indicator fusese raportat ca fiind pe deplin atins în patru proiecte (16 %). Curtea nu a reușit să evalueze îndeplinirea obiectivelor de performanță în celelalte cinci proiecte (19 %) din cauza lipsei de informații relevante. |
| --- | --- |

6.88.

---

(1)  A se vedea articolele 174-178 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 326, 26.10.2012, p. 47).

(2)  Direcția Generală Politică Regională și Urbană (DG REGIO) și Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune (DG EMPL).

(3)  În rapoartele sale anuale de activitate (RAA), Comisia folosește termenul „rată a riscului rezidual” atunci când se referă la procedura de închidere pentru perioada de programare 2007-2013 și termenul „rată totală de eroare reziduală” atunci când se referă la perioada de programare 2014-2020. În cadrul prezentului capitol, atunci când face referire la oricare dintre ratele menționate, Curtea folosește termenul „rată (rate) de eroare reziduală”.

(4)  Articolul 28 alineatul (11) din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei din 3 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (Regulamentul privind dispozițiile comune) (JO L 138, 13.5.2014, p. 5).

(5)  Pachetele de asigurare sunt compuse dintr-o declarație de gestiune, un rezumat anual, conturile anuale certificate, un raport anual de control și o opinie de audit.

(6)  Articolul 130 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 („Regulamentul privind dispozițiile comune”) limitează rambursarea plăților intermediare la 90 %. Restul de 10 % este eliberat după acceptarea conturilor.

(7)  Punctele 6.5-6.15.

(8)  Dacă rămân deschise probleme cu un impact semnificativ, Comisia lichidează doar suma necontestată. Odată ce s-au soluționat toate problemele restante, soldul se lichidează și programul operațional se închide.

(9)  Punctele 6.21-6.23.

(10)  Nivelul de eroare este calculat pe baza unui eșantion reprezentativ. Cifra indicată reprezintă cea mai bună estimare. Curtea are în proporție de 95 % certitudinea că nivelul de eroare estimat din cadrul populației se situează între 2,5 % și 7,5 % (limita inferioară, respectiv superioară a nivelului de eroare).

(11)  O operațiune poate fi afectată de mai multe tipuri de eroare.

(12)  Studiul de caz rapid intitulat „Rambursarea taxei pe valoarea adăugată în domeniul coeziunii: o utilizare suboptimă și expusă la erori a fondurilor UE”, noiembrie 2018 (https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/RCR-VAT/RCR-VAT_RO.pdf).

(13)  „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”, mai 2018, punctul 23 (https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BRP_Cohesion_simplification/Briefing_paper_Cohesion_simplification_RO.pdf).

(14)  Decizia C(2013) 9527 final a Comisiei din 19 decembrie 2013 privind instituirea și aprobarea orientărilor pentru stabilirea corecțiilor financiare pe care Comisia trebuie să le aplice, în cazul nerespectării normelor în materie de achiziții publice, asupra cheltuielilor finanțate de Uniune în cadrul gestiunii partajate.

(15)  Astfel cum sunt definite la articolul 4 din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

(16)  Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (JO L 187, 26.6.2014, p. 1).

(17)  Articolul 6 din RGECA.

(18)  În conformitate cu articolul 137 alineatul (2) din Regulamentul privind dispozițiile comune.

(19)  Punctul 6.30 și caseta 6.4 din Raportul anual pe 2017 al Curții.

(20)  Articolul 272 alineatul (14).

(21)  Articolul 132 din Regulamentul privind dispozițiile comune.

(22)  A se vedea pagina 68 din raportul anual de activitate pe 2018 al DG REGIO și pagina 56 din raportul anual de activitate pe 2018 al DG EMPL.

(23)  Articolul 127 din Regulamentul privind dispozițiile comune.

(24)  Punctele 6.55-6.57 și recomandarea 4 din Raportul anual pe 2017.

(25)  A se vedea nota de subsol 12 din Raportul anual de activitate al DG REGIO și nota de subsol 38 din Raportul anual de activitate al DG EMPL.

(26)  A se vedea recomandarea 4 litera (i) din Raportul anual pe 2017.

(27)  Această cifră este calculată pentru toate modurile de gestiune și include cheltuieli atât din perioada de programare 2007-2013, cât și din perioada de programare 2014-2020.

(28)  A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 6.67 din Raportul anual pe 2017 al Curții.

(29)  Cu excepția Croației.

(30)  Cererile de finanțare a proiectelor, acordurile de finanțare, contractele și/sau deciziile de cofinanțare.

ANEXA 6.1

REZULTATELE TESTELOR EFECTUATE PE OPERAȚIUNI

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI |
| Total operațiuni | 220 | 217 |
| IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE | |
| Nivelul de eroare estimat | 5,0 % | 3,0 % |
| | Limita superioară a nivelului de eroare (UEL) | | 7,5 % | |
| | Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL) | | 2,5 % | |

2018

2017

DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI

Total operațiuni

220

217

IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE

Nivelul de eroare estimat

5,0 %

3,0 %

Limita superioară a nivelului de eroare (UEL)

7,5 %

Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL)

2,5 %

ANEXA 6.2

INFORMAȚII PRIVIND ACȚIUNILE UE ÎN STATELE MEMBRE

Figura prezintă o defalcare a eșantionului de programe operaționale selectate de Curte dintre cele pentru care Comisia a efectuat o plată în 2018 și numărul de erori cuantificabile identificate de Curte pentru fiecare stat membru. (Sumele înscrise în cercuri indică cheltuielile declarate în milioane de euro.)

Image 43

| Surse: | harta de fundal ©OpenStreetMap contributors autorizați sub licența Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA). |
| --- | --- |

Surse:

ANEXA 6.3

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE

E = Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune; R = Direcția Generală Politică Regională și Urbană; X = evaluare comună pentru ambele direcții generale

| Exercițiu | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate |
| --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu se aplică în contextul cadrului actual | Probe insuficiente |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2015 | Recomandarea 1: Comisia ar trebui să regândească în profunzime, atunci când formulează propunerea legislativă pentru următoarea perioadă de programare, concepția și mecanismul de punere în aplicare a fondurilor ESI, ținând seama, printre altele, de sugestiile grupului la nivel înalt privind simplificarea.
  (data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: rezultatele finale înainte de prezentarea propunerii de către Comisie pentru perioada de după 2020) | | X (1) | | | | |
| Recomandarea 2: Comisia ar trebui să valorifice experiența câștigată în cursul perioadei de programare 2007-2013 și să raporteze în urma unei analize detaliate a normelor naționale de eligibilitate pentru perioada de programare 2014-2020. Pe baza celor menționate mai sus, Comisia ar trebui să ofere apoi îndrumări statelor membre în vederea simplificării și a evitării normelor inutil de complexe și/sau împovărătoare, care nu aduc o valoare adăugată în ceea ce privește rezultatele urmărite în cadrul politicii (practicile de „suprareglementare”), în special atunci când acestea generează erori semnificative și/sau recurente.
  (data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2018) | | X (2) | | | | |
| Recomandarea 3: Comisia ar trebui să prezinte Consiliului și Parlamentului o propunere legislativă care să modifice, printr-un act normativ cu valoare juridică egală, Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 în ceea ce privește prelungirea perioadei de eligibilitate pentru instrumentele financiare care fac obiectul gestiunii partajate. Este necesară modificarea regulamentului pentru a se asigura securitatea juridică pentru statele membre.
  (data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat) | | | | X (3) | | |
| Recomandarea 4: Comisia ar trebui să clarifice statelor membre, pentru perioada de programare 2014-2020, conceptul de TVA recuperabil, în special în ceea ce privește beneficiarii care sunt organisme publice, pentru a se evita diferențele în interpretarea noțiunii de TVA „nerecuperabil” și pentru a se combate utilizarea suboptimă a fondurilor UE.
  (data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: jumătatea anului 2017) | X | | | | | |
| Recomandarea 5: Comisia ar trebui să se asigure că în declarațiile de închidere sunt incluse toate cheltuielile aferente instrumentelor financiare din cadrul FEDR și al FSE pentru perioada de programare 2007-2013 cu suficient de mult timp înainte pentru a permite autorităților de audit să efectueze controalele necesare. În plus, Comisia ar trebui să încurajeze toate statele membre care au implementat instrumente financiare să efectueze, în perspectiva închiderii, audituri speciale care să vizeze punerea în aplicare a acestor instrumente.
  (data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat) | X | | | | | |
| 2017 | Recomandarea 1: Comisia ar trebui să se asigure că dispozițiile în materie de audit privind instrumentele financiare gestionate de FEI sunt adecvate la nivelul intermediarilor financiari. Atunci când BEI/FEI utilizează proceduri convenite cu auditori externi, Comisia ar trebui, având în vedere necesitatea de a se furniza o asigurare, să definească condițiile minime aplicabile unor astfel de contracte, în special obligația de a se desfășura o activitate de audit suficientă la nivelul statului membru.
  (data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat) | | X (4) | | | | |
| Recomandarea 2: Comisia ar trebui să propună, pentru cadrul financiar de după 2020, modificări legislative care să nu mai permită organismelor publice să beneficieze de rambursarea TVA-ului din fonduri ale UE. (data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: înainte de aprobarea cadrului legislativ pentru perioada de după 2020)
  (data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: înainte de aprobarea cadrului legislativ pentru perioada de după 2020) | | | | X (5) | | |
| Recomandarea 3: Comisia ar trebui să remedieze deficiențele identificate de Curte la nivelul verificării pe care Comisia o desfășoară cu privire la activitatea autorităților de audit în contextul auditurilor sale în materie de regularitate.
  (data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat) | | X (6) | | | | |
| Recomandarea 6: Comisia ar trebui să efectueze suficiente verificări ale regularității pentru a concluziona cu privire la eficacitatea activității autorităților de audit și pentru a obține o asigurare rezonabilă cu privire la regularitatea cheltuielilor cel târziu în rapoartele anuale de activitate pe care le publică după anul acceptării conturilor.
  (data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat) | | | X (7) | | | |

Exercițiu

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu se aplică în contextul cadrului actual

Probe insuficiente

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2015

Recomandarea 1: Comisia ar trebui să regândească în profunzime, atunci când formulează propunerea legislativă pentru următoarea perioadă de programare, concepția și mecanismul de punere în aplicare a fondurilor ESI, ținând seama, printre altele, de sugestiile grupului la nivel înalt privind simplificarea.

(data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: rezultatele finale înainte de prezentarea propunerii de către Comisie pentru perioada de după 2020)

X (1)

Recomandarea 2: Comisia ar trebui să valorifice experiența câștigată în cursul perioadei de programare 2007-2013 și să raporteze în urma unei analize detaliate a normelor naționale de eligibilitate pentru perioada de programare 2014-2020. Pe baza celor menționate mai sus, Comisia ar trebui să ofere apoi îndrumări statelor membre în vederea simplificării și a evitării normelor inutil de complexe și/sau împovărătoare, care nu aduc o valoare adăugată în ceea ce privește rezultatele urmărite în cadrul politicii (practicile de „suprareglementare”), în special atunci când acestea generează erori semnificative și/sau recurente.

(data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2018)

X (2)

Recomandarea 3: Comisia ar trebui să prezinte Consiliului și Parlamentului o propunere legislativă care să modifice, printr-un act normativ cu valoare juridică egală, Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 în ceea ce privește prelungirea perioadei de eligibilitate pentru instrumentele financiare care fac obiectul gestiunii partajate. Este necesară modificarea regulamentului pentru a se asigura securitatea juridică pentru statele membre.

(data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat)

X (3)

Recomandarea 4: Comisia ar trebui să clarifice statelor membre, pentru perioada de programare 2014-2020, conceptul de TVA recuperabil, în special în ceea ce privește beneficiarii care sunt organisme publice, pentru a se evita diferențele în interpretarea noțiunii de TVA „nerecuperabil” și pentru a se combate utilizarea suboptimă a fondurilor UE.

(data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: jumătatea anului 2017)

X

Recomandarea 5: Comisia ar trebui să se asigure că în declarațiile de închidere sunt incluse toate cheltuielile aferente instrumentelor financiare din cadrul FEDR și al FSE pentru perioada de programare 2007-2013 cu suficient de mult timp înainte pentru a permite autorităților de audit să efectueze controalele necesare. În plus, Comisia ar trebui să încurajeze toate statele membre care au implementat instrumente financiare să efectueze, în perspectiva închiderii, audituri speciale care să vizeze punerea în aplicare a acestor instrumente.

(data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat)

X

2017

Recomandarea 1: Comisia ar trebui să se asigure că dispozițiile în materie de audit privind instrumentele financiare gestionate de FEI sunt adecvate la nivelul intermediarilor financiari. Atunci când BEI/FEI utilizează proceduri convenite cu auditori externi, Comisia ar trebui, având în vedere necesitatea de a se furniza o asigurare, să definească condițiile minime aplicabile unor astfel de contracte, în special obligația de a se desfășura o activitate de audit suficientă la nivelul statului membru.

(data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat)

X (4)

Recomandarea 2: Comisia ar trebui să propună, pentru cadrul financiar de după 2020, modificări legislative care să nu mai permită organismelor publice să beneficieze de rambursarea TVA-ului din fonduri ale UE. (data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: înainte de aprobarea cadrului legislativ pentru perioada de după 2020)

(data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: înainte de aprobarea cadrului legislativ pentru perioada de după 2020)

X (5)

Recomandarea 3: Comisia ar trebui să remedieze deficiențele identificate de Curte la nivelul verificării pe care Comisia o desfășoară cu privire la activitatea autorităților de audit în contextul auditurilor sale în materie de regularitate.

(data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat)

X (6)

Recomandarea 6: Comisia ar trebui să efectueze suficiente verificări ale regularității pentru a concluziona cu privire la eficacitatea activității autorităților de audit și pentru a obține o asigurare rezonabilă cu privire la regularitatea cheltuielilor cel târziu în rapoartele anuale de activitate pe care le publică după anul acceptării conturilor.

(data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat)

X (7)

---

(1)  În pofida eforturilor de simplificare ale Comisiei, proiectul de regulament privind dispozițiile comune pentru următoarea perioadă de programare include elemente care prezintă riscuri pentru respectarea normelor și pentru buna gestiune financiară, astfel cum s-a subliniat în Avizul nr. 6/2018 al Curții referitor la propunerea Comisiei din 29 mai 2018 privind regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune, COM(2018) 375 final, și în documentul de informare intitulat „Asigurarea performanței în domeniul coeziunii”, publicat în iunie 2019.

(2)  Comisia nu a raportat cu privire la o analiză detaliată a normelor naționale de eligibilitate. În schimb, Comisia furnizează orientări în atenția statelor membre și raportează practicile de suprareglementare identificate în cursul auditurilor sale.

(3)  Comisia nu a acceptat această recomandare.

(4)  A se vedea punctele 6.36-6.38.

(5)  Comisia a formulat o propunere alternativă, prin care se prevede că proiectele cu un cost total de sub 5 milioane de euro sunt eligibile pentru rambursarea TVA-ului. Aceasta nu rezolvă însă problema, din motivele detaliate în studiul de caz rapid privind TVA-ul efectuat de Curte.

(6)  A se vedea punctele 6.58-6.64.

(7)  Comisia a fost în măsură să concluzioneze numai cu privire la unul din opt audituri într-o perioadă de nouă luni. A se vedea punctul 6.64.

---

CAPITOLUL 7

Resurse naturale

CUPRINS

| Introducere | 7.1-7.7 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a rubricii Resurse naturale | 7.3-7.5 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 7.6-7.7 |
| --- | --- |

| Partea întâi – Regularitatea operațiunilor | 7.8-7.36 |
| --- | --- |

| Per ansamblu, plățile directe nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare | 7.11-7.18 |
| --- | --- |

| Majoritatea plăților directe testate de Curte nu au fost afectate de eroare | 7.13-7.15 |
| --- | --- |

| Sistemul integrat de administrare și control limitează nivelul de eroare din cadrul plăților directe | 7.16-7.18 |
| --- | --- |

| Alte domenii de cheltuieli: condițiile complexe de eligibilitate sporesc riscul de eroare | 7.19-7.26 |
| --- | --- |

| Dezvoltarea rurală | 7.20-7.24 |
| --- | --- |

| Măsurile de piață | 7.25 |
| --- | --- |

| Pescuit, mediu și acțiuni climatice | 7.26 |
| --- | --- |

| Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme deguvernanță | 7.27.-7.36. |
| --- | --- |

| Informațiile raportate de DG AGRI cu privire la regularitatea cheltuielilor aferente PAC | 7.27-7.35 |
| --- | --- |

| Raportul anual de activitate al DG CLIMA | 7.36 |
| --- | --- |

| Concluzie și recomandări | 7.37-7.40 |
| --- | --- |

| Concluzie | 7.37-7.38 |
| --- | --- |

| Recomandări | 7.39-7.40 |
| --- | --- |

| Partea a doua – Performanță | 7.41-7.64 |
| --- | --- |

| Evaluarea performanței acțiunilor de dezvoltare rurală | 7.43-7.48 |
| --- | --- |

| Cele mai multe acțiuni au produs realizările așteptate | 7.45 |
| --- | --- |

| În general, statele membre au verificat caracterul rezonabil al costurilor, dar au utilizat doar într-o mică măsură opțiunile simplificate în materie de costuri | 7.46-7.48 |
| --- | --- |

| Cadrul comun de monitorizare și evaluare al PAC | 7.49-7.64 |
| --- | --- |

| Deficiențe ale indicatorilor de rezultat utilizați pentru cheltuielile din domeniul dezvoltării rurale | 7.52-7.60 |
| --- | --- |

| Deficiențe similare în cazul indicatorilor de rezultat pentru plățile directe | 7.61-7.64 |
| --- | --- |

| Concluzie și recomandări | 7.65-7.66 |
| --- | --- |

| Concluzie | 7.65-7.66 |
| --- | --- |

Recomandări

| Anexa 7.1 – | Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni pentru rubrica Resurse naturale |
| --- | --- |

Anexa 7.1 –

| Anexa 7.2 – | Informații privind acțiunea UE în statele membre sau în regiuni |
| --- | --- |

Anexa 7.2 –

| Anexa 7.3 – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare |
| --- | --- |

Anexa 7.3 –

Introducere

| 7.1. | Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la rubrica Resurse naturale din cadrul financiar multianual (CFM).
  Caseta 7.1
  oferă o imagine de ansamblu a principalelor activități și cheltuieli efectuate pentru această rubrică în 2018.






  Caseta 7.1


  Rubrica 2 din CFM – Resurse naturale: prezentare defalcată pentru 2018







  Prezentare defalcată a plăților:





  Plățile și populația de audit:










  (1) | În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 13 din
  anexa 1.1
  ). |
| --- | --- | --- |

7.1.

Caseta 7.1

Rubrica 2 din CFM – Resurse naturale: prezentare defalcată pentru 2018

Prezentare defalcată a plăților:

Image 44

Plățile și populația de audit:

Image 45

(1)

În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 13 din
  anexa 1.1
  ).

| Sursa: | conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2018. |
| --- | --- |

Sursa:

conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2018.

| 7.2. | Partea întâi
  din acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la regularitate. În
  partea a doua
  a capitolului, axată pe performanță, Curtea examinează (i) performanța unui eșantion de acțiuni de dezvoltare rurală și (ii) modul în care Comisia și statele membre măsoară și raportează performanța cheltuielilor pentru agricultură și dezvoltare rurală prin intermediul cadrului comun de monitorizare și evaluare (1). |
| --- | --- |

7.2.

Scurtă descriere a rubricii Resurse naturale

| 7.3. | Politica agricolă comună (PAC) reprezintă 98 % din cheltuielile aferente rubricii Resurse naturale. Legislația UE stabilește trei obiective generale pentru PAC (2):






  (a) | producția viabilă de produse alimentare, acordând o atenție deosebită veniturilor agricole, productivității agricole și stabilității prețurilor; |
| --- | --- | --- |

7.3.

(a)

producția viabilă de produse alimentare, acordând o atenție deosebită veniturilor agricole, productivității agricole și stabilității prețurilor;

| (b) | gestionarea durabilă a resurselor naturale și acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, acordând o atenție deosebită emisiilor de gaze cu efect de seră, biodiversității, solului și apei; |
| --- | --- |

(b)

gestionarea durabilă a resurselor naturale și acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, acordând o atenție deosebită emisiilor de gaze cu efect de seră, biodiversității, solului și apei;

| (c) | dezvoltarea teritorială echilibrată. |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea teritorială echilibrată.

| 7.4. | Gestiunea punerii în aplicare a PAC este partajată între Comisia Europeană, în special Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală (DG AGRI), și agențiile de plăți din statele membre. Începând din 2015, dreptul UE cere organismelor de certificare independente din statele membre să exprime o opinie anuală cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor agențiilor de plăți. Cheltuielile aferente PAC se încadrează în trei categorii principale:






  — | plăți directe către fermieri, care sunt finanțate integral de la bugetul UE; |
| --- | --- | --- |

7.4.

—

plăți directe către fermieri, care sunt finanțate integral de la bugetul UE;

| — | măsurile de piață din domeniul agricol, care sunt și ele finanțate integral de la bugetul UE, cu excepția anumitor măsuri cofinanțate de statele membre, cum ar fi măsurile de promovare și programul de încurajare a consumului de fructe, de legume și de lapte în școli; |
| --- | --- |

—

măsurile de piață din domeniul agricol, care sunt și ele finanțate integral de la bugetul UE, cu excepția anumitor măsuri cofinanțate de statele membre, cum ar fi măsurile de promovare și programul de încurajare a consumului de fructe, de legume și de lapte în școli;

| — | programele de dezvoltare rurală ale statelor membre, cofinanțate de la bugetul UE. |
| --- | --- |

—

programele de dezvoltare rurală ale statelor membre, cofinanțate de la bugetul UE.

| 7.5. | Această rubrică din CFM include, de asemenea, cheltuielile UE în favoarea politicii comune în domeniul pescuitului, precum și o parte din cheltuielile efectuate de UE pentru mediu și pentru acțiuni climatice. |
| --- | --- |

7.5.

Sfera și abordarea auditului

| 7.6. | În ceea ce privește regularitatea operațiunilor, care face obiectul
  părții întâi
  a acestui capitol, Curtea a examinat un eșantion de 251 de operațiuni (3), în conformitate cu punctul 11 din
  anexa 1.1
  , aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  . Eșantionul a fost astfel constituit încât să fie reprezentativ pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această rubrică din CFM și a cuprins operațiuni efectuate în 22 de state membre (4). Obiectivul Curții a fost de a contribui la declarația de asigurare globală, astfel cum se descrie în
  anexa 1.1
  . De asemenea, pentru 2018, Curtea a examinat următoarele aspecte în legătură cu rubrica Resurse naturale:






  (a) | informațiile cu privire la regularitate prezentate în rapoartele anuale de activitate întocmite de DG AGRI și de Direcția Generală Politici Climatice (DG CLIMA), coerența metodologiei de estimare a sumelor expuse riscului și includerea acestor sume în raportul anual al Comisiei privind gestionarea și performanța bugetului UE; |
| --- | --- | --- |

7.6.

(a)

informațiile cu privire la regularitate prezentate în rapoartele anuale de activitate întocmite de DG AGRI și de Direcția Generală Politici Climatice (DG CLIMA), coerența metodologiei de estimare a sumelor expuse riscului și includerea acestor sume în raportul anual al Comisiei privind gestionarea și performanța bugetului UE;

| (b) | sisteme selectate, care privesc elemente esențiale ale cadrului de control intern al Comisiei pentru PAC, și anume: datele și statisticile de control ale agențiilor de plăți; activitatea organismelor de certificare; controalele desfășurate de DG AGRI cu privire la activitatea organismelor de certificare; auditurile realizate de DG AGRI în statele membre și calculele efectuate de această direcție cu privire la ratele de eroare pe care le publică în raportul său anual de activitate. |
| --- | --- |

(b)

sisteme selectate, care privesc elemente esențiale ale cadrului de control intern al Comisiei pentru PAC, și anume: datele și statisticile de control ale agențiilor de plăți; activitatea organismelor de certificare; controalele desfășurate de DG AGRI cu privire la activitatea organismelor de certificare; auditurile realizate de DG AGRI în statele membre și calculele efectuate de această direcție cu privire la ratele de eroare pe care le publică în raportul său anual de activitate.

| 7.7. | Pentru
  partea a doua
  a prezentului capitol, care se concentrează pe performanță, Curtea a examinat:






  (a) | punerea în practică și costurile acțiunilor de dezvoltare rurală incluse în eșantion; |
| --- | --- | --- |

7.7.

(a)

punerea în practică și costurile acțiunilor de dezvoltare rurală incluse în eșantion;

| (b) | modul în care Comisia și statele membre măsoară performanța și raportează cu privire la aceasta cu ajutorul cadrului comun de monitorizare și evaluare aferent PAC. |
| --- | --- |

(b)

modul în care Comisia și statele membre măsoară performanța și raportează cu privire la aceasta cu ajutorul cadrului comun de monitorizare și evaluare aferent PAC.

Partea întâi – Regularitatea operațiunilor

| 7.8. | Anexa 7.1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. Dintre cele 251 de operațiuni examinate, 193 (77 %) nu conțineau erori. Pe baza celor 46 de erori (5) cuantificate, Curtea estimează că nivelul de eroare pentru rubrica Resurse naturale este de 2,4 % (6). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Caseta 7.2
  prezintă repartizarea nivelului de eroare estimat de Curte pentru 2018. Erorile legate de neeligibilitatea beneficiarilor, a activităților sau a costurilor declarate reprezintă peste o treime din nivelul de eroare de 2,4 % estimat de Curte.






  Caseta 7.2


  Neeligibilitatea beneficiarilor, a activităților sau a costurilor declarate reprezenta categoria cea mai importantă de erori
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

7.9.

Caseta 7.2

Neeligibilitatea beneficiarilor, a activităților sau a costurilor declarate reprezenta categoria cea mai importantă de erori

Image 46

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 7.10. | Comisia și autoritățile statelor membre aplicaseră măsuri corective care afectau în mod direct 53 dintre operațiunile incluse în eșantionul Curții. Aceste măsuri au fost relevante pentru calculele efectuate de Curte, întrucât au contribuit la reducerea nivelului de eroare estimat pentru acest capitol cu 0,6 puncte procentuale. În 12 cazuri de erori cuantificate, autoritățile naționale avuseseră la dispoziție suficiente informații astfel încât să fi putut preveni sau detecta și corecta erorile respective înainte de declararea cheltuielilor aferente către Comisie. Dacă autoritățile naționale ar fi utilizat în mod corespunzător toate informațiile aflate la dispoziția lor, nivelul de eroare estimat pentru acest capitol ar fi fost cu 0,6 puncte procentuale mai mic. |
| --- | --- |

7.10.

Per ansamblu, plățile directe nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare

| 7.11. | Activitatea Curții sprijină concluzia că plățile directe, per ansamblu, nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare. Plățile directe reprezintă 72 % din cheltuielile aferente rubricii Resurse naturale din CFM. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Patru scheme principale din cadrul FEGA reprezintă 92 % din totalul plăților directe:






  (a) | două scheme prin care se furnizează sprijin decuplat pentru venit (7) pe baza suprafeței de teren agricol declarate de fermieri: schema de plată de bază (16,3 miliarde de euro în 2018) și schema de plată unică pe suprafață (4,2 miliarde de euro în 2018); |
| --- | --- | --- |

7.12.

(a)

două scheme prin care se furnizează sprijin decuplat pentru venit (7) pe baza suprafeței de teren agricol declarate de fermieri: schema de plată de bază (16,3 miliarde de euro în 2018) și schema de plată unică pe suprafață (4,2 miliarde de euro în 2018);

| (b) | o plată destinată să sprijine practicile agricole benefice pentru climă și mediu, cunoscută sub denumirea de „plata pentru înverzire” (11,7 miliarde de euro în 2018); |
| --- | --- |

(b)

o plată destinată să sprijine practicile agricole benefice pentru climă și mediu, cunoscută sub denumirea de „plata pentru înverzire” (11,7 miliarde de euro în 2018);

| (c) | sprijinul cuplat, care se acordă pentru categorii specifice de produse agricole (de exemplu, pentru carne de vită și mânzat, pentru lapte sau pentru culturi proteice) (5,9 miliarde de euro în 2018). |
| --- | --- |

(c)

sprijinul cuplat, care se acordă pentru categorii specifice de produse agricole (de exemplu, pentru carne de vită și mânzat, pentru lapte sau pentru culturi proteice) (5,9 miliarde de euro în 2018).

Majoritatea plăților directe testate de Curte nu au fost afectate de eroare

| 7.13. | Curtea a efectuat teste pe 95 de plăți directe, acoperind toate schemele principale. Au fost vizitate 50 de ferme pentru a se verifica dacă beneficiarii respectaseră normele. Pentru celelalte 45 de ferme nu s-au efectuat vizite la fața locului, deoarece Curtea obținuse dovezi suficiente cu privire la conformitate pe baza imaginilor satelitare, precum și pe baza imaginilor ortofoto și a documentației puse la dispoziție de agențiile de plăți. |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Curtea a constatat că 77 de operațiuni nu au fost afectate de eroare. Plățile directe se bazează pe așa-numitele „drepturi la plată”: beneficiarii primesc plata dacă îndeplinesc anumite condiții. Astfel de plăți prezintă un risc mai scăzut de eroare dacă condițiile aferente nu sunt excesiv de complexe (a se vedea punctele 1.16 și 1.18). |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Fără ca acest lucru să afecteze concluzia pozitivă a Curții referitoare la plățile directe, trebuie precizat că au fost detectate plăți în exces minore (sub 5 %) în 11 cazuri, acestea fiind în principal consecința supradeclarării de către fermieri, în cererile lor de ajutor, a numărului de hectare eligibile sau de animale eligibile. Curtea a identificat erori care reprezentau peste 5 % din suma examinată în cazul a două plăți directe, una dintre aceste plăți prezentând o eroare care depășea 20 %. În cazul a cinci plăți, au fost detectate probleme de conformitate fără impact financiar. |
| --- | --- |

7.15.

Sistemul integrat de administrare și control limitează nivelul de eroare din cadrul plăților directe

| 7.16. | Principalul instrument de gestiune pentru plățile directe este Sistemul integrat de administrare și control (Integrated Administration and Control System – IACS) (8), care include Sistemul de identificare a parcelelor agricole (Land Parcel Identification System – LPIS). IACS interconectează baze de date conținând informații privind exploatațiile, cererile de ajutor și suprafețele agricole, care sunt utilizate de către agențiile de plăți pentru a desfășura controale administrative încrucișate cu privire la toate cererile de ajutor. LPIS este un sistem de informații geografice compus din seturi de date spațiale provenite din surse multiple, care, împreună, formează un registru al suprafețelor agricole din statele membre. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | Constatările Curții confirmă faptul că LPIS contribuie în mod semnificativ la prevenirea și la reducerea nivelurilor de eroare (9). Curtea a subliniat deja în trecut că planurile de acțiune ale statelor membre, supervizate de către Comisie, au îmbunătățit fiabilitatea datelor din LPIS privind eligibilitatea terenurilor (10). |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Introducerea în sistemul IACS a cererii cu informații geospațiale (11), care permite fermierilor să depună cereri de plată online, și faptul că agențiile de plăți efectuează în prezent controale încrucișate preliminare privind cererile de ajutor depuse de fermieri, au contribuit, de asemenea, la reducerea nivelului de eroare în cadrul plăților directe (12). |
| --- | --- |

7.18.

Alte domenii de cheltuieli: condițiile complexe de eligibilitate sporesc riscul de eroare

| 7.19. | Curtea a testat 136 de operațiuni aferente dezvoltării rurale, 14 măsuri de piață și 6 operațiuni extrase din rândul cheltuielilor legate de pescuit, mediu și acțiunile climatice. Majoritatea cheltuielilor din acest domeniu se efectuează potrivit principiului rambursării și sub rezerva unor condiții de eligibilitate complexe, ceea ce sporește riscul de eroare (a se vedea punctele 1.16, 1.19 și 1.20).
  Anexa 7.2
  prezintă o defalcare pe state membre a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. |
| --- | --- |

7.19.

Dezvoltarea rurală

| 7.20. | Pentru perioada 2014-2020, Comisia a aprobat 118 programe de dezvoltare rurală naționale și regionale în statele membre (13). Aceste programe includ 20 de măsuri și 67 de submăsuri, care se încadrează în două categorii principale de cheltuieli:






  (a) | ajutoare pentru proiecte de investiții care sprijină dezvoltarea economică și socială în zonele rurale; |
| --- | --- | --- |

7.20.

(a)

ajutoare pentru proiecte de investiții care sprijină dezvoltarea economică și socială în zonele rurale;

| (b) | plăți bazate pe suprafața fermei sau pe numărul de animale. |
| --- | --- |

(b)

plăți bazate pe suprafața fermei sau pe numărul de animale.

| 7.21. | Măsurile și submăsurile sunt reglementate de norme specifice de punere în aplicare și fac obiectul unor condiții de eligibilitate în general complexe. Testele pe operațiuni realizate de Curte au acoperit 16 măsuri din cadrul a 30 de programe din 18 state membre. |
| --- | --- |

7.21.

| 7.22. | Dintre cele 136 de operațiuni examinate de Curte pentru domeniul dezvoltării rurale, 104 nu erau afectate de eroare, iar 20 de operațiuni prezentau erori de sub 20 % din suma examinată. În 6 cazuri, Curtea a identificat erori cu un impact de 20 % sau mai mare. În cazul a 6 plăți, au fost detectate probleme de conformitate fără impact financiar. |
| --- | --- |

7.22.

| 7.23. | Au fost examinate 66 de plăți legate de proiecte de investiții vizând, de exemplu, modernizarea exploatațiilor agricole, înființarea de întreprinderi sau acordarea de sprijin pentru servicii de bază și pentru reînnoirea satelor în zonele rurale. Curtea a cuantificat 11 erori, inclusiv 3 cazuri în care beneficiarii nu îndeplineau condițiile de eligibilitate (a se vedea
  caseta 7.3
  ) și 7 proiecte pentru care fuseseră declarate costuri neeligibile. În cazul celeilalte operațiuni rămase, a fost identificată o eroare legată de nerespectarea normelor de atribuire a granturilor.






  Caseta 7.3


  Unii beneficiari nu au respectat normele de eligibilitate pentru investiții în exploatații sau pentru proiecte de dezvoltare a unor întreprinderi

  În Polonia, un beneficiar a depus, împreună cu alți membri ai familiei sale, o cerere comună de sprijin pentru a construi o fermă de porcine cu o capacitate de până la 600 de scroafe. Fiecare dintre beneficiarii comuni a solicitat nivelul maxim al sprijinului, care era de aproximativ 215 000 de euro. Având în vedere că obiectivul măsurii era acela de a sprijini dezvoltarea de exploatații de dimensiuni mici și mijlocii, condițiile de eligibilitate stipulau că exploatațiile solicitanților nu trebuie să aibă o dimensiune economică de peste 250 000 de euro și nici o suprafață mai mare de 300 de hectare. Beneficiarii au declarat că administrează întreprinderi independente. Curtea a constatat că aceștia dețineau părți sociale într-o întreprindere familială care funcționa în aceeași locație. Dacă sunt luate în calcul și părțile sociale deținute de beneficiar în întreprinderea familială, rezultă că exploatația acestuia depășea plafonul stabilit pentru dimensiunea economică. Curtea a identificat în trecut erori de mari dimensiuni legate de eligibilitate în câteva state membre: acestea implicau beneficiari care nu îndeplineau condițiile pentru acordarea sprijinului destinat întreprinderilor mici și mijlocii (14).
  În Estonia, un beneficiar a primit, în calitate de tânăr fermier, un ajutor pentru crearea unei întreprinderi într-o exploatație agricolă. Normele de eligibilitate precizau că toți membrii consiliului de administrație al noii întreprinderi trebuie să fie tineri fermieri, astfel încât să se asigure faptul că aceștia vor deține controlul asupra exploatației pe toată perioada de înființare a întreprinderii respective. După plata primei tranșe de ajutor, dar încă în perioada de înființare, în consiliul de administrație a apărut un al doilea membru, care nu făcea parte din categoria tinerilor fermieri. În acel moment, beneficiarul a devenit neeligibil. Autoritățile estoniene au plătit a doua tranșă a ajutorului fără să fi identificat încălcarea condițiilor de eligibilitate.
  În Italia, Curtea a identificat cazul unui alt beneficiar neeligibil, care primise ajutor la înființare în calitate de tânăr fermier. Cauza acestei erori era similară cu cea descrisă mai sus, în cazul din Estonia. Autoritățile italiene au decis să recupereze plata in urma vizitei de audit a Curții. |
| --- | --- |

7.23.

Caseta 7.3

Unii beneficiari nu au respectat normele de eligibilitate pentru investiții în exploatații sau pentru proiecte de dezvoltare a unor întreprinderi

În Polonia, un beneficiar a depus, împreună cu alți membri ai familiei sale, o cerere comună de sprijin pentru a construi o fermă de porcine cu o capacitate de până la 600 de scroafe. Fiecare dintre beneficiarii comuni a solicitat nivelul maxim al sprijinului, care era de aproximativ 215 000 de euro. Având în vedere că obiectivul măsurii era acela de a sprijini dezvoltarea de exploatații de dimensiuni mici și mijlocii, condițiile de eligibilitate stipulau că exploatațiile solicitanților nu trebuie să aibă o dimensiune economică de peste 250 000 de euro și nici o suprafață mai mare de 300 de hectare. Beneficiarii au declarat că administrează întreprinderi independente. Curtea a constatat că aceștia dețineau părți sociale într-o întreprindere familială care funcționa în aceeași locație. Dacă sunt luate în calcul și părțile sociale deținute de beneficiar în întreprinderea familială, rezultă că exploatația acestuia depășea plafonul stabilit pentru dimensiunea economică. Curtea a identificat în trecut erori de mari dimensiuni legate de eligibilitate în câteva state membre: acestea implicau beneficiari care nu îndeplineau condițiile pentru acordarea sprijinului destinat întreprinderilor mici și mijlocii (14).

În Estonia, un beneficiar a primit, în calitate de tânăr fermier, un ajutor pentru crearea unei întreprinderi într-o exploatație agricolă. Normele de eligibilitate precizau că toți membrii consiliului de administrație al noii întreprinderi trebuie să fie tineri fermieri, astfel încât să se asigure faptul că aceștia vor deține controlul asupra exploatației pe toată perioada de înființare a întreprinderii respective. După plata primei tranșe de ajutor, dar încă în perioada de înființare, în consiliul de administrație a apărut un al doilea membru, care nu făcea parte din categoria tinerilor fermieri. În acel moment, beneficiarul a devenit neeligibil. Autoritățile estoniene au plătit a doua tranșă a ajutorului fără să fi identificat încălcarea condițiilor de eligibilitate.

În Italia, Curtea a identificat cazul unui alt beneficiar neeligibil, care primise ajutor la înființare în calitate de tânăr fermier. Cauza acestei erori era similară cu cea descrisă mai sus, în cazul din Estonia. Autoritățile italiene au decis să recupereze plata in urma vizitei de audit a Curții.

| 7.24. | Curtea a examinat 70 de operațiuni bazate pe suprafața declarată sau pe numărul de animale declarat de fermieri. Operațiunile de acest tip includ plățile pentru respectarea angajamentelor de agromediu și climă, plățile compensatorii pentru fermierii din zonele care se confruntă cu constrângeri naturale și plățile pentru agricultura ecologică. Dintre aceste operațiuni, Curtea a identificat 14 cazuri de supradeclarare a suprafeței sau a numărului de animale eligibile. Trebuie precizat că, în 10 dintre aceste cazuri, supradeclararea era mai mică de 5 %. De asemenea, Curtea a identificat un caz în care agenția de plăți calculase greșit ajutorul. |
| --- | --- |

7.24.

Măsurile de piață

| 7.25. | Măsurile de piață din domeniul agricol acoperă diverse scheme, pentru care există o varietate de condiții de eligibilitate. Curtea a constatat că, dintre cele 14 operațiuni din eșantion, 3 erau cazuri în care agențiile de plăți rambursaseră costuri neeligibile, iar într-un caz nu fuseseră respectate normele privind achizițiile publice. |
| --- | --- |

7.25.

Pescuit, mediu și acțiuni climatice

| 7.26. | Criteriile de selecție și cerințele de eligibilitate pentru proiectele din domeniul pescuitului, al mediului și al acțiunilor climatice variază de asemenea. Dintre cele 6 operațiuni examinate de Curte, 3 erau proiecte care nu respectau toate condițiile de eligibilitate și care, prin urmare, au un impact asupra ratei de eroare calculate de Curte. |
| --- | --- |

7.26.

Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță

Informațiile raportate de DG AGRI cu privire la regularitatea cheltuielilor aferente PAC

| 7.27. | Plățile din cadrul PAC sunt verificate cu ajutorul IACS (a se vedea punctele 7.16-7.18 pentru plățile directe), precum și prin intermediul altor sisteme de control (a se vedea
  caseta 7.4
  ). Directorul fiecăreia dintre cele 76 de agenții de plăți transmite DG AGRI o declarație anuală de gestiune cu privire la eficacitatea sistemelor de control ale agenției respective, declarație însoțită de un raport care prezintă controalele administrative și la fața locului efectuate de agenția de plăți (așa-numitele „statistici de control”). Începând din 2015, cu scopul de a furniza o asigurare suplimentară, organismele de certificare au obligația de a exprima o opinie anuală pentru fiecare agenție de plăți cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor a căror rambursare a fost solicitată de statele membre (15).






  Caseta 7.4


  Modelul de asigurare pentru PAC în perioada 2014-2020
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

7.27.

Caseta 7.4

Modelul de asigurare pentru PAC în perioada 2014-2020

Image 47

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 7.28. | DG AGRI utilizează statisticile de control de la nivel național primite de la agențiile de plăți. Pentru a ajunge la „ratele de eroare ajustate” pentru plățile directe, dezvoltare rurală și măsuri de piață, DG AGRI efectuează de asemenea ajustări pe baza rezultatelor auditurilor efectuate de organismele de certificare, precum și pe baza propriilor verificări și a raționamentului profesional. Din această sumă, DG AGRI deduce apoi viitoarele recuperări și corecții financiare estimate (16), cu scopul de a calcula suma finală expusă riscului (a se vedea
  caseta 7.5
  ).






  Caseta 7.5


  Informațiile cu privire la regularitate ale DG AGRI
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

7.28.

Caseta 7.5

Informațiile cu privire la regularitate ale DG AGRI

Image 48

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 7.29. | Curtea a examinat rapoartele întocmite de DG AGRI în urma celor 18 vizite de evaluare efectuate la organisme de certificare în 2018 și, pentru cinci agenții de plăți (17), a analizat:






  — | verificările efectuate de DG AGRI și de organismele de certificare cu privire la statisticile de control; |
| --- | --- | --- |

7.29.

—

verificările efectuate de DG AGRI și de organismele de certificare cu privire la statisticile de control;

| — | modul în care DG AGRI a calculat rata de eroare ajustată. |
| --- | --- |

—

modul în care DG AGRI a calculat rata de eroare ajustată.

| 7.30. | De asemenea, Curtea a analizat calculul global efectuat de DG AGRI pentru rata de eroare ajustată aferentă PAC, estimarea viitoarelor corecții și recuperări, precum și calculul sumei finale expuse riscului care este prezentată în raportul anual de activitate al direcției. |
| --- | --- |

7.30.

DG AGRI a aplicat metodologia proprie în mod uniform

| 7.31. | DG AGRI a aplicat în mod uniform metodologia sa în vederea analizei cu privire la statisticile de control ale agențiilor de plăți, precum și în cadrul vizitelor la organismele de certificare și în prezentarea informațiilor privind regularitatea în raportul său anual de activitate. Modificările introduse recent în manualul de audit al DG AGRI sunt în conformitate cu recomandările adresate de Curte (18) și cu cele formulate de Serviciul de Audit Intern al Comisiei (19). |
| --- | --- |

7.31.

Vizitele de evaluare desfășurate de DG AGRI au permis identificarea unor deficiențe în activitatea organismelor de certificare

| 7.32. | În 2018, DG AGRI a efectuat 18 vizite de evaluare la 17 organisme de certificare și a identificat mai multe aspecte problematice, printre care următoarele:






  — | metodologia de eșantionare a 9 organisme de certificare nu era pe deplin conformă cu orientările emise de Comisie, iar în 3 dintre cazuri Comisia a constatat că reprezentativitatea eșantioanelor organismelor de certificare fusese afectată din această cauză; |
| --- | --- | --- |

7.32.

—

metodologia de eșantionare a 9 organisme de certificare nu era pe deplin conformă cu orientările emise de Comisie, iar în 3 dintre cazuri Comisia a constatat că reprezentativitatea eșantioanelor organismelor de certificare fusese afectată din această cauză;

| — | 9 organisme de certificare, dintre care 8 incluse la liniuța de mai sus, nu au verificat în mod suficient condițiile de eligibilitate sau angajamentele agricole. |
| --- | --- |

—

9 organisme de certificare, dintre care 8 incluse la liniuța de mai sus, nu au verificat în mod suficient condițiile de eligibilitate sau angajamentele agricole.

| 7.33. | În cursul ultimilor patru ani (2015-2018), DG AGRI a desfășurat vizite de evaluare, vizând categorii selectate de cheltuieli, la aproximativ 80 % dintre organismele de certificare și a ajuns la concluzia că se putea baza pe deplin pe activitatea acestora în aproximativ un sfert din cazuri. Sinteza elaborată de Curte cu privire la rezultatele celor 18 vizite de evaluare desfășurate în 2018 este prezentată în
  caseta 7.6
  . Așa cum a remarcat Curtea anul trecut, este necesară o îmbunătățire continuă a activității organismelor de certificare pentru ca aceasta să poată fi utilizată de către Comisie drept sursă principală de asigurare cu privire la regularitatea cheltuielilor aferente PAC (20).






  Caseta 7.6


  Sinteza rezultatelor vizitelor de evaluare desfășurate de DG AGRI care au acoperit categorii selectate de cheltuieli verificate de organismele de certificare în 2018
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza evaluărilor realizate de DG AGRI. |
| --- | --- | --- |

7.33.

Caseta 7.6

Sinteza rezultatelor vizitelor de evaluare desfășurate de DG AGRI care au acoperit categorii selectate de cheltuieli verificate de organismele de certificare în 2018

Image 49

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza evaluărilor realizate de DG AGRI.

Ajustările sub formă de rate forfetare aplicate la ratele de eroare raportate de statele membre reprezintă o parte importantă a ratelor de eroare publicate de DG AGRI

| 7.34. | Pe baza statisticilor de control ale agențiilor lor de plăți, statele membre au raportat un nivel de eroare global apropiat de 1 % (21) pentru ansamblul cheltuielilor PAC. Curtea a examinat ajustările aduse de DG AGRI ratelor de eroare ale statelor membre (a se vedea punctul 7.28). La fel ca în anii anteriori, majoritatea ajustărilor realizate de DG AGRI s-au bazat pe propriile controale efectuate cu privire la cheltuielile și sistemele agențiilor de plăți. DG AGRI calculează majoritatea acestor ajustări sub forma unor rate forfetare, destinate să reflecte importanța și amploarea deficiențelor pe care le-a detectat la nivelul sistemelor de control. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | În raportul anual de activitate al DG AGRI, suma expusă riscului la momentul plății este estimată la aproximativ 2,1 % pentru ansamblul cheltuielilor PAC și la circa 1,8 % pentru plățile directe. Comisia prezintă aceste rezultate și în raportul său privind gestionarea și performanța bugetului UE. |
| --- | --- |

7.35.

Raportul anual de activitate al DG CLIMA

| 7.36. | Curtea a examinat raportul anual de activitate al DG CLIMA. Acesta a fost întocmit în conformitate cu instrucțiunile interne ale Comisiei. Întrucât eșantionul Curții pentru exercițiul 2018 nu a inclus operațiuni din domeniul acțiunilor climatice, nu există rezultate de audit care să poată fi comparate cu informațiile privind regularitatea cheltuielilor raportate de DG CLIMA. |
| --- | --- |

7.36.

Concluzie și recomandări

Concluzie

| 7.37. | Ansamblul probelor de audit obținute de Curte și prezentate în acest capitol indică faptul că nivelul de eroare estimat pentru cheltuielile aferente rubricii Resurse naturale în ansamblul său era semnificativ. Pentru ansamblul rubricii Resurse naturale, testele efectuate de Curte pe operațiuni au indicat existența unui nivel de eroare global de 2,4 % (a se vedea
  anexa 7.1
  ). Rezultatele Curții arată însă că nivelul de eroare nu era semnificativ în cazul plăților directe din cadrul FEGA, care reprezintă 72 % din cheltuielile aferente acestei rubrici din CFM. |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Estimarea publicată de Comisie în raportul său privind gestionarea și performanța bugetului UE cu privire la sumele expuse riscului la momentul plății în cazul cheltuielilor aferente PAC și, respectiv, în cazul plăților directe (a se vedea punctul 7.35) este coerentă cu concluzia Curții. |
| --- | --- |

7.38.

Recomandări

| 7.39. | Anexa 7.3
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor șase recomandări formulate în Raportul anual pe 2015. Comisia pusese în aplicare aceste recomandări în toate privințele. |
| --- | --- |

7.39.

| 7.40. | În Raportul anual pe 2017, Curtea a adresat Comisiei o serie de recomandări având ca termen de punere în aplicare sfârșitul anului 2019. Aceste recomandări erau legate de măsurile luate de statele membre pentru a aborda cauzele erorilor și calitatea activității organismelor de certificare. Recomandările respective rămân relevante în raport cu constatările și concluziile referitoare la acest exercițiu și Curtea va analiza la momentul potrivit modul în care li s-a dat curs. |
| --- | --- |

7.40.

Partea a doua – Performanță

| 7.41. | În 2018, Curtea a publicat opt rapoarte speciale privind cheltuielile legate de utilizarea durabilă a resurselor naturale. Rapoartele speciale referitoare la PAC au examinat sursele regenerabile de energie în zonele rurale, schema de plată de bază, opțiunile existente pentru finanțarea proiectelor de dezvoltare rurală, precum și bunăstarea animalelor. De asemenea, Curtea a publicat rapoarte privind poluarea atmosferică, captarea și stocarea carbonului, prevenirea inundațiilor și deșertificarea. În plus, Curtea a publicat un document de informare privind viitorul PAC și un aviz privind propunerile legislative pentru PAC post-2020 (a se vedea punctele 3.50-3.52). |
| --- | --- |

7.41.

| 7.42. | În cursul testelor efectuate cu privire la regularitatea operațiunilor în 2018, Curtea a examinat:






  (a) | punerea în practică și costurile acțiunilor de dezvoltare rurală incluse în eșantion, cu accent pe realizări; |
| --- | --- | --- |

7.42.

(a)

punerea în practică și costurile acțiunilor de dezvoltare rurală incluse în eșantion, cu accent pe realizări;

| (b) | măsurarea și raportarea performanței de către Comisie și de către statele membre în conformitate cu cadrul comun de monitorizare și evaluare al PAC, cu accent pe rezultatele acțiunilor. |
| --- | --- |

(b)

măsurarea și raportarea performanței de către Comisie și de către statele membre în conformitate cu cadrul comun de monitorizare și evaluare al PAC, cu accent pe rezultatele acțiunilor.

Evaluarea performanței acțiunilor de dezvoltare rurală

| 7.43. | Curtea a examinat un eșantion de 113 acțiuni de dezvoltare rurală (22), desfășurate în 18 state membre în cadrul a 13 măsuri, printre care:






  — | plăți compensatorii acordate fermierilor care își asumă angajamente de agromediu și climă sau care practică activități agricole în zone care se confruntă cu constrângeri naturale; |
| --- | --- | --- |

7.43.

—

plăți compensatorii acordate fermierilor care își asumă angajamente de agromediu și climă sau care practică activități agricole în zone care se confruntă cu constrângeri naturale;

| — | sprijin pentru modernizarea exploatațiilor agricole, de exemplu prin construcția de clădiri sau achiziționarea de echipamente noi; |
| --- | --- |

—

sprijin pentru modernizarea exploatațiilor agricole, de exemplu prin construcția de clădiri sau achiziționarea de echipamente noi;

| — | ajutor acordat tinerilor fermieri la înființarea unei întreprinderi; |
| --- | --- |

—

ajutor acordat tinerilor fermieri la înființarea unei întreprinderi;

| — | ajutor pentru servicii de bază și reînnoirea satelor în zonele rurale. |
| --- | --- |

—

ajutor pentru servicii de bază și reînnoirea satelor în zonele rurale.

| 7.44. | Curtea a evaluat dacă:






  — | acțiunile produseseră realizările așteptate; |
| --- | --- | --- |

7.44.

—

acțiunile produseseră realizările așteptate;

| — | statele membre verificaseră caracterul rezonabil al costurilor declarate în legătură cu proiectele de investiții; |
| --- | --- |

—

statele membre verificaseră caracterul rezonabil al costurilor declarate în legătură cu proiectele de investiții;

| — | opțiunile simplificate în materie de costuri fuseseră utilizate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

—

opțiunile simplificate în materie de costuri fuseseră utilizate în mod corespunzător.

Cele mai multe acțiuni au produs realizările așteptate

| 7.45. | La data auditului Curții, 103 dintre cele 113 acțiuni examinate de Curte fuseseră finalizate. În cele 10 cazuri în care acțiunile nu obținuseră realizările planificate, fie investițiile nu fuseseră făcute în conformitate cu normele și cu specificațiile aplicabile, fie beneficiarii supradeclaraseră suprafața agricolă eligibilă. |
| --- | --- |

7.45.

În general, statele membre au verificat caracterul rezonabil al costurilor, dar au utilizat doar într-o mică măsură opțiunile simplificate în materie de costuri

| 7.46. | În 47 dintre cele 49 de proiecte de investiții în exploatații sau de dezvoltare a unor întreprinderi pe care Curtea le-a examinat, statele membre introduseseră proceduri menite să verifice caracterul rezonabil al costurilor declarate, cum ar fi o procedură de achiziții, utilizarea costurilor de referință sau compararea ofertelor. Totuși, în unul dintre aceste cazuri, procedurile stabilite nu au fost urmate în mod adecvat. |
| --- | --- |

7.46.

| 7.47. | Curtea a subliniat în trecut faptul că, în cazul anumitor proiecte, opțiunile simplificate în materie de costuri au potențialul de a simplifica procedurile administrative și de a ține sub control costurile (23). Acest lucru este valabil în special pentru măsurile care cuprind acțiuni cu tipuri similare de activități și de cheltuieli (24). |
| --- | --- |

7.47.

| 7.48. | Statele membre au utilizat opțiuni simplificate în materie de costuri, precum sumele forfetare sau ratele forfetare, în trei dintre cele 49 de proiecte (a se vedea un exemplu în
  caseta 7.7
  ). Autoritățile naționale ar fi putut utiliza opțiuni simplificate în materie de costuri, cel puțin pentru anumite costuri, în alte 16 proiecte. În Raportul special nr. 11/2018, Curtea a adresat Comisiei recomandări menite să încurajeze utilizarea în mod corespunzător a acestor opțiuni.






  Caseta 7.7


  Un exemplu de utilizare a opțiunilor simplificate în materie de costuri






  În Finlanda, bugetul UE a finanțat prin rate forfetare costurile indirecte ale unui proiect de dezvoltare locală. Autoritățile naționale au identificat în prealabil categoriile de costuri indirecte și au calculat cuantumul finanțării sub forma unui procent fix din costurile directe conexe ale proiectului. |
| --- | --- |

7.48.

Caseta 7.7

Un exemplu de utilizare a opțiunilor simplificate în materie de costuri

În Finlanda, bugetul UE a finanțat prin rate forfetare costurile indirecte ale unui proiect de dezvoltare locală. Autoritățile naționale au identificat în prealabil categoriile de costuri indirecte și au calculat cuantumul finanțării sub forma unui procent fix din costurile directe conexe ale proiectului.

Cadrul comun de monitorizare și evaluare al PAC

| 7.49. | Cadrul comun de monitorizare și evaluare (CMEF) creat pentru PAC este un set de norme, proceduri și indicatori care are scopul de a furniza o evaluare periodică aprofundată a progreselor, a eficacității și a eficienței fiecărei măsuri în raport cu obiectivele PAC (25). Indicatorii sunt concepuți pentru: (a) a descrie produsul obținut în urma acțiunii PAC (în acest caz, indicatorii de realizare); (b) a măsura schimbările imediate aduse (indicatorii de rezultat); (c) a arăta consecințele pe termen lung ale unei acțiuni din perspectiva contribuției acesteia la obiectivele generale ale PAC (indicatorii de impact) (26). CMEF cere Comisiei și statelor membre să procedeze la evaluări pe baza unui plan multianual (27). |
| --- | --- |

7.49.

| 7.50. | Curtea a examinat indicatorii pentru 113 plăți din domeniul dezvoltării rurale și pentru 95 de plăți directe, ținând seama de definițiile prezentate în
  caseta 7.8
  . Curtea s-a concentrat pe indicatorii de rezultat, care ar trebui să aibă o legătură directă cu acțiunile. Această examinare a venit în completarea activității sale cu privire la utilizarea indicatorilor de performanță la nivel de program, concluziile acestei activități fiind prezentate în
  capitolul 3
  .






  Caseta 7.8


  Definiția resurselor, a realizărilor, a rezultatelor și a impactului
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

7.50.

Caseta 7.8

Definiția resurselor, a realizărilor, a rezultatelor și a impactului

Image 50

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 7.51. | Curtea a ținut seama de constatările sale anterioare cu privire la CMEF (28). Ea a remarcat în trecut că sistemul de monitorizare și de evaluare ar trebui să ofere informații cu privire la cazurile în care cheltuielile sunt – sau nu sunt – eficace și eficiente. În special, indicatorii de rezultat ar trebui să arate efectele directe și imediate ale acțiunii, și anume ce s-a obținut efectiv în urma cheltuielilor (29). |
| --- | --- |

7.51.

Deficiențe ale indicatorilor de rezultat utilizați pentru cheltuielile din domeniul dezvoltării rurale

| 7.52. | Curtea a semnalat în trecut faptul că este posibil ca acțiunile de dezvoltare să nu ajungă la rezultatele preconizate, deși obțin realizările fizice convenite (30). Anul acesta, Curtea a constatat că majoritatea acțiunilor au produs realizările preconizate (a se vedea punctul 7.45), dar, în același timp, a continuat să identifice o serie de deficiențe în ceea ce privește utilizarea indicatorilor de rezultat în cazul cheltuielilor pentru dezvoltare rurală. Rezultatele analizei Curții sunt prezentate pe scurt în
  caseta 7.9
  și sunt descrise la punctele de mai jos.






  Caseta 7.9


  Deficiențe în măsurarea și raportarea performanței obținute cu ajutorul cheltuielilor pentru dezvoltare rurală
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

7.52.

Caseta 7.9

Deficiențe în măsurarea și raportarea performanței obținute cu ajutorul cheltuielilor pentru dezvoltare rurală

Image 51

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Indicatorii de rezultat din CMEF nu acoperă toate cheltuielile din domeniul dezvoltării rurale

| 7.53. | Curtea a constatat că, pentru 35 dintre cele 113 acțiuni de dezvoltare rurală examinate, nu exista niciun indicator de rezultat relevant care să măsoare efectele imediate și directe ale acțiunii (a se vedea
  caseta 7.10
  ). Această observație este valabilă pentru măsura 13 („Plăți pentru zone care se confruntă cu constrângeri naturale sau cu alte constrângeri specifice”) și pentru cinci alte submăsuri (31). |
| --- | --- |

7.53.

| 7.54. | Curtea a constatat că, în 15 dintre cele 35 de proiecte pentru care nu exista un indicator de rezultat în CMEF, statele membre au remediat lacuna de raportare prin stabilirea propriilor indicatori naționali (a se vedea
  caseta 7.10
  ).






  Caseta 7.10


  Rezultatele nu au fost monitorizate în cazul a 20 dintre cele 113 (18 %) proiecte de dezvoltare rurală
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

7.54.

Caseta 7.10

Rezultatele nu au fost monitorizate în cazul a 20 dintre cele 113 (18 %) proiecte de dezvoltare rurală

Image 52

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

Informații limitate cu privire la contribuția cheltuielilor la aria de intervenție

| 7.55. | Cinci dintre cele 14 arii de intervenție examinate nu prezentau o legătură clară între obiectivele pe care le urmăreau și indicatorii de rezultat aferenți. În consecință, informațiile care există cu privire la contribuția acțiunilor sprijinite la realizarea obiectivelor sunt limitate. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | De exemplu, aria de intervenție 2B a fost concepută pentru „facilitarea intrării în sectorul agricol a unor fermieri calificați corespunzător și, în special, a reînnoirii generațiilor”. Majoritatea cheltuielilor din cadrul acestei arii reprezintă plăți efectuate către tinerii fermieri ca ajutor la înființarea unei întreprinderi. Singurul indicator de rezultat este „Procentajul exploatațiilor agricole cu investiții/planuri de afaceri pentru tinerii fermieri sprijinite”. Acest indicator oferă informații limitate referitoare la competențele fermierilor care intră în sectorul agricol sau la rata reală a reînnoirii generațiilor. |
| --- | --- |

7.56.

| 7.57. | Curtea a identificat trei cazuri în care criteriile de eligibilitate pentru selectarea acțiunilor nu aveau nicio legătură cu indicatorii de performanță aferenți (a se vedea exemplele din
  caseta 7.11
  ). Prin urmare, aceste acțiuni nu au contribuit la îndeplinirea obiectivelor ariei de intervenție.






  Caseta 7.11


  Proiecte care nu au nicio legătură cu obiectivele ariei de intervenție






  În Germania, un proiect care avea ca obiect construirea unui dig de prevenire a inundațiilor pentru a proteja un cartier medieval a fost desfășurat și declarat în cadrul ariei de intervenție 3B „Sprijinirea gestionării și a prevenirii riscurilor la nivelul exploatațiilor”. Indicatorul de rezultat aferent era „Procentajul exploatațiilor care participă la sisteme de gestionare a riscurilor”.
  Autoritățile suedeze au raportat sprijinul pentru promovarea de evenimente și pentru marketingul activităților agricole ca având o contribuție la aria de intervenție 4B „Îmbunătățirea gestionării apei”. Indicatorul de rezultat pentru această arie de intervenție era „Procentajul terenurilor agricole care fac obiectul contractelor de gestionare pentru îmbunătățirea gestionării apei”. |
| --- | --- |

7.57.

Caseta 7.11

Proiecte care nu au nicio legătură cu obiectivele ariei de intervenție

În Germania, un proiect care avea ca obiect construirea unui dig de prevenire a inundațiilor pentru a proteja un cartier medieval a fost desfășurat și declarat în cadrul ariei de intervenție 3B „Sprijinirea gestionării și a prevenirii riscurilor la nivelul exploatațiilor”. Indicatorul de rezultat aferent era „Procentajul exploatațiilor care participă la sisteme de gestionare a riscurilor”.

Autoritățile suedeze au raportat sprijinul pentru promovarea de evenimente și pentru marketingul activităților agricole ca având o contribuție la aria de intervenție 4B „Îmbunătățirea gestionării apei”. Indicatorul de rezultat pentru această arie de intervenție era „Procentajul terenurilor agricole care fac obiectul contractelor de gestionare pentru îmbunătățirea gestionării apei”.

Majoritatea indicatorilor de rezultat prezintă limitări și lacune

| 7.58. | Puțini indicatori de rezultat măsoară efectele directe de sprijinului. Astfel, 17 dintre cei 25 de indicatori de rezultat pentru dezvoltarea rurală măsurau nivelul de sprijin acordat și nu dacă sprijinul contribuise în mod eficace la aria de intervenție (32). |
| --- | --- |

7.58.

| 7.59. | Unii indicatori de rezultat sunt impreciși. Unul dintre indicatorii stabiliți pentru a măsura efectele măsurii 7 („Servicii de bază și reînnoirea satelor în zonele rurale”) este „Procentajul populației rurale care beneficiază de servicii/infrastructuri îmbunătățite”. Prin „populație” se înțelege „dimensiunea populației din zonă (de exemplu, localitate, grup de localități etc.) care beneficiază de serviciu/infrastructură”. În astfel de cazuri, statele membre pot raporta întreaga populație a localității în care a fost pusă în aplicare o acțiune, indiferent de numărul efectiv de utilizatori care beneficiază de pe urma acțiunii. Curtea a identificat deja această problemă pentru perioada de programare anterioară (2007-2013) (33). |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | Șase dintre indicatorii de rezultat utilizează sondaje efectuate pe eșantioane de operațiuni încheiate și legate de aria de intervenție vizată. Metodologia utilizată pentru calculul acestor indicatori se bazează pe orientări generale, care au fost emise de Comisie după ce implementarea proiectelor începuse deja. |
| --- | --- |

7.60.

Deficiențe similare în cazul indicatorilor de rezultat pentru plățile directe

| 7.61. | În urma examinării plăților directe din eșantion, Curtea a confirmat principalele deficiențe de la nivelul monitorizării performanței acestora, pe care le-a semnalat în două rapoarte speciale: Raportul special nr. 1/2016, intitulat „Sprijinul pentru veniturile fermierilor: este sistemul utilizat de Comisie pentru măsurarea performanței acestui sprijin bine conceput și bazat pe date temeinice?”; și Raportul special nr. 10/2017, intitulat „Sprijinul acordat de UE pentru tinerii fermieri ar trebui să fie mai bine direcționat, astfel încât să stimuleze o reînnoire eficace a generațiilor”. |
| --- | --- |

7.61.

| 7.62. | Unul dintre obiectivele plăților directe către tinerii fermieri este de „îmbunătățirea competitivității agricole”. Indicatorii de rezultat aferenți nu prezintă însă o legătură clară cu substanța plăților, deoarece măsoară „Valoarea adăugată pentru producătorii primari în lanțul de aprovizionare cu alimente”, „Comerțul cu produse agricole al UE” și „Prețurile produselor de bază în UE față de prețurile practicate la nivel mondial” (34). |
| --- | --- |

7.62.

| 7.63. | Curtea a abordat anterior chestiunea performanței plății pentru înverzire (35). Ea a constatat că indicatorul de rezultat al Comisiei care măsoară „Proporția suprafeței care face obiectul unor practici de ecologizare” avea o utilitate limitată în monitorizarea rezultatelor obținute cu ajutorul înverzirii. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | Ca urmare a secetelor din 2017 și 2018, anumite state membre au permis fermierilor să utilizeze terenurile declarate „zone de interes ecologic” (36) (în principal, terenuri lăsate în pârloagă) pentru producție. Statele membre au raportat realizări și rezultate bazate pe zonele de interes ecologic declarate inițial de fermieri și nu în funcție de utilizarea efectivă a terenului. Acest lucru a afectat în mod negativ fiabilitatea indicatorilor de realizare și de rezultat aferenți plăților pentru înverzire. |
| --- | --- |

7.64.

Concluzie și recomandări

Concluzie

| 7.65. | Majoritatea acțiunilor finalizate din domeniul dezvoltării rurale pe care Curtea le-a examinat au produs realizările scontate. Statele membre au urmat în general proceduri menite să verifice caracterul rezonabil al costurilor proiectelor, dar au utilizat într-o mică măsură opțiunile simplificate în materie de costuri. |
| --- | --- |

7.65.

| 7.66. | Curtea a identificat mai multe deficiențe în modul în care Comisia și statele membre au aplicat indicatorii de rezultat din CMEF pentru a măsura și a raporta performanța cheltuielilor consacrate agriculturii și dezvoltării rurale în actuala perioadă de programare 2014-2020. În propunerea de introducere a unui model de obținere a rezultatelor bazat pe performanță pentru PAC în perioada de după 2020, Comisia a definit indicatori comuni de realizare, de rezultat și de impact (37). În Avizul nr. 7/2018 referitor la această propunere, Curtea a salutat trecerea la un model bazat pe performanță, dar a constatat că acești indicatori nu erau deocamdată pe deplin dezvoltați (38) și a formulat observații specifice cu privire la indicatorii propuși (39). |
| --- | --- |

7.66.

Recomandări

Recomandarea 7.1 – Remedierea deficiențelor în măsurarea și raportarea performanței PAC

Pentru perioada de după 2020, Comisia ar trebui să țină seama de deficiențele identificate de Curte în actualul cadru, astfel încât să se asigure că indicatorii de rezultat măsoară în mod corespunzător efectele acțiunilor și au o legătură clară cu intervențiile aferente și cu obiectivele de politică vizate (a se vedea punctele 7.52-7.64).

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: 2020

---

(1)  Articolul 110 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 549).

(2)  Articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013.

(3)  Eșantionul a fost alcătuit din 95 de plăți directe, 14 măsuri de piață, 136 de plăți din cadrul programelor de dezvoltare rurală și 6 plăți pentru pescuit, mediu și acțiuni climatice.

(4)  Belgia, Bulgaria, Cehia, Danemarca, Germania, Estonia, Grecia, Spania, Franța, Italia, Cipru, Ungaria, Țările de Jos, Austria, Polonia, Portugalia, România, Slovenia, Slovacia, Finlanda, Suedia și Regatul Unit. Eșantionul a cuprins și trei operațiuni aflate în gestiune directă.

(5)  Curtea a identificat, de asemenea, 12 cazuri de nerespectare a normelor, care nu au avut însă niciun impact financiar.

(6)  Nivelul de eroare este calculat pe baza unui eșantion reprezentativ. Cifra indicată reprezintă cea mai bună estimare. Curtea are în proporție de 95 % certitudinea că nivelul de eroare estimat din cadrul populației se situează între 1,2 % și 3,6 % (limita inferioară, respectiv superioară a nivelului de eroare).

(7)  Plățile de ajutoare decuplate se efectuează pentru toate terenurile agricole eligibile, indiferent dacă acestea sunt utilizate pentru producție sau nu.

(8)  https://ec.europa.eu/agriculture/direct-support/iacs_en.

(9)  A se vedea punctul 7.17 din Raportul anual pe 2015 al Curții, punctul 7.13 din Raportul anual pe 2016 al Curții și punctul 7.16 din Raportul anual pe 2017 al Curții.

(10)  A se vedea punctul 7.17 din Raportul anual pe 2015 al Curții.

(11)  A se vedea punctele 7.46-7.55 din Raportul anual pe 2017 al Curții.

(12)  A se vedea punctul 7.15 din Raportul anual pe 2016 al Curții și punctul 7.16 din Raportul anual pe 2017 al Curții.

(13)  Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 487).

(14)  A se vedea punctul 7.26 din Raportul anual pe 2016 al Curții.

(15)  A se vedea, de asemenea, Raportul special nr. 7/2017 al Curții, intitulat „Noul rol al organismelor de certificare în ceea ce privește cheltuielile din cadrul PAC: un pas înainte către un model de audit unic, însă există în continuare deficiențe semnificative care trebuie remediate”.

(16)  Pentru a-și estima capacitatea de corecție, DG AGRI utilizează o medie mobilă ajustată a recuperărilor și a corecțiilor financiare.

(17)  Spania (Andaluzia și Aragon), Italia (AGREA), Polonia, Regatul Unit (Scoția).

(18)  La punctul 7.67 (recomandarea 5) din Raportul anual pe 2015 al Curții, se recomanda Comisiei „să actualizeze manualul de audit al DG AGRI prin includerea unor proceduri de audit detaliate și a unor cerințe în materie de documentație pentru verificarea datelor furnizate de statele membre și utilizate pentru calcularea corecțiilor financiare”.

(19)  În urma auditului său din 2017 cu privire la strategia de control a DG AGRI pentru PAC 2014-2020, Serviciul de Audit Intern a recomandat ca „DG AGRI să își consolideze procedura de calcul a corecțiilor financiare și să își actualizeze manualul de audit dacă este necesar”.

(20)  A se vedea punctul 7.37 din Raportul anual pe 2017 al Curții.

(21)  Statele membre trebuie să prezinte DG AGRI două serii de date statistice până la data de 15 iulie a fiecărui an: date referitoare la controale (o bază de date cuprinzătoare care să conțină toți beneficiarii care au depus cereri, indicând dacă aceștia au făcut obiectul controalelor administrative și al celor la fața locului și care sunt rezultatele controalelor respective) și statistici de control (rezultate rezumate ale controalelor pentru principalele linii bugetare).

(22)  Dintre cele 136 de operațiuni din cadrul dezvoltării rurale incluse în eșantion, Curtea a acoperit 113 acțiuni aprobate în actuala perioadă de programare (2014-2020).

(23)  A se vedea punctul 7.63 din Raportul anual pe 2017 al Curții.

(24)  A se vedea punctul 56 din Raportul special nr. 11/2018 al Curții, intitulat „Noile opțiuni pentru finanțarea proiectelor de dezvoltare rurală sunt mai simple, dar nu sunt axate pe rezultate”.

(25)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/cap-glance/cmef_en

(26)  Raportul special nr. 1/2016, intitulat „Sprijinul pentru veniturile fermierilor: este sistemul utilizat de Comisie pentru măsurarea performanței acestui sprijin bine conceput și bazat pe date temeinice?”

(27)  Statele membre trebuiau să trimită primele evaluări pentru perioada 2014-2020 până la sfârșitul lunii iunie 2019.

(28)  În special, Raportul special nr. 12/2013 al Curții, intitulat „Pot demonstra Comisia și statele membre că bugetul UE alocat politicii de dezvoltare rurală este cheltuit în mod corespunzător?”; Raportul special nr. 12/2015, intitulat „Prioritatea pe care și-a stabilit-o UE de a promova o economie rurală bazată pe cunoaștere a fost afectată de gestionarea defectuoasă a măsurilor de transfer de cunoștințe și a măsurilor de consiliere”; Raportul special nr. 1/2016, intitulat „Sprijinul pentru veniturile fermierilor: este sistemul utilizat de Comisie pentru măsurarea performanței acestui sprijin bine conceput și bazat pe date temeinice?”; Raportul special nr. 10/2017, intitulat „Sprijinul acordat de UE pentru tinerii fermieri ar trebui să fie mai bine direcționat, astfel încât să stimuleze o reînnoire eficace a generațiilor”; Raportul special nr. 16/2017, intitulat „Programarea pentru dezvoltarea rurală: este necesar să se reducă complexitatea și să se pună un accent mai mare pe rezultate”.

(29)  Raportul special nr. 12/2013, intitulat „Pot demonstra Comisia și statele membre că bugetul UE alocat politicii de dezvoltare rurală este cheltuit în mod corespunzător?”

(30)  A se vedea punctul 79 din Raportul special nr. 25/2015 al Curții, intitulat „Sprijinul acordat de UE pentru infrastructura rurală: se poate obține un raport costuri-beneficii mult mai bun”.

(31)  1.2 („Activități demonstrative și acțiuni de informare”), 4.2 („Investiții în prelucrarea/comercializarea și/sau dezvoltarea de produse agricole”), 4.3 („Investiții în infrastructură legate de dezvoltarea, modernizarea sau adaptarea sectoarelor agricol și forestier”), 8.3 („Prevenirea daunelor cauzate pădurilor de incendii, de dezastre naturale și de evenimente catastrofale”) și 19.4 („Sprijin pentru costurile de funcționare și animare”).

(32)  De exemplu: „Procentajul exploatațiilor agricole cu sprijin prin programul de dezvoltare rurală pentru investiții în restructurare sau modernizare” se referă la numărul total al exploatațiilor agricole care au primit sprijin pentru investiții în restructurare și/sau modernizare în cadrul măsurii 4 împărțit la numărul total al exploatațiilor agricole din anul de referință.

(33)  A se vedea punctul 81 din Raportul special nr. 25/2015 al Curții, intitulat „Sprijinul acordat de UE pentru infrastructura rurală: se poate obține un raport costuri-beneficii mult mai bun”.

(34)  A se vedea punctul 71 și punctul 90 din Raportul special nr. 10/2017 al Curții, intitulat „Sprijinul acordat de UE pentru tinerii fermieri ar trebui să fie mai bine direcționat, astfel încât să stimuleze o reînnoire eficace a generațiilor”.

(35)  A se vedea punctele 7.43-7.54 din Raportul anual pe 2016 al Curții și punctele 26-33 din Raportul special nr. 21/2017 al Curții, intitulat „Înverzirea: o schemă de sprijin pentru venit mai complexă, însă ineficace deocamdată din punctul de vedere al impactului asupra mediului”.

(36)  Fermierii care dețin un teren arabil mai mare de 15 ha trebuie să se asigure că cel puțin 5 % din suprafața respectivă corespunde unei zone de interes ecologic rezervate elementelor benefice din punct de vedere ecologic, cum ar fi pârloage sau garduri vii și arbori.

(37)  A se vedea anexa I la COM(2018) 392: Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului.

(38)  Punctul 70 din Avizul nr. 7/2018.

(39)  Anexa I la Avizul nr. 7/2018.

ANEXA 7.1

REZULTATELE TESTELOR EFECTUATE PE OPERAȚIUNI PENTRU RUBRICA RESURSE NATURALE

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI |
| Plăți directe | 95 | 121 |
| Măsuri de piață, dezvoltare rurală, pescuit, mediu și acțiuni climatice | 156 | 109 |
| Total operațiuni pentru rubrica Resurse naturale | 251 | 230 |
| IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE |
| Nivelul de eroare estimat: Resurse naturale | 2,4 % | 2,4 % |
| | Limita superioară a nivelului de eroare (UEL) | 3,6 % | |
| | Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL) | 1,2 % | |

2018

2017

DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI

Plăți directe

95

121

Măsuri de piață, dezvoltare rurală, pescuit, mediu și acțiuni climatice

156

109

Total operațiuni pentru rubrica Resurse naturale

251

230

IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE

Nivelul de eroare estimat: Resurse naturale

2,4 %

2,4 %

Limita superioară a nivelului de eroare (UEL)

3,6 %

Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL)

1,2 %

ANEXA 7.2

INFORMAȚII PRIVIND ACȚIUNEA UE ÎN STATELE MEMBRE SAU ÎN REGIUNI

PREZENTARE GENERALĂ A REZULTATELOR TESTELOR EFECTUATE PE OPERAȚIUNI PENTRU FIECARE STAT MEMBRU ÎN CEEA CE PRIVEȘTE MĂSURILE DE PIAȚĂ, DEZVOLTAREA RURALĂ, PESCUITUL, MEDIUL ȘI ACȚIUNILE CLIMATICE (1)

Image 53

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

---

(1)  Au fost excluse cele trei operațiuni examinate care fac obiectul gestiunii directe.

ANEXA 7.3

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE

| Anul | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate |
| --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu mai este aplicabilă | Probe insuficiente |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2015 | 7.67. În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor exprimate pentru exercițiul 2015, Curtea recomandă Comisiei următoarele, în ceea ce privește FEGA: | | | | | | |
| Recomandarea 1: să depună în continuare eforturi pentru a acționa în cazurile în care legislația națională nu este conformă cu legislația UE, utilizând toate mijloacele juridice aflate la dispoziția sa, în special suspendarea plăților. | X | | | | | |
| Recomandarea 2: să monitorizeze anual rezultatele evaluărilor calității sistemului LPIS realizate de statele membre și să verifice dacă toate statele membre ale căror evaluări au fost negative iau în mod efectiv măsurile corective care sunt necesare. | X | | | | | |
| în ceea ce privește dezvoltarea rurală: | | | | | | |
| Recomandarea 3: să se asigure că toate planurile de acțiune ale statelor membre destinate să remedieze erorile din domeniul dezvoltării rurale conțin măsuri eficace în materie de achiziții publice. | X | | | | | |
| în ceea ce privește FEGA și dezvoltarea rurală: | | | | | | |
| Recomandarea 4: să monitorizeze organismele de certificare și să le sprijine activ în eforturile de a-și îmbunătăți activitățile și metodologia privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor, astfel încât aceste organisme să poată furniza informații fiabile pentru estimarea Comisiei cu privire la rata de eroare ajustată. | X | | | | | |
| Recomandarea 5: să actualizeze manualul de audit al DG AGRI prin includerea unor proceduri de audit detaliate și a unor cerințe în materie de documentație pentru verificarea datelor furnizate de statele membre și utilizate pentru calcularea corecțiilor financiare. | X | | | | | |
| în ceea ce privește pescuitul: | | | | | | |
| Recomandarea 6: să îmbunătățească măsura în care auditurile de conformitate realizate de DG MARE respectă standardele internaționale de audit. | X | | | | | |

Anul

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu mai este aplicabilă

Probe insuficiente

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2015

7.67. În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor exprimate pentru exercițiul 2015, Curtea recomandă Comisiei următoarele, în ceea ce privește FEGA:

Recomandarea 1: să depună în continuare eforturi pentru a acționa în cazurile în care legislația națională nu este conformă cu legislația UE, utilizând toate mijloacele juridice aflate la dispoziția sa, în special suspendarea plăților.

X

Recomandarea 2: să monitorizeze anual rezultatele evaluărilor calității sistemului LPIS realizate de statele membre și să verifice dacă toate statele membre ale căror evaluări au fost negative iau în mod efectiv măsurile corective care sunt necesare.

X

în ceea ce privește dezvoltarea rurală:

Recomandarea 3: să se asigure că toate planurile de acțiune ale statelor membre destinate să remedieze erorile din domeniul dezvoltării rurale conțin măsuri eficace în materie de achiziții publice.

X

în ceea ce privește FEGA și dezvoltarea rurală:

Recomandarea 4: să monitorizeze organismele de certificare și să le sprijine activ în eforturile de a-și îmbunătăți activitățile și metodologia privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor, astfel încât aceste organisme să poată furniza informații fiabile pentru estimarea Comisiei cu privire la rata de eroare ajustată.

X

Recomandarea 5: să actualizeze manualul de audit al DG AGRI prin includerea unor proceduri de audit detaliate și a unor cerințe în materie de documentație pentru verificarea datelor furnizate de statele membre și utilizate pentru calcularea corecțiilor financiare.

X

în ceea ce privește pescuitul:

Recomandarea 6: să îmbunătățească măsura în care auditurile de conformitate realizate de DG MARE respectă standardele internaționale de audit.

X

---

CAPITOLUL 8

Securitate și cetățenie

CUPRINS

| Introducere | 8.1-8.5 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a rubricii din cadrul financiar multianual | 8.2-8.4 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 8.5 |
| --- | --- |

| Partea întâi – Regularitatea operațiunilor | 8.6-8.17 |
| --- | --- |

| Examinarea sistemelor selectate | 8.8-8.16 |
| --- | --- |

| Gestiunea partajată a FAMI și a FSI | 8.8-8.10 |
| --- | --- |

| Gestiunea directă/indirectă a FAMI și a FSI | 8.11-8.13 |
| --- | --- |

| Programul „Produse alimentare și hrană pentru animale” | 8.14-8.16 |
| --- | --- |

| Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță | 8.17 |
| --- | --- |

| Concluzie și recomandări | 8.18 |
| --- | --- |

| Partea a doua – Performanță | 8.19-8.20 |
| --- | --- |

Introducere

| 8.1. | Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la rubrica Securitate și cetățenie din cadrul financiar multianual (CFM).
  Caseta 8.1
  oferă o imagine de ansamblu a principalelor activități și cheltuieli efectuate pentru această rubrică în 2018.






  Caseta 8.1


  Rubrica Securitate și cetățenie din CFM – prezentare defalcată pentru 2018







  Prezentare defalcată a plăților:





  Plățile și populația de audit:










  (1) | Datele includ cheltuieli pentru domeniile consumatori, justiție, drepturi, egalitate și cetățenie. |
| --- | --- | --- |

8.1.

Caseta 8.1

Rubrica Securitate și cetățenie din CFM – prezentare defalcată pentru 2018

Prezentare defalcată a plăților:

Image 54

Plățile și populația de audit:

Image 55

(1)

Datele includ cheltuieli pentru domeniile consumatori, justiție, drepturi, egalitate și cetățenie.

| (2) | Plățile în avans și plățile în avans validate și închise sunt conforme cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 13 din
  anexa 1.1
  ). |
| --- | --- |

(2)

Plățile în avans și plățile în avans validate și închise sunt conforme cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 13 din
  anexa 1.1
  ).

| Sursa: | Conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2018. |
| --- | --- |

Sursa:

Conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2018.

Scurtă descriere a rubricii din cadrul financiar multianual

| 8.2. | Această rubrică acoperă mai multe politici al căror obiectiv comun este de a consolida conceptul de cetățenie europeană prin crearea unui spațiu de libertate, de justiție și de securitate fără frontiere interne. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | După cum se arată în
  caseta 8.1
  , cel mai important domeniu de cheltuieli din cadrul acestei rubrici este migrația și securitatea. Astfel, majoritatea cheltuielilor sunt finanțate doar din două fonduri: Fondul pentru azil, migrație și integrare (1) (FAMI) și Fondul pentru securitate internă (FSI) (2). Gestionarea celei mai mari părți a finanțării provenite din FAMI și din FSI este partajată între statele membre și DG Migrație și Afaceri Interne (DG HOME) din cadrul Comisiei. Obiectivul FAMI este de a contribui la gestionarea eficace a fluxurilor de migrație și de a introduce o abordare comună la nivelul UE în materie de azil și imigrație. FSI urmărește să asigure un nivel ridicat de securitate în UE. Acesta este compus din două instrumente (3): FSI-Frontiere și vize și FSI-Poliție. Primul instrument furnizează sprijin pentru introducerea de măsuri armonizate de gestionare a frontierelor, precum și pentru dezvoltarea unei politici comune în materie de vize, în timp ce al doilea instrument se axează pe cooperarea între autoritățile de aplicare a legii și pe îmbunătățirea capacității de a gestiona riscurile și crizele în materie de securitate. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | O altă parte importantă din bugetul aferent acestei rubrici bugetare constă în finanțarea alocată unui număr de 13 agenții descentralizate (4) care au un rol activ în punerea în aplicare a priorităților-cheie ale UE în domeniile migrației și securității, cooperării judiciare și sănătății. Urmează apoi programul „Produse alimentare și hrană pentru animale”, care urmărește să asigure sănătatea oamenilor, a animalelor și a plantelor în toate etapele lanțului alimentar, și programul-cadru al UE „Europa creativă” de susținere a culturii și a audiovizualului. Nu în ultimul rând, bugetul acoperă o serie de programe destinate realizării obiectivului comun reprezentat de consolidarea spațiului de securitate și cetățenie; acestea sunt programe din domeniul justiției și al consumatorilor și programul privind drepturile, egalitatea și cetățenia. |
| --- | --- |

8.4.

Sfera și abordarea auditului

| 8.5. | Aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a examinat un eșantion de 18 operațiuni, care a fost astfel constituit încât să permită Curții să formuleze o opinie cu privire la cheltuielile de la buget în ansamblul lor, dar care nu era menit să fie reprezentativ pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această rubrică din cadrul CFM (cu alte cuvinte, Curtea nu a estimat rata de eroare globală care afectează această rubrică). Această alegere a fost motivată de nivelul relativ scăzut al plăților pentru acest domeniu de politică în 2018 (aproximativ 2 % din totalul plăților UE). Eșantionul a fost alcătuit din șapte operațiuni derulate în gestiune partajată cu statele membre (5), din șase operațiuni gestionate direct și două operațiuni gestionate indirect de către Comisie, precum și din trei operațiuni care implicau validarea și închiderea unor plăți în avans către agenții. De asemenea, Curtea a examinat următoarele aspecte privind rubrica Securitate și cetățenie în 2018:






  (a) | principalele sisteme utilizate de DG HOME și de statele membre pentru a furniza o asigurare cu privire la regularitatea plăților din cadrul FAMI și al FSI, precum și sistemele utilizate de DG Sănătate și Siguranță Alimentară (DG SANTE) din cadrul Comisiei, cu scopul de a oferi o asigurare cu privire la regularitatea plăților efectuate în cadrul programului „Produse alimentare și hrană pentru animale”; |
| --- | --- | --- |

8.5.

(a)

principalele sisteme utilizate de DG HOME și de statele membre pentru a furniza o asigurare cu privire la regularitatea plăților din cadrul FAMI și al FSI, precum și sistemele utilizate de DG Sănătate și Siguranță Alimentară (DG SANTE) din cadrul Comisiei, cu scopul de a oferi o asigurare cu privire la regularitatea plăților efectuate în cadrul programului „Produse alimentare și hrană pentru animale”;

| (b) | fiabilitatea informațiilor cu privire la regularitate prezentate în rapoartele anuale de activitate ale DG HOME și ale DG SANTE, coerența metodologiei de estimare a sumelor expuse riscului și a viitoarelor corecții și recuperări; |
| --- | --- |

(b)

fiabilitatea informațiilor cu privire la regularitate prezentate în rapoartele anuale de activitate ale DG HOME și ale DG SANTE, coerența metodologiei de estimare a sumelor expuse riscului și a viitoarelor corecții și recuperări;

| (c) | pentru partea a doua a acestui capitol, Curtea s-a concentrat pe indicatorii de performanță pentru FAMI și FSI. |
| --- | --- |

(c)

pentru partea a doua a acestui capitol, Curtea s-a concentrat pe indicatorii de performanță pentru FAMI și FSI.

Partea întâi – Regularitatea operațiunilor

| 8.6. | Dintre cele 18 operațiuni examinate de Curte, trei (17 %) conțineau erori, dintre care una era cuantificabilă și depășea pragul de semnificație de 2 %. Aceasta era o operațiune care făcea obiectul gestiunii partajate în cadrul FAMI în Spania (eroare de 9,4 %) și care este explicată în
  caseta 8.2
  . Întrucât nu s-a intenționat ca eșantionul să fie reprezentativ pentru cheltuielile aferente acestei rubrici, Curtea nu a calculat o rată de eroare globală.






  Caseta 8.2


  Dovezile privind serviciile de interpretariat prestate nu sunt întotdeauna suficiente






  În Spania, FAMI sprijină autoritățile naționale în prelucrarea de către acestea a cererilor de azil, prin cofinanțarea serviciilor de interpretare prestate pentru persoanele care solicită protecție internațională. Curtea a verificat înregistrările pentru un eșantion de 10 sesiuni de interpretariat pentru a identifica dacă au fost îndeplinite condițiile pentru efectuarea plății. Curtea a constatat că, pentru una dintre sesiuni, aceste înregistrări nu corespundeau cu numărul de ore declarat, nu indicau câte persoane au beneficiat de asistență și nu erau avizate în mod corespunzător de către un ofițer din cadrul Serviciului pentru azil din Spania. Prin urmare, costurile acestei acțiuni au fost supraevaluate. |
| --- | --- |

8.6.

Caseta 8.2

Dovezile privind serviciile de interpretariat prestate nu sunt întotdeauna suficiente

În Spania, FAMI sprijină autoritățile naționale în prelucrarea de către acestea a cererilor de azil, prin cofinanțarea serviciilor de interpretare prestate pentru persoanele care solicită protecție internațională. Curtea a verificat înregistrările pentru un eșantion de 10 sesiuni de interpretariat pentru a identifica dacă au fost îndeplinite condițiile pentru efectuarea plății. Curtea a constatat că, pentru una dintre sesiuni, aceste înregistrări nu corespundeau cu numărul de ore declarat, nu indicau câte persoane au beneficiat de asistență și nu erau avizate în mod corespunzător de către un ofițer din cadrul Serviciului pentru azil din Spania. Prin urmare, costurile acestei acțiuni au fost supraevaluate.

| 8.7. | În plus, Curtea a constatat că criteriile de selecție și de atribuire fuseseră aplicate incorect în două operațiuni – una referitoare la un grant și cealaltă referitoare la un contract de prestări de servicii. Nerespectarea normelor în materie de selecție și de achiziții publice poate afecta eligibilitatea costurilor declarate și poate submina buna gestiune financiară a cheltuielilor UE. Curtea descrie acest lucru în
  caseta 8.3
  .






  Caseta 8.3


  Deficiențe în aplicarea normelor în materie de achiziții publice






  Conform legislației UE, costurile suportate de beneficiarii fondurilor UE trebuie să fie rezonabile și justificate și să respecte principiile bunei gestiuni financiare, în special în ceea ce privește economia și eficiența.
  Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură a UE a atribuit un grant unui muzeu din Țările de Jos, în cadrul programului privind cultura. Dispozițiile generale ale acordului de grant specificau că, pentru achiziția de bunuri sau de servicii, beneficiarul trebuie să atribuie contractul pe baza ofertei cu prețul cel mai scăzut sau a ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic.
  Curtea a verificat o procedură de achiziții publice lansată de către beneficiar pentru editarea și publicarea a trei cărți. Curtea a constatat că invitația de participare la procedura de ofertare nu includea criterii clare de eligibilitate și de atribuire și nu preciza dacă decizia de atribuire urma să fie bazată pe oferta cu prețul cel mai scăzut sau pe oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic. În plus, în cursul evaluării ofertelor, beneficiarul a ajustat prețul uneia dintre oferte fără consultarea ofertantului și a aplicat criterii de atribuire care nu erau indicate în invitația de participare la procedura de ofertare.
  În consecință, beneficiarul nu a oferit garanția că cheltuielile rezultate din acest contract erau rezonabile, justificate sau conforme cu principiul bunei gestiuni financiare.
  Agenția ar putea preveni astfel de situații în viitor prin consolidarea îndrumărilor sale adresate beneficiarilor și prin întărirea controalelor administrative legate de achizițiile publice ale acestora. |
| --- | --- |

8.7.

Caseta 8.3

Deficiențe în aplicarea normelor în materie de achiziții publice

Conform legislației UE, costurile suportate de beneficiarii fondurilor UE trebuie să fie rezonabile și justificate și să respecte principiile bunei gestiuni financiare, în special în ceea ce privește economia și eficiența.

Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură a UE a atribuit un grant unui muzeu din Țările de Jos, în cadrul programului privind cultura. Dispozițiile generale ale acordului de grant specificau că, pentru achiziția de bunuri sau de servicii, beneficiarul trebuie să atribuie contractul pe baza ofertei cu prețul cel mai scăzut sau a ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic.

Curtea a verificat o procedură de achiziții publice lansată de către beneficiar pentru editarea și publicarea a trei cărți. Curtea a constatat că invitația de participare la procedura de ofertare nu includea criterii clare de eligibilitate și de atribuire și nu preciza dacă decizia de atribuire urma să fie bazată pe oferta cu prețul cel mai scăzut sau pe oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic. În plus, în cursul evaluării ofertelor, beneficiarul a ajustat prețul uneia dintre oferte fără consultarea ofertantului și a aplicat criterii de atribuire care nu erau indicate în invitația de participare la procedura de ofertare.

În consecință, beneficiarul nu a oferit garanția că cheltuielile rezultate din acest contract erau rezonabile, justificate sau conforme cu principiul bunei gestiuni financiare.

Agenția ar putea preveni astfel de situații în viitor prin consolidarea îndrumărilor sale adresate beneficiarilor și prin întărirea controalelor administrative legate de achizițiile publice ale acestora.

Examinarea sistemelor selectate

Gestiunea partajată a FAMI și a FSI

| 8.8. | După trecerea a patru ani din perioada de programare de șapte ani, se constată o creștere semnificativă a ratei de implementare de către statele membre a programelor lor naționale. Cu toate acestea, valoarea sumelor necheltuite continuă să crească, ceea ce poate spori presiunea exercitată asupra autorităților naționale pe măsură ce programele se apropie de închidere. În
  caseta 8.4
  sunt prezentate plățile anuale pe care statele membre le-au raportat în conturile lor de la începutul perioadei de programare și pe care le-au transmis Comisiei pentru validare și închidere și pentru rambursarea lor ulterioară.






  Caseta 8.4


  Ritmul de execuție a plăților aferente programelor naționale din cadrul FAMI și al FSI a fost accelerat, dar, în același timp, bugetul disponibil continuă să crească















  (*) | Cheltuielile aferente FAMI/FSI suportate la nivel de stat membru sunt declarate și aprobate de Comisie în anul următor execuției lor. Astfel, execuția bugetului Comisiei pentru 2018 include cheltuielile statelor membre efectuate în 2017. |
| --- | --- | --- |

8.8.

Caseta 8.4

Ritmul de execuție a plăților aferente programelor naționale din cadrul FAMI și al FSI a fost accelerat, dar, în același timp, bugetul disponibil continuă să crească

Image 56

(*)

Cheltuielile aferente FAMI/FSI suportate la nivel de stat membru sunt declarate și aprobate de Comisie în anul următor execuției lor. Astfel, execuția bugetului Comisiei pentru 2018 include cheltuielile statelor membre efectuate în 2017.

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 8.9. | Curtea a auditat sistemele de gestiune și control a șapte autorități responsabile cu implementarea programelor naționale aferente FAMI/FSI în statele membre (6). Scopul urmărit de Curte a fost să confirme că autoritățile au efectuat controale adecvate în ceea ce privește: (a) selecția și atribuirea granturilor; (b) verificarea și validarea cheltuielilor; (c) pista de audit și (d) întocmirea conturilor anuale (7). Toate autoritățile elaboraseră proceduri detaliate, care erau, în general, suficiente pentru a răspunde cerințelor prevăzute de regulamentele privind FAMI și FSI. De asemenea, Curtea a selectat 70 de dosare (10 de la fiecare autoritate națională vizitată) și a examinat dacă aceste proceduri au fost puse în aplicare în mod corect. |
| --- | --- |

8.9.

| 8.10. | Auditul Curții a evidențiat următoarele deficiențe:






  Caseta 8.5


  Deficiențe de sistem referitoare la FAMI și la FSI | Statele membre | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Deficiența | Impactul potențial | |
| | (a) | Selecția și atribuirea granturilor:
  În Suedia, în cursul evaluării propunerilor pentru acțiunile FAMI, autoritatea responsabilă nu a procedat la o clasificare a proiectelor și nu a stabilit un prag, astfel încât proiectele care se situau sub acesta să fie respinse. |

8.10.

Caseta 8.5

Deficiențe de sistem referitoare la FAMI și la FSI

Statele membre

Deficiența

Impactul potențial

(a)

În Suedia, în cursul evaluării propunerilor pentru acțiunile FAMI, autoritatea responsabilă nu a procedat la o clasificare a proiectelor și nu a stabilit un prag, astfel încât proiectele care se situau sub acesta să fie respinse.

Proiecte mai puțin eficiente decât se preconiza

| (b) | Verificarea și validarea cheltuielilor:
  Autoritatea română responsabilă de programul național aferent FSI nu verifica în mod sistematic, în cursul vizitelor sale la fața locului, la beneficiari, dacă cheltuielile fuseseră efectiv suportate.
  În Suedia, controalele privind dubla finanțare nu erau exhaustive.
  În Spania și în Suedia, controalele efectuate de autoritățile responsabile pentru programul național aferent FAMI nu erau suficiente pentru a garanta că beneficiarii respectau normele naționale și/sau ale UE în materie de achiziții. |
| --- | --- |

(b)

Autoritatea română responsabilă de programul național aferent FSI nu verifica în mod sistematic, în cursul vizitelor sale la fața locului, la beneficiari, dacă cheltuielile fuseseră efectiv suportate.

În Suedia, controalele privind dubla finanțare nu erau exhaustive.

În Spania și în Suedia, controalele efectuate de autoritățile responsabile pentru programul național aferent FAMI nu erau suficiente pentru a garanta că beneficiarii respectau normele naționale și/sau ale UE în materie de achiziții.

Nedetectarea unor cheltuieli neeligibile și a unor nereguli privind achizițiile

| (c) | Pista de audit:
  Autoritatea germană responsabilă de programul național aferent FAMI nu documenta în mod suficient activitatea comitetului de evaluare însărcinat cu atribuirea granturilor către solicitanții de sprijin pentru proiecte. |
| --- | --- |

(c)

Autoritatea germană responsabilă de programul național aferent FAMI nu documenta în mod suficient activitatea comitetului de evaluare însărcinat cu atribuirea granturilor către solicitanții de sprijin pentru proiecte.

Transparența procesului de atribuire

| (d) | Întocmirea conturilor anuale pentru FAMI/FSI:
  Autoritatea belgiană responsabilă de programul național aferent FAMI nu instituise procese IT adecvate pentru stocarea datelor financiare utilizate la întocmirea conturilor anuale.
  În Spania, procedurile de întocmire a conturilor anuale pentru FAMI nu erau întotdeauna adecvate pentru a împiedica sumele raportate să depășească rata maximă de cofinanțare a UE. |
| --- | --- |

(d)

Autoritatea belgiană responsabilă de programul național aferent FAMI nu instituise procese IT adecvate pentru stocarea datelor financiare utilizate la întocmirea conturilor anuale.

În Spania, procedurile de întocmire a conturilor anuale pentru FAMI nu erau întotdeauna adecvate pentru a împiedica sumele raportate să depășească rata maximă de cofinanțare a UE.

Fiabilitatea datelor raportate

Gestiunea directă/indirectă a FAMI și a FSI

| 8.11. | Curtea a examinat procedurile interne ale DG HOME pentru evaluarea cererilor de grant din cadrul FAMI și al FSI (inclusiv cererile de asistență de urgență), precum și controalele administrative pe care această direcție le utilizează pentru validarea cererilor de plată ale beneficiarilor. Curtea a constatat că gestionarea cererilor de propuneri și a cererilor de grant era eficace: solicitanții primesc instrucțiuni adecvate și sunt pe deplin informați cu privire la deciziile de atribuire, iar recomandările comitetului de evaluare sunt, în general, luate în considerare înaintea semnării unui acord de grant. |
| --- | --- |

8.11.

| 8.12. | În ceea ce privește verificarea și autorizarea cererilor de plată, Curtea a constatat că DG HOME dispune de o strategie de control cuprinzătoare, bazată pe riscuri, care include controale ex ante standard, verificări documentare aprofundate și audituri ex post. |
| --- | --- |

8.12.

| 8.13. | Auditul Curții a scos însă în evidență și unele deficiențe, astfel cum se arată în tabelul următor:






  Caseta 8.6


  Deficiențe de sistem referitoare la FAMI și la FSI | Comisia | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Deficiența | Impactul potențial | |
| | (a) | Întârzieri în adoptarea programelor anuale de lucru, în evaluarea cererilor de grant și în semnarea acordurilor de grant |

8.13.

Caseta 8.6

Deficiențe de sistem referitoare la FAMI și la FSI

Comisia

Deficiența

Impactul potențial

(a)

Întârzieri în adoptarea programelor anuale de lucru, în evaluarea cererilor de grant și în semnarea acordurilor de grant

Întârzieri în punerea în aplicare a proiectelor finanțate, care ar putea fi mai puțin eficace decât se preconiza

| (b) | Anumite granturi pentru asistență de urgență au fost uneori atribuite fără a se obține toate informațiile necesare pentru o evaluare exhaustivă a necesității și a caracterului rezonabil al acțiunilor sau al costurilor. |
| --- | --- |

(b)

Anumite granturi pentru asistență de urgență au fost uneori atribuite fără a se obține toate informațiile necesare pentru o evaluare exhaustivă a necesității și a caracterului rezonabil al acțiunilor sau al costurilor.

Proiecte mai puțin eficace decât se preconiza

| (c) | Evaluarea anumitor propuneri nu a fost întotdeauna în concordanță cu orientările interne ale Comisiei. |
| --- | --- |

(c)

Evaluarea anumitor propuneri nu a fost întotdeauna în concordanță cu orientările interne ale Comisiei.

Proiecte mai puțin eficace decât se preconiza

| (d) | Atunci când a efectuat controale administrative ex ante cu privire la cererile de plată, Comisia nu a examinat în mod corespunzător documentația justificativă solicitată beneficiarilor cu privire la achiziții. |
| --- | --- |

(d)

Atunci când a efectuat controale administrative ex ante cu privire la cererile de plată, Comisia nu a examinat în mod corespunzător documentația justificativă solicitată beneficiarilor cu privire la achiziții.

Nedetectarea unor cheltuieli neeligibile și a unor nereguli privind achizițiile

Programul „Produse alimentare și hrană pentru animale”

| 8.14. | Curtea a examinat procedurile interne ale DG SANTE pentru evaluarea și aprobarea programelor naționale și a măsurilor de urgență în temeiul regulamentului privind produsele alimentare și hrana pentru animale (8), precum și controalele administrative pe care aceasta le efectuează înainte de acceptarea și validarea cererilor de plată transmise de statele membre. Curtea a constatat că controalele acestei direcții generale sunt adecvate în această privință. |
| --- | --- |

8.14.

| 8.15. | Activitatea de audit a Curții a arătat că punerea în aplicare a granturilor este monitorizată pe tot parcursul anului și că Comisia acceptă rapoarte intermediare, rapoarte finale și cereri de plată în termenele prevăzute în reglementări și în conformitate cu propriile proceduri interne. În ceea ce privește validarea cererilor de plată, DG SANTE a elaborat o strategie de control cuprinzătoare, bazată pe riscuri, care include controale ex ante standard, verificări documentare aprofundate, verificări ex ante la fața locului și audituri ex post. |
| --- | --- |

8.15.

| 8.16. | Auditul Curții a relevat însă următoarele deficiențe:






  Caseta 8.7


  Deficiențe de sistem în controalele privind produsele alimentare și hrana pentru animale | Comisia | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Deficiența | Impactul potențial | |
| | (a) | Comisia nu a revizuit costurile unitare și plafoanele pe care le utilizează pentru a aproba bugetele programelor naționale. Conform deciziei corespunzătoare a Comisiei, aceasta ar fi trebuit să facă acest lucru în 2016. Granturile atribuite în 2017 și în 2018 au fost, așadar, bazate pe date vechi. |

8.16.

Caseta 8.7

Deficiențe de sistem în controalele privind produsele alimentare și hrana pentru animale

Comisia

Deficiența

Impactul potențial

(a)

Comisia nu a revizuit costurile unitare și plafoanele pe care le utilizează pentru a aproba bugetele programelor naționale. Conform deciziei corespunzătoare a Comisiei, aceasta ar fi trebuit să facă acest lucru în 2016. Granturile atribuite în 2017 și în 2018 au fost, așadar, bazate pe date vechi.

Bugetele aprobate nu reflectă costurile reale.

| (b) | Atunci când a efectuat controale administrative ex ante aprofundate cu privire la cererile de plată, Comisia nu a examinat în mod corespunzător documentația justificativă solicitată beneficiarilor cu privire la achiziții. |
| --- | --- |

(b)

Atunci când a efectuat controale administrative ex ante aprofundate cu privire la cererile de plată, Comisia nu a examinat în mod corespunzător documentația justificativă solicitată beneficiarilor cu privire la achiziții.

Nedetectarea unor cheltuieli neeligibile și a unor nereguli privind achizițiile

Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță

| 8.17. | Curtea a examinat raportul anual de activitate al DG HOME și pe cel al DG SANTE, dar nu a identificat nicio informație care să vină în contradicție cu constatările Curții. Eșantionul limitat al Curții din 2019 (format din doar 18 operațiuni) nu este însă suficient pentru a-i permite acesteia să compare rezultatele auditului său cu informațiile raportate de cele două direcții generale cu privire la regularitatea cheltuielilor. |
| --- | --- |

8.17.

Concluzie și recomandări

| 8.18. | Sfera auditului pentru această rubrică din CFM (a se vedea punctul 8.5) nu permite formularea unei concluzii cuantificate privind nivelul de eroare. Activitatea Curții a subliniat totuși un aspect important în legătură cu care se pot aduce îmbunătățiri: |
| --- | --- |

8.18.

Recomandarea 8.1 – Controalele privind achizițiile

Pe baza constatărilor formulate pentru exercițiul 2018, Curtea recomandă Comisiei să se asigure că, atunci când efectuează controale administrative cu privire la cererile de plată, utilizează sistematic documentația solicitată de la beneficiarii granturilor acordate, pentru a examina în mod corespunzător legalitatea și regularitatea procedurilor de achiziții organizate de acești beneficiari.

De asemenea, Comisia ar trebui să solicite autorităților statelor membre responsabile de programele naționale aferente FAMI și FSI să verifice în mod adecvat legalitatea și regularitatea procedurilor de achiziții organizate de beneficiarii fondurilor atunci când efectuează controale administrative ale cererilor de plată depuse de aceștia.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: finalul anului 2020.

Partea a doua – Performanță

| 8.19. | Pentru exercițiul vizat, pe lângă verificarea regularității, Curtea a evaluat anumite aspecte legate de performanță pentru trei dintre cele șapte operațiuni aflate în gestiune partajată în cadrul FAMI/FSI și incluse în eșantionul Curții. Curtea a selectat trei proiecte care fuseseră finalizate sau erau aproape finalizate și a efectuat verificări la fața locului în statele membre. |
| --- | --- |

8.19.

| 8.20. | Regulamentele privind FAMI și FSI prevăd indicatori de realizare comuni pentru programele naționale, care sunt adesea definiți în termeni generali și care, dacă este necesar, ar trebui să fie precizați mai în detaliu la nivel de proiect.






  — | În cazul unui proiect din cadrul FAMI (servicii de interpretariat pentru persoanele care solicită statutul de refugiat), Curtea a constatat că acest lucru nu se întâmplase. Autoritățile colectau exclusiv informații privind numărul de situații în care s-a recurs la serviciile unui interpret și nu dispuneau de niciun fel de date referitoare la limbile cele mai utilizate sau necesare sau la disponibilitatea serviciilor de interpretare în funcție de locație și de limbă. |
| --- | --- | --- |

8.20.

—

În cazul unui proiect din cadrul FAMI (servicii de interpretariat pentru persoanele care solicită statutul de refugiat), Curtea a constatat că acest lucru nu se întâmplase. Autoritățile colectau exclusiv informații privind numărul de situații în care s-a recurs la serviciile unui interpret și nu dispuneau de niciun fel de date referitoare la limbile cele mai utilizate sau necesare sau la disponibilitatea serviciilor de interpretare în funcție de locație și de limbă.

| — | În cazul unui proiect din cadrul FSI-Frontiere, deși indicatorii de realizare comuni nici măcar nu erau relevanți, autoritatea responsabilă nu i-a înlocuit cu indicatori specifici proiectului. Obiectivul proiectului era să asigure faptul că echipamentele de comunicații utilizate de poliția de frontieră erau funcționale în orice moment. Beneficiarul nu instituise niciun mijloc cu ajutorul căruia să se indice cât timp sistemul nu era funcțional sau cu ajutorul căruia să se măsoare dacă și în ce mod perioada de indisponibilitate a evoluat după punerea în aplicare a acțiunii finanțate de FSI. |
| --- | --- |

—

În cazul unui proiect din cadrul FSI-Frontiere, deși indicatorii de realizare comuni nici măcar nu erau relevanți, autoritatea responsabilă nu i-a înlocuit cu indicatori specifici proiectului. Obiectivul proiectului era să asigure faptul că echipamentele de comunicații utilizate de poliția de frontieră erau funcționale în orice moment. Beneficiarul nu instituise niciun mijloc cu ajutorul căruia să se indice cât timp sistemul nu era funcțional sau cu ajutorul căruia să se măsoare dacă și în ce mod perioada de indisponibilitate a evoluat după punerea în aplicare a acțiunii finanțate de FSI.

În ambele cazuri, impactul proiectului a fost dificil de măsurat cu exactitate.

---

(1)  Actul legislativ de înființare a FAMI poate fi găsit pe site-ul EUR-Lex.

(2)  Cele două fonduri au înlocuit programul SOLID care s-a desfășurat în perioada de programare anterioară.

(3)  Actele legislative de înființare a acestor instrumente pot fi găsite pe site-ul EUR-Lex: FSI-Frontiere și vize, FSI-Poliție.

(4)  Sănătate: ECDC, EFSA, EMA, ECHA-Produse biocide. Afaceri interne: Frontex, EASO, Europol, CEPOL, eu-LISA, OEDT. Justiție: Eurojust, FRA, EIGE. Rapoartele anuale specifice care conțin opinia Curții privind legalitatea și regularitatea operațiunilor fiecăreia dintre aceste agenții pot fi consultate pe site-ul web al Curții.

(5)  În Belgia, Germania, Grecia, Spania, Lituania, România și Suedia.

(6)  Belgia, Germania, Spania, Grecia și Suedia pentru FAMI; Lituania și România pentru FSI.

(7)  Cerințe-cheie în materie de control pentru autoritățile responsabile din statele membre – a se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/646 al Comisiei.

(8)  Regulamentul (UE) nr. 652/2014 poate fi consultat pe site-ul EUR-Lex.

---

CAPITOLUL 9

Europa în lume

CUPRINS

| Introducere | 9.1-9.7 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a rubricii Europa în lume | 9.3-9.5 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 9.6-9.7 |
| --- | --- |

| Partea întâi – Regularitatea operațiunilor | 9.8-9.21 |
| --- | --- |

| Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță | 9.14-9.21 |
| --- | --- |

| Studiul privind rata de eroare reziduală pentru 2018 al DG NEAR | 9.14-9.17 |
| --- | --- |

| Raportul anual de activitate al DG ECHO | 9.18-9.20 |
| --- | --- |

| Raportul anual de activitate al DG DEVCO și studiul privind rata de eroare reziduală | 9.21 |
| --- | --- |

| Concluzii și recomandări | 9.22-9.24 |
| --- | --- |

| Recomandări | 9.23-9.24 |
| --- | --- |

| Partea a doua – Performanță | 9.25-9.27 |
| --- | --- |

| Anexa 9.1 – | Cheltuieli operaționale efectuate în 2018, per delegație |
| --- | --- |

Anexa 9.1 –

| Anexa 9.2 – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la rubrica Europa în lume |
| --- | --- |

Anexa 9.2 –

Introducere

| 9.1. | Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la rubrica Europa în lume din cadrul financiar multianual (CFM).
  Caseta 9.1
  oferă o imagine de ansamblu a principalelor activități și cheltuieli efectuate pentru această rubrică în 2018.






  Caseta 9.1


  Rubrica Europa în lume din CFM – Prezentare defalcată pentru 2018


















  (1) | În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 13 din
  anexa 1.1
  ). |
| --- | --- | --- |

9.1.

Caseta 9.1

Rubrica Europa în lume din CFM – Prezentare defalcată pentru 2018

Image 57

Image 58

(1)

În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 13 din
  anexa 1.1
  ).

| Sursa: | conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2018. |
| --- | --- |

Sursa:

conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2018.

| 9.2. | Partea întâi
  din acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la regularitate, în timp ce
  partea a doua
  este axată pe performanță. |
| --- | --- |

9.2.

Scurtă descriere a rubricii Europa în lume

| 9.3. | Rubrica Europa în lume acoperă cheltuielile aferente tuturor acțiunilor externe (politica externă) finanțate de la bugetul general al UE. Aceste politici urmăresc:






  — | promovarea la nivel mondial a valorilor UE, cum ar fi democrația, statul de drept și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- | --- |

9.3.

—

promovarea la nivel mondial a valorilor UE, cum ar fi democrația, statul de drept și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| — | abordarea provocărilor globale majore, cum ar fi schimbările climatice și pierderea biodiversității; |
| --- | --- |

—

abordarea provocărilor globale majore, cum ar fi schimbările climatice și pierderea biodiversității;

| — | sporirea impactului politicii UE de cooperare pentru dezvoltare, cu scopul de a ajuta la eradicarea sărăciei și la promovarea prosperității; |
| --- | --- |

—

sporirea impactului politicii UE de cooperare pentru dezvoltare, cu scopul de a ajuta la eradicarea sărăciei și la promovarea prosperității;

| — | promovarea stabilității și a securității în țările candidate și în țările învecinate; |
| --- | --- |

—

promovarea stabilității și a securității în țările candidate și în țările învecinate;

| — | consolidarea solidarității europene în urma dezastrelor naturale sau provocate de om; |
| --- | --- |

—

consolidarea solidarității europene în urma dezastrelor naturale sau provocate de om;

| — | îmbunătățirea prevenirii crizelor și a soluționării conflictelor, menținerea păcii, consolidarea securității internaționale și promovarea cooperării internaționale; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea prevenirii crizelor și a soluționării conflictelor, menținerea păcii, consolidarea securității internaționale și promovarea cooperării internaționale;

| — | promovarea intereselor UE și a intereselor comune în străinătate, prin sprijinirea dimensiunii externe a politicilor UE. |
| --- | --- |

—

promovarea intereselor UE și a intereselor comune în străinătate, prin sprijinirea dimensiunii externe a politicilor UE.

| 9.4. | Principalele direcții generale implicate în execuția bugetului destinat acțiunilor externe sunt Direcția Generală Cooperare Internațională și Dezvoltare (DG DEVCO), Direcția Generală Politica de Vecinătate și Negocieri privind Extinderea (DG NEAR), Direcția Generală Protecție Civilă și Operațiuni Umanitare (DG ECHO) și Serviciul Instrumente de Politică Externă (FPI). |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | În 2018, plățile aferente rubricii Europa în lume s-au ridicat la 9,5 miliarde de euro (1) și au fost efectuate prin intermediul mai multor instrumente (a se vedea
  caseta 9.1
  ) și metode de furnizare a ajutorului (2), în peste 150 de țări (a se vedea
  anexa 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.5.

Sfera și abordarea auditului

| 9.6. | Aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a examinat un eșantion de 58 de operațiuni, plus șase operațiuni extrase din studii privind rata de eroare reziduală (3) și ajustate (4). Eșantionul de operațiuni a fost astfel constituit încât să permită Curții să formuleze o opinie cu privire la cheltuielile de la buget aferente exercițiului 2018 în ansamblul lor, și nu ca să fie reprezentativ pentru cheltuielile aferente acestei rubrici din CFM. Numărul de operațiuni auditate nu a fost suficient pentru a estima nivelul de eroare (5). Prin urmare, Curtea nu a calculat o rată de eroare pentru această rubrică din CFM. |
| --- | --- |

9.6.

| 9.7. | De asemenea, pentru 2018, Curtea a examinat următoarele aspecte privind rubrica Europa în lume:






  (a) | fiabilitatea informațiilor cu privire la regularitate prezentate în rapoartele anuale de activitate ale DG ECHO și DG DEVCO (6) și coerența metodologiei de estimare a sumelor expuse riscului și a viitoarelor corecții și recuperări; |
| --- | --- | --- |

9.7.

(a)

fiabilitatea informațiilor cu privire la regularitate prezentate în rapoartele anuale de activitate ale DG ECHO și DG DEVCO (6) și coerența metodologiei de estimare a sumelor expuse riscului și a viitoarelor corecții și recuperări;

| (b) | pentru
  partea a doua
  din prezentul capitol, 15 proiecte din patru delegații ale UE (7), din perspectiva aspectelor legate de performanță. 12 dintre aceste proiecte fuseseră implementate de DG NEAR, iar celelalte trei de către DG DEVCO. |
| --- | --- |

(b)

pentru
  partea a doua
  din prezentul capitol, 15 proiecte din patru delegații ale UE (7), din perspectiva aspectelor legate de performanță. 12 dintre aceste proiecte fuseseră implementate de DG NEAR, iar celelalte trei de către DG DEVCO.

Partea întâi – Regularitatea operațiunilor

| 9.8. | Dintre cele 58 de operațiuni examinate, 11 (19 %) erau afectate de erori. Curtea a identificat cinci erori cuantificabile care aveau un impact financiar asupra sumelor imputate bugetului UE. De asemenea, Curtea a identificat șase cazuri de neconformitate cu dispozițiile legale și financiare, în special cu normele privind achizițiile. În procesul de examinare a regularității operațiunilor, Curtea a identificat exemple de control extern eficace, un astfel de exemplu fiind prezentat în
  caseta 9.2
  . De asemenea, Curtea prezintă o constatare în legătură cu cheltuieli neeligibile (a se vedea
  caseta 9.3
  ) și alta referitoare la nerespectarea procedurilor de atribuire a contractelor (a se vedea
  caseta 9.4
  ).






  Caseta 9.2


  Importanța unor controale eficace din partea Comisiei






  DG NEAR
  Curtea a auditat cheltuielile declarate de către o organizație neguvernamentală (ONG) în cadrul unui contract de finanțare nerambursabilă semnat cu Comisia și gestionat de o delegație a UE. ONG-ul fusese contractat pentru a propune o serie de modificări legislative în vederea optimizării veniturilor publice provenite din producția de hidrocarburi. Finanțarea nerambursabilă acordată de UE a fost de 200 000  de euro.
  Auditul financiar efectuat de un auditor extern în numele Comisiei la sfârșitul proiectului a detectat cheltuieli neeligibile în valoare de 9 650  de euro ca urmare a aplicării unei rate de schimb incorecte. Comisia a emis un ordin de recuperare pentru a corecta această eroare. |
| --- | --- |

9.8.

Caseta 9.2

Importanța unor controale eficace din partea Comisiei

DG NEAR

Curtea a auditat cheltuielile declarate de către o organizație neguvernamentală (ONG) în cadrul unui contract de finanțare nerambursabilă semnat cu Comisia și gestionat de o delegație a UE. ONG-ul fusese contractat pentru a propune o serie de modificări legislative în vederea optimizării veniturilor publice provenite din producția de hidrocarburi. Finanțarea nerambursabilă acordată de UE a fost de 200 000  de euro.

Auditul financiar efectuat de un auditor extern în numele Comisiei la sfârșitul proiectului a detectat cheltuieli neeligibile în valoare de 9 650  de euro ca urmare a aplicării unei rate de schimb incorecte. Comisia a emis un ordin de recuperare pentru a corecta această eroare.

| Caseta 9.3


  Cheltuieli neeligibile incluse în declarația de cheltuieli






  DG DEVCO
  Curtea a auditat cheltuielile declarate de către o organizație internațională în temeiul unui acord de delegare semnat cu Comisia. Acțiunea era intitulată Global Alliance on Health and Pollution, iar scopul acesteia era de a reduce expunerea populației la substanțe toxice în țările cu venituri mici și medii.
  Bugetul total estimat al acțiunii era de peste 6 milioane de euro, iar contribuția maximă a UE era stabilită la 5 milioane de euro.
  Documentele justificative arată că 31 de bilete de avion în valoare de 13 300  de euro au fost imputate proiectului pentru o reuniune de personal în Jamaica, care nu fusese planificată ca parte a proiectului. Aceste costuri sunt considerate neeligibile, deoarece nu respectă normele de eligibilitate. |
| --- |

Caseta 9.3

Cheltuieli neeligibile incluse în declarația de cheltuieli

DG DEVCO

Curtea a auditat cheltuielile declarate de către o organizație internațională în temeiul unui acord de delegare semnat cu Comisia. Acțiunea era intitulată Global Alliance on Health and Pollution, iar scopul acesteia era de a reduce expunerea populației la substanțe toxice în țările cu venituri mici și medii.

Bugetul total estimat al acțiunii era de peste 6 milioane de euro, iar contribuția maximă a UE era stabilită la 5 milioane de euro.

Documentele justificative arată că 31 de bilete de avion în valoare de 13 300  de euro au fost imputate proiectului pentru o reuniune de personal în Jamaica, care nu fusese planificată ca parte a proiectului. Aceste costuri sunt considerate neeligibile, deoarece nu respectă normele de eligibilitate.

| Caseta 9.4


  Nerespectarea procedurilor de atribuire a contractului






  DG NEAR
  Regulamentul financiar al UE prevede că granturile trebuie să fie guvernate de principiile egalității de tratament și transparenței.
  Curtea a examinat procesul prin care Comisia a publicat o cerere de exprimare a interesului pentru repararea podurilor care traversează râurile Seversky Donets și Borovaya în Ucraina. Bugetul proiectului era de 2 milioane de euro.
  Activitatea Curții a arătat că Comisia publicase cererea de exprimare a interesului fără criterii clare de atribuire, ceea ce a dus la o grilă de evaluare incompletă.
  În fine, comitetul de evaluare nu a respectat procedurile de notificare a candidaților respinși, omițând să comunice punctajele obținute, motivul respingerii și căile de atac disponibile pentru a contesta atribuirea.
  În acest caz, Comisia nu a respectat principiile transparenței și egalității de tratament. |
| --- |

Caseta 9.4

Nerespectarea procedurilor de atribuire a contractului

DG NEAR

Regulamentul financiar al UE prevede că granturile trebuie să fie guvernate de principiile egalității de tratament și transparenței.

Curtea a examinat procesul prin care Comisia a publicat o cerere de exprimare a interesului pentru repararea podurilor care traversează râurile Seversky Donets și Borovaya în Ucraina. Bugetul proiectului era de 2 milioane de euro.

Activitatea Curții a arătat că Comisia publicase cererea de exprimare a interesului fără criterii clare de atribuire, ceea ce a dus la o grilă de evaluare incompletă.

În fine, comitetul de evaluare nu a respectat procedurile de notificare a candidaților respinși, omițând să comunice punctajele obținute, motivul respingerii și căile de atac disponibile pentru a contesta atribuirea.

În acest caz, Comisia nu a respectat principiile transparenței și egalității de tratament.

| 9.9. | Atunci când fondurile UE sunt cheltuite prin intermediul sprijinului bugetar și sunt puse în aplicare prin intermediul unui proiect ce implică mai mulți donatori și care face obiectul unei „abordări noționale” (a se vedea punctul 9.12), nivelul de eroare din cadrul operațiunilor subiacente este scăzut. În 2018, Curtea a examinat 13 operațiuni cu mai mulți donatori acoperite de „abordarea noțională” și două operațiuni de sprijin bugetar și a identificat o eroare într-o operațiune din prima categorie. |
| --- | --- |

9.9.

| 9.10. | Sprijinul bugetar reprezintă o contribuție financiară fie la bugetul general al unui stat, fie la bugetul pe care acesta îl consacră unei politici sau unui obiectiv specific. Plățile pentru sprijin bugetar finanțate în 2018 de la bugetul general s-au ridicat la 885 de milioane de euro. Curtea a examinat dacă Comisia respectase condițiile aplicabile pentru efectuarea de plăți de sprijin bugetar în favoarea țărilor partenere și dacă verificase respectarea condițiilor generale de eligibilitate (cum ar fi îmbunătățiri satisfăcătoare în gestiunea finanțelor publice) înainte de a efectua plata. |
| --- | --- |

9.10.

| 9.11. | Totuși, având în vedere faptul că prevederile legale lasă o marjă largă de interpretare, Comisia dispune de o flexibilitate considerabilă atunci când decide dacă aceste condiții generale au fost respectate de țara beneficiară (8). |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | Conform „abordării noționale”, atunci când contribuțiile Comisiei la proiectele cu donatori multipli sunt puse în comun cu contribuțiile altor donatori și nu sunt alocate în vederea finanțării unor cheltuieli specifice clar identificabile, Comisia presupune că normele UE privind eligibilitatea sunt respectate atât timp cât fondurile totale puse în comun includ cheltuieli eligibile suficiente pentru a acoperi contribuția UE. Curtea a ținut seama de această abordare pentru testele de fond pe care le-a efectuat.
  În 2018, plățile de la bugetul general efectuate în favoarea unor organizații internaționale s-au ridicat la 2,6 miliarde de euro. Nu se poate preciza proporția din această sumă pentru care s-a aplicat „abordarea noțională”, întrucât Comisia nu o monitorizează separat. |
| --- | --- |

9.12.

În 2018, plățile de la bugetul general efectuate în favoarea unor organizații internaționale s-au ridicat la 2,6 miliarde de euro. Nu se poate preciza proporția din această sumă pentru care s-a aplicat „abordarea noțională”, întrucât Comisia nu o monitorizează separat.

| 9.13. | În cazul a trei operațiuni puse în aplicare de organizații internaționale [Fondul de Urgență al Națiunilor Unite pentru Copii (UNICEF) și Programul Alimentar Mondial (PAM)], Curtea s-a confruntat cu o lipsă de cooperare în transmiterea în timp util a documentelor justificative esențiale. Acest lucru a afectat în mod grav planificarea auditului Curții în 2018. Tratatul privind funcționarea UE (9) prevede dreptul Curții de Conturi Europene de a i se comunica orice document sau informație necesară îndeplinirii misiunii sale. Avizul nr. 10/2018 (10) recomandă Comisiei să aibă în vedere întărirea obligației organizațiilor internaționale de a transmite Curții documentele necesare, astfel încât aceasta să își poată finaliza auditurile. |
| --- | --- |

9.13.

Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță

Studiul privind rata de eroare reziduală pentru 2018 al DG NEAR

| 9.14. | În 2018, un al patrulea studiu privind rata de eroare reziduală a fost realizat pentru DG NEAR de către un contractant extern în numele acestei direcții generale. Obiectivul studiului a fost de a estima numărul de erori din domeniul de competență al DG NEAR care nu fuseseră detectate de către sistemul de control intern al acestei direcții generale sau care au fost detectate de sistem fără să fie corectate. Studiul este un element important pe care directorul general își fundamentează declarația de asigurare. |
| --- | --- |

9.14.

| 9.15. | Studiul a constat în examinarea unui eșantion reprezentativ de operațiuni legate de contracte încheiate între septembrie 2017 și august 2018 (a se vedea
  caseta 9.5
  ). DG NEAR și-a adaptat metodologia din 2012, când aceasta a fost elaborată.






  Caseta 9.5
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

9.15.

Caseta 9.5

Image 59

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 9.16. | DG NEAR a prezentat rezultatele studiului privind rata de eroare reziduală din 2018 în raportul său anual de activitate. Rata de eroare reziduală globală estimată pentru direcția generală se situa la 0,72 %, adică sub pragul de semnificație de 2 % stabilit de Comisie. |
| --- | --- |

9.16.

| 9.17. | În urma examinării sale cu privire la studiul privind rata de eroare reziduală, Curtea a observat că, astfel cum se indică în Raportul său anual pe 2016, se pot aduce îmbunătățiri în ceea ce privește marja de apreciere lăsată auditorilor pentru estimarea erorilor care afectează diferitele operațiuni. În plus, Curtea a remarcat faptul că numărul de operațiuni în cazul cărora nu au fost efectuate teste de fond deoarece s-a acordat credibilitate deplină activității anterioare de control s-a dublat (11). Scopul studiului privind rata de eroare reziduală este de a măsura „erorile care nu au fost detectate de niciun control de prevenire, de detectare și de corecție”. Întrucât se sprijină pe deplin pe rezultatele controalelor anterioare pentru 23,6 % (12) din operațiunile cuprinse în eșantion, rata de eroare reziduală nu măsoară aceste erori. Faptul că studiul se sprijină în măsură excesivă pe activitățile altor auditori ar putea afecta realizarea obiectivului principal al acestuia, deoarece ar putea măsura o rată de eroare reziduală eronată. |
| --- | --- |

9.17.

Raportul anual de activitate al DG ECHO

| 9.18. | Pentru exercițiul financiar 2018, Curtea a examinat Raportul anual de activitate pe 2018 al DG ECHO. |
| --- | --- |

9.18.

| 9.19. | DG ECHO a estimat că suma totală expusă riscului la momentul efectuării plăților pentru cheltuielile acceptate din 2018 (1,8 miliarde de euro) se ridică la 12,5 milioane de euro (0,69 % din cheltuielile acceptate din exercițiul 2018). Din această sumă totală expusă riscului, s-a estimat că 7,2 milioane de euro (57,8 %) vor face obiectul unor corecții în urma controalelor pe care direcția le va efectua în anii următori. Acest fapt l-a determinat pe directorul general să declare că expunerea financiară a direcției generale era sub pragul de semnificație de 2 %. Având în vedere că nu dispune de un eșantion reprezentativ pentru a estima o rată de eroare pentru rubrica Europa în lume din CFM, Curtea nu este în măsură să precizeze dacă această declarație contrazice sau nu rezultatele activității sale de audit. În plus, doar o mică parte din verificările Curții (17 %) se referă la operațiuni aflate sub responsabilitatea DG ECHO. |
| --- | --- |

9.19.

| 9.20. | În ceea ce privește capacitatea de corecție a DG ECHO, Curtea a constatat că, în pofida eforturilor DG ECHO de a exclude din calcul recuperările de prefinanțări, ordinele de recuperare anulate și dobânzile acumulate, fiabilitatea cifrei pentru 2018 este afectată de erori nedetectate care au dus la o supraevaluare a capacității de corecție a direcției generale. Deși amploarea acestei probleme este dificil de cuantificat, ea nu afectează asigurarea furnizată de directorul general. |
| --- | --- |

9.20.

Raportul anual de activitate al DG DEVCO și studiul privind rata de eroare reziduală

| 9.21. | Activitatea realizată de Curte cu privire la raportul anual de activitate pe 2018 al DG DEVCO și la studiul privind rata de eroare reziduală al acestei direcții este prezentată în raportul anual al Curții referitor la Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (a se vedea punctele 28-37). |
| --- | --- |

9.21.

Concluzii și recomandări

| 9.22. | Eșantionul de operațiuni a fost astfel constituit încât să permită Curții să formuleze o opinie cu privire la cheltuielile de la buget aferente exercițiului 2018 în ansamblul lor, și nu ca să fie reprezentativ pentru cheltuielile acoperite de această rubrică din cadrul CFM. Numărul de operațiuni auditate nu a fost suficient pentru a estima nivelul de eroare. Prin urmare, Curtea nu a calculat o rată de eroare pentru această rubrică din CFM (a se vedea punctul 9.6). În urma examinării operațiunilor și a sistemelor, Curtea a subliniat totuși trei domenii în legătură cu care se pot aduce îmbunătățiri. |
| --- | --- |

9.22.

Recomandări

| 9.23. | Anexa 9.2
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor trei recomandări pe care aceasta le-a formulat în Raportul anual pe 2015 (13). Comisia a pus în aplicare în integralitate două dintre acestea și una parțial. |
| --- | --- |

9.23.

| 9.24. | Pe baza constatărilor formulate pentru exercițiul 2018, Curtea recomandă Comisiei următoarele: |
| --- | --- |

9.24.

Recomandarea 9.1

Până în 2020, să ia măsuri pentru a întări obligația ca organizațiile internaționale să transmită Curții, la cererea acesteia, orice document sau informație necesare acesteia pentru a-și executa atribuțiile astfel cum se prevede în TFUE.

Recomandarea 9.2

Până în 2020, să ia măsuri să adapteze metodologia utilizată de DG NEAR pentru rata de eroare reziduală astfel încât să limiteze deciziile de a se acorda credibilitate deplină, precum și să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a acestei metodologii.

Recomandarea 9.3

Să revizuiască modul în care DG ECHO calculează capacitatea de corecție pentru 2019, excluzând recuperările de prefinanțări neutilizate.

Partea a doua – Performanță

| 9.25. | Curtea a analizat aspectele legate de performanță pentru 15 operațiuni finalizate selectate din eșantionul său. Curtea a efectuat controale la fața locului cu ocazia vizitelor sale la patru delegații ale UE în Ucraina, Algeria, Bosnia și Herțegovina și Laos. |
| --- | --- |

9.25.

| 9.26. | Pentru fiecare proiect, Curtea a evaluat dacă fuseseră stabiliți indicatori clari de realizare și de rezultat. De asemenea, Curtea a verificat dacă obiectivele în materie de realizări ale proiectelor fuseseră îndeplinite din punctul de vedere al cantității, al calității și al respectării termenelor. Curtea a desfășurat controale suplimentare cu privire la costurile acceptate în cadrul proiectelor, cu scopul de a se verifica dacă acestea erau conforme cu ofertele financiare aprobate. |
| --- | --- |

9.26.

| 9.27. | Toate proiectele examinate dispuneau de indicatori de performanță clari și relevanți. Cadrele logice aferente acestora erau bine structurate, iar realizările urmărite erau realiste și fezabile. Cu toate acestea, Curtea a identificat o problemă ce subminează performanța în unul dintre proiecte (a se vedea
  caseta 9.6
  ).






  Caseta 9.6


  Probleme legate de performanță care afectează proiectele vizitate






  Curtea a auditat un program de consolidare a instituțiilor menit să amelioreze capacitatea unităților de protecție civilă și de salvare din Republica Serbia și din Bosnia și Herțegovina de a răspunde la crizele legate de inundații.
  Obiectivele în materie de realizări legate de activități de formare au fost doar parțial îndeplinite. Rata de participare a fost semnificativ mai mică decât se planificase (sub 50 %). De exemplu:
  La atelierele de la Brčko și Brod au participat 20 și, respectiv, 32 de persoane, în comparație cu numărul de 60 de participanți planificat pentru fiecare eveniment.
  Un exercițiu demonstrativ comun care fusese planificat pentru 50 de participanți a fost înlocuit cu un exercițiu bazat pe date în timp real, pe tema comunicării în caz de urgență, la care au participat 6 persoane.
  Curtea consideră că aceste cifre indică o planificare precară: cadrul logic stabilea indicatori de realizare excesiv de optimiști. |
| --- | --- |

9.27.

Caseta 9.6

Probleme legate de performanță care afectează proiectele vizitate

Curtea a auditat un program de consolidare a instituțiilor menit să amelioreze capacitatea unităților de protecție civilă și de salvare din Republica Serbia și din Bosnia și Herțegovina de a răspunde la crizele legate de inundații.

Obiectivele în materie de realizări legate de activități de formare au fost doar parțial îndeplinite. Rata de participare a fost semnificativ mai mică decât se planificase (sub 50 %). De exemplu:

La atelierele de la Brčko și Brod au participat 20 și, respectiv, 32 de persoane, în comparație cu numărul de 60 de participanți planificat pentru fiecare eveniment.

Un exercițiu demonstrativ comun care fusese planificat pentru 50 de participanți a fost înlocuit cu un exercițiu bazat pe date în timp real, pe tema comunicării în caz de urgență, la care au participat 6 persoane.

Curtea consideră că aceste cifre indică o planificare precară: cadrul logic stabilea indicatori de realizare excesiv de optimiști.

---

(1)  Execuția finală a plăților, inclusiv a veniturilor alocate.

(2)  Cum ar fi contracte de lucrări/de furnizare de bunuri/de prestare de servicii, finanțări nerambursabile, împrumuturi speciale, garanții pentru împrumuturi și asistență financiară, sprijin bugetar și alte forme direcționate de ajutor bugetar.

(3)  DG NEAR și DG DEVCO contractează anual studii cu privire la rata de eroare reziduală, cu scopul de a estima, pentru ansamblul sferei lor de competență, nivelul erorilor care nu au fost detectate de niciun control de gestiune destinat să prevină sau să detecteze și să corecteze erorile. Un studiu referitor la rata de eroare reziduală nu constituie o misiune de asigurare sau un audit. Acest studiu se bazează pe metodologia și pe manualele privind rata de eroare reziduală ale direcțiilor generale în cauză.

(4)  Ca urmare a analizei sale referitoare la studiile privind rata de eroare reziduală, Curtea a constatat că, în comparație cu activitatea sa de audit, metodologia care a stat la baza studiului realizat de DG DEVCO includea mult mai puține (până la nouă) controale la fața locului. În plus, atât studiul privind rata de eroare reziduală realizat de DG DEVCO, cât și studiul realizat de DG NEAR permit o marjă mai redusă pentru examinarea procedurilor de achiziții. Prin urmare, Curtea a ponderat rezultatul studiilor privind rata de eroare reziduală pentru a ține seama de ponderea erorilor de conformitate cu normele privind achizițiile publice (pe baza constatărilor DAS 2014-2017 pentru rubrica Europa în lume).

(5)  Eșantionul a fost format din 19 operațiuni pentru DG NEAR, 18 operațiuni pentru DG DEVCO, 10 operațiuni pentru DG ECHO și 11 alte operațiuni. Pentru partea din populația auditată de Curte care a făcut obiectul studiilor privind rata de eroare reziduală realizate în 2018 de DG NEAR și DG DEVCO (9 %), Curtea a inclus rezultatele acestor studii în calculul său.

(6)  Rezultatele activității Curții cu privire la raportul anual de activitate al DG DEVCO sunt prezentate în detaliu în raportul anual al Curții referitor la Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare.

(7)  Algeria, Ucraina, Bosnia și Herțegovina și Laos.

(8)  Controalele referitoare la finanțele publice din țările partenere nu sunt incluse în sfera auditurilor DAS ale Curții. O serie de rapoarte speciale abordează eficiența și eficacitatea sprijinului bugetar, cele mai recente fiind Raportul special nr. 35/2016 privind veniturile în Africa, Raportul special nr. 32/2016 privind asistența acordată Ucrainei și Raportul special nr. 30/2016 privind eficacitatea sprijinului acordat de UE în sectoare prioritare în Honduras.

(9)  Dreptul Curții la accesul la documentație este prevăzut la articolul 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene: „Orice document sau informație necesară îndeplinirii misiunii sale se comunică Curții de Conturi, la cererea sa, [...] de către persoanele fizice sau juridice care beneficiază de vărsăminte de la buget [...].”

(10)  Avizul nr. 10/2018 al Curții de Conturi Europene referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională, punctul 18.

(11)  În 2018, contractantul a acordat credibilitate deplină pentru un număr de 118 operațiuni din cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) și al Instrumentului european de vecinătate (IEV) (23,6 %), comparativ cu 57 de operațiuni (12,2 %) în 2017 și 55 (13,0 %) în 2016.

(12)  118 operațiuni în cazul cărora s-a acordat credibilitate deplină dintr-un total de 501 operațiuni (IEV + IPA + gestiunea indirectă de către țările beneficiare).

(13)  Pentru exercițiul de analiză a situației recomandărilor desfășurat în acest an, Curtea a ales raportul pe 2015 deoarece intervalul de timp scurs era suficient pentru a-i permite Comisiei să pună în aplicare recomandările Curții.

ANEXA 9.1

CHELTUIELI OPERAȚIONALE EFECTUATE ÎN 2018, PER DELEGAȚIE

Image 60

Image 61

| Surse: | harta de fundal ©OpenStreetMap contributors autorizați sub licența Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA) și Curtea de Conturi Europeană, pe baza conturilor anuale consolidate pe 2018 ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

Surse:

ANEXA 9.2

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE FORMULATE CU PRIVIRE LA RUBRICA EUROPA ÎN LUME

| Exercițiu | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate |
| --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu se aplică | Probe insuficiente |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2015 | Recomandarea 1: DG DEVCO și DG NEAR ar trebui să amelioreze calitatea verificărilor cu privire la cheltuieli realizate la inițiativa beneficiarilor, în special prin introducerea de noi măsuri, cum ar fi utilizarea unei grile de evaluare a calității pentru a controla calitatea activității desfășurate de auditorii contractați de beneficiari sau revizuirea mandatului acestora. | | | | | X | |
| Recomandarea 2: DG NEAR ar trebui să ia măsuri pentru a se asigura că fondurile canalizate prin intermediul unui instrument de înfrățire instituțională respectă regula privind nonprofitul și principiul bunei gestiuni financiare. | X | | | | | |
| Recomandarea 3: DG NEAR ar trebui să revizuiască metodologia privind rata de eroare reziduală pentru a putea furniza informații exacte din punct de vedere statistic referitoare la sumele expuse riscului în ceea ce privește plățile efectuate în cadrul IPA în gestiune indirectă. | X | | | | | |

Exercițiu

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu se aplică

Probe insuficiente

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2015

Recomandarea 1: DG DEVCO și DG NEAR ar trebui să amelioreze calitatea verificărilor cu privire la cheltuieli realizate la inițiativa beneficiarilor, în special prin introducerea de noi măsuri, cum ar fi utilizarea unei grile de evaluare a calității pentru a controla calitatea activității desfășurate de auditorii contractați de beneficiari sau revizuirea mandatului acestora.

X

Recomandarea 2: DG NEAR ar trebui să ia măsuri pentru a se asigura că fondurile canalizate prin intermediul unui instrument de înfrățire instituțională respectă regula privind nonprofitul și principiul bunei gestiuni financiare.

X

Recomandarea 3: DG NEAR ar trebui să revizuiască metodologia privind rata de eroare reziduală pentru a putea furniza informații exacte din punct de vedere statistic referitoare la sumele expuse riscului în ceea ce privește plățile efectuate în cadrul IPA în gestiune indirectă.

X

---

CAPITOLUL 10

Administrație

CUPRINS

| Introducere | 10.1-10.5 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a rubricii din cadrul financiar multianual | 10.3 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 10.4-10.5 |
| --- | --- |

| Regularitatea operațiunilor | 10.6-10.13 |
| --- | --- |

| Observații cu privire la eșantionul principal de operațiuni | 10.7-10.8 |
| --- | --- |

| Comisia | 10.8 |
| --- | --- |

| Observații privind procedurile de achiziții publice organizate în vederea îmbunătățirii securității persoanelor și a clădirilor | 10.9-10.13 |
| --- | --- |

| Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță | 10.14 |
| --- | --- |

| Concluzie și recomandări | 10.15-10.17 |
| --- | --- |

| Concluzie | 10.15 |
| --- | --- |

| Recomandări | 10.16-10.17 |
| --- | --- |

| Anexa 10.1 – | Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni pentru rubrica Administrație |
| --- | --- |

Anexa 10.1 –

| Anexa 10.2 – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la rubrica Administrație |
| --- | --- |

Anexa 10.2 –

Introducere

| 10.1. | Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la rubrica Administrație (1) din cadrul financiar multianual.
  Caseta 10.1
  oferă o imagine de ansamblu a cheltuielilor efectuate de fiecare instituție și organ pentru această rubrică în 2018.






  Caseta 10.1


  Rubrica 5, Administrație, din cadrul financiar multianual – prezentare defalcată pentru 2018







  Prezentare defalcată a plăților:





  Plățile și populația de audit:










  (1) | În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 13 din
  anexa 1.1
  ). |
| --- | --- | --- |

10.1.

Caseta 10.1

Rubrica 5, Administrație, din cadrul financiar multianual – prezentare defalcată pentru 2018

Prezentare defalcată a plăților:

Image 62

Plățile și populația de audit:

Image 63

(1)

În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 13 din
  anexa 1.1
  ).

| Sursa: | conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2018. |
| --- | --- |

Sursa:

conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2018.

| 10.2. | Curtea publică rapoarte separate referitoare la agenții și la alte organe ale UE (2) și la Școlile Europene (3). Mandatul Curții nu include auditul financiar al Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

10.2.

Scurtă descriere a rubricii din cadrul financiar multianual

| 10.3. | Cheltuielile administrative cuprind cheltuielile cu resursele umane, care reprezintă aproximativ 60 % din total, precum și cheltuielile referitoare la clădiri, echipamente, energie, comunicații și tehnologia informației. Activitatea desfășurată de Curte de-a lungul mai multor ani indică faptul că aceste cheltuieli prezintă un risc scăzut. |
| --- | --- |

10.3.

Sfera și abordarea auditului

| 10.4. | Aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a examinat următoarele aspecte referitoare la exercițiul 2018 în legătură cu rubrica 5 din cadrul financiar multianual:






  (a) | un eșantion de 45 de operațiuni, astfel cum se indică la punctul 11 din
  anexa 1.1
  . Eșantionul a fost astfel constituit încât să fie reprezentativ pentru gama de cheltuieli acoperite de această rubrică din cadrul financiar multianual (a se vedea
  caseta 10.1
  și punctul 10.3). Obiectivul Curții a fost de a contribui la declarația de asigurare globală, astfel cum se indică în
  anexa 1.1
  ; |
| --- | --- | --- |

10.4.

(a)

un eșantion de 45 de operațiuni, astfel cum se indică la punctul 11 din
  anexa 1.1
  . Eșantionul a fost astfel constituit încât să fie reprezentativ pentru gama de cheltuieli acoperite de această rubrică din cadrul financiar multianual (a se vedea
  caseta 10.1
  și punctul 10.3). Obiectivul Curții a fost de a contribui la declarația de asigurare globală, astfel cum se indică în
  anexa 1.1
  ;

| (b) | proceduri de achiziții publice organizate de Parlamentul European, de Consiliu, de Comisie și de Curtea de Justiție în vederea îmbunătățirii securității persoanelor și a clădirilor (4); |
| --- | --- |

(b)

proceduri de achiziții publice organizate de Parlamentul European, de Consiliu, de Comisie și de Curtea de Justiție în vederea îmbunătățirii securității persoanelor și a clădirilor (4);

| (c) | fiabilitatea informațiilor cu privire la regularitate prezentate în rapoartele anuale de activitate ale tuturor instituțiilor și organelor UE și, printre acestea, ale direcțiilor generale (DG) și oficiilor Comisiei care sunt în principal responsabile de cheltuielile administrative (5), precum și concordanța în mare a acestora cu rezultatele Curții. |
| --- | --- |

(c)

fiabilitatea informațiilor cu privire la regularitate prezentate în rapoartele anuale de activitate ale tuturor instituțiilor și organelor UE și, printre acestea, ale direcțiilor generale (DG) și oficiilor Comisiei care sunt în principal responsabile de cheltuielile administrative (5), precum și concordanța în mare a acestora cu rezultatele Curții.

| 10.5. | Cheltuielile Curții de Conturi Europene sunt auditate de o societate de audit externă (6). Rezultatele auditului efectuat de aceasta cu privire la situațiile financiare ale Curții pentru exercițiul care se încheie la 31 decembrie 2018 sunt prezentate la punctul 10.7. |
| --- | --- |

10.5.

Regularitatea operațiunilor

| 10.6. | Anexa 10.1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. Dintre cele 45 de operațiuni examinate, 13 (28,9 %) conțineau erori. Erorile cuantificate de Curte au condus la un nivel de eroare estimat care se situează sub pragul de semnificație. |
| --- | --- |

10.6.

Observații cu privire la eșantionul principal de operațiuni

| 10.7. | Cu excepția aspectelor discutate la punctele 10.9-10.13, Curtea nu a identificat nicio problemă specifică în ceea ce privește Parlamentul, Consiliul, Curtea de Justiție, Curtea de Conturi (7), Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor, Ombudsmanul European, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor sau Serviciul European de Acțiune Externă. |
| --- | --- |

10.7.

Comisia

| 10.8. | În comparație cu anii precedenți, Curtea a detectat un număr mai mare de deficiențe la nivelul controlului intern în ceea ce privește gestionarea alocațiilor familiale pentru membrii personalului (8). Curtea a observat, în special, că PMO nu monitoriza suficient de bine actualizarea exactă și în timp util a dosarelor personale pentru a se asigura că baza utilizată pentru calculul salariilor și a indemnizațiilor este corectă. De exemplu, în ciuda unei reforme foarte bine mediatizate a sistemului de alocații familiale în Franța, PMO nu și-a actualizat evidențele pentru alocațiile familiale plătite de autoritățile franceze și care trebuiau să fie scăzute din alocațiile plătite de instituțiile UE (9). Curtea a constatat, de asemenea, că, în cazul în care se plătea o alocație pentru locuință, venitul anual al soțului sau al soției este verificat doar o dată la patru ani. Nu în ultimul rând, PMO nu verifica cu regularitate locul de reședință al membrilor personalului care erau pensionați și beneficiau de un coeficient corector aplicat la pensie. |
| --- | --- |

10.8.

Observații privind procedurile de achiziții publice organizate în vederea îmbunătățirii securității persoanelor și a clădirilor

| 10.9. | Ca urmare a atacurilor teroriste din ultimii ani, instituțiile au considerat că este necesar să se întărească de urgență protecția persoanelor și a clădirilor. Prin urmare, Curtea a examinat 13 proceduri de achiziții organizate în acest domeniu de Parlamentul European, de Consiliu, de Comisie și de Curtea de Justiție între 2015 și 2018. |
| --- | --- |

10.9.

| 10.10. | În acest sens, Curtea s-a concentrat pe definirea nevoilor, pe natura procedurii de achiziție utilizate, pe punerea în aplicare a procedurii în toate etapele și pe selecția contractanților. Au fost identificate deficiențe la nivelul procedurilor organizate de Parlament și de Comisie, deficiențe ce își aveau cauza în principal în caracterul urgent pe care îl avea încheierea contractelor. |
| --- | --- |

10.10.

| 10.11. | Pentru a achiziționa lucrări de construcție specifice legate de securitate, Parlamentul a recurs la contracte-cadru care existau deja. Modul în care erau concepute aceste contracte-cadru a permis Parlamentului să comande, pe baza unui deviz unic de la contractant, lucrări care nu erau incluse în propunerea inițială de preț. Parlamentul a recurs la această metodă în cazul a două dintre cele patru proceduri examinate de Curte, ceea ce poate însemna că lucrările nu au fost contractate la prețul cel mai scăzut (10). |
| --- | --- |

10.11.

| 10.12. | Curtea a constatat că, în două dintre cele cinci cazuri (11) auditate la nivelul Comisiei, instituția organizase proceduri de negociere, deși criteriile din Regulamentul financiar pentru utilizarea lor nu erau îndeplinite. În primul caz, valoarea contractului a fost fracționată pentru a permite achiziționarea de echipamente de supraveghere video pe baza unei proceduri de negociere pentru contracte cu o valoare medie în temeiul normelor în vigoare la acea dată (12). În al doilea caz, Comisia a invocat clauza de „extremă urgență” pentru a contracta lucrări de construcție în urma unei proceduri de negociere cu un singur candidat, fără publicarea prealabilă a unui anunț de participare (13). Având în vedere însă că avusese deja nevoie de câteva luni pentru a lansa procedura, Comisia nu a putut demonstra nici extrema urgență, nici imposibilitatea de a respecta termenele aplicabile procedurilor standard. |
| --- | --- |

10.12.

| 10.13. | În plus, trei dintre procedurile examinate de Curte la nivelul Comisiei erau afectate de deficiențe legate de procesul de evaluare. În unul dintre cazuri, ofertantul nu îndeplinea una dintre cerințele minime din caietul de sarcini, iar în celelalte două cazuri Comisia nu a verificat în mod corespunzător îndeplinirea criteriilor de excludere și de selecție. |
| --- | --- |

10.13.

Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță

| 10.14. | Rapoartele anuale de activitate examinate de Curte nu identificau niveluri semnificative de eroare, ceea ce concordă cu rezultatele de audit ale Curții. |
| --- | --- |

10.14.

Concluzie și recomandări

Concluzie

| 10.15. | Ansamblul probelor de audit indică faptul că nivelul de eroare din cadrul cheltuielilor aferente rubricii Administrație nu era semnificativ (a se vedea
  anexa 10.1
  ). |
| --- | --- |

10.15.

Recomandări

| 10.16. | Anexa 10.2
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor patru recomandări pe care le-a formulat aceasta în Raportul anual pe 2015. Curtea nu a examinat trei recomandări, deoarece activitățile sale de audit pentru 2018 nu au acoperit tipul de operațiuni la care se refereau recomandările respective. Instituția vizată de cealaltă recomandare a pus deja în aplicare recomandarea respectivă în anumite privințe (a se vedea, de asemenea, punctul 10.8). |
| --- | --- |

10.16.

| 10.17. | În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziei formulate pentru exercițiul 2018, Curtea recomandă următoarele: |
| --- | --- |

10.17.

Recomandarea 10.1

Comisia ar trebui să își îmbunătățească cât mai curând posibil sistemele de gestionare a alocațiilor familiale prevăzute de reglementări, prin creșterea frecvenței controalelor referitoare la situația personală a membrilor personalului și prin intensificarea verificărilor privind consecvența declarării alocațiilor primite din alte surse, în special atunci când în statele membre au loc reforme ale sistemelor de alocații familiale.

---

(1)  Aceasta include cheltuielile administrative ale tuturor instituțiilor și organelor UE, pensiile și plățile către Școlile Europene.

(2)  Rapoartele anuale specifice elaborate de Curte cu privire la agenții și la alte organe se publică în Jurnalul Oficial.

(3)  Curtea publică un raport anual specific care este transmis Consiliului superior al Școlilor Europene, o copie a acestui raport fiind transmisă și Parlamentului European, Consiliului și Comisiei.

(4)  Auditul Curții a inclus patru proceduri de achiziții organizate de Parlamentul European, una organizată de Consiliu, cinci de către Comisie și trei de Curtea de Justiție. Aceste proceduri au fost selectate pe baza raționamentului profesional.

(5)  DG Resurse Umane și Securitate (HR), Oficiul pentru Administrarea și Plata Drepturilor Individuale (PMO), Oficiile pentru Infrastructură și Logistică din Bruxelles (OIB) și din Luxemburg (OIL) și DG Informatică (DIGIT).

(6)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d’Entreprises.

(7)  Raportul auditorului extern privind situațiile financiare menționat la punctul 10.5 arată că „situațiile financiare oferă o imagine corectă și fidelă a situației financiare a Curții de Conturi Europene la 31 decembrie 2018, precum și a rezultatelor operațiunilor acesteia, a fluxurilor sale de numerar și a modificărilor în structura activelor nete pentru exercițiul încheiat la această dată”.

(8)  A se vedea punctul 10.12 din Raportul anual pe 2017 și punctul 9.12 din Raportul anual pe 2015.

(9)  În conformitate cu articolul 67 alineatul (2) din Statutul funcționarilor UE.

(10)  Curtea a semnalat același tip de constatare la punctul 10.9 din Raportul anual pe 2017.

(11)  Un contract cu valoare mică, trei contracte cu valoare medie și un contract care depășea pragul prevăzut în Directiva privind achizițiile publice.

(12)  Articolul 136a din Regulamentul financiar din 2016 (între 60 001 euro și 135 000 de euro).

(13)  Articolul 134 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul financiar din 2016.

ANEXA 10.1

REZULTATELE TESTELOR EFECTUATE PE OPERAȚIUNI PENTRU RUBRICA ADMINISTRAȚIE

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI |
| Total operațiuni: | 45 | 55 |
| IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE |
| Nivelul de eroare estimat | Nu este afectat de un nivel semnificativ de eroare | Nu este afectat de un nivel semnificativ de eroare |

2018

2017

DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI

Total operațiuni:

45

55

IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE

Nivelul de eroare estimat

Nu este afectat de un nivel semnificativ de eroare

Nu este afectat de un nivel semnificativ de eroare

ANEXA 10.2

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE FORMULATE CU PRIVIRE LA RUBRICA ADMINISTRAȚIE

| Exercițiu | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate |
| --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu este aplicabilă |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2015 | Recomandarea 1: Parlamentul European ar trebui să revadă cadrul de control existent pentru execuția creditelor bugetare alocate grupurilor politice. În plus, Parlamentul European ar trebui să ofere orientări mai bune, prin consolidarea monitorizării cu privire la aplicarea de către grupuri a normelor pentru ordonanțarea și decontarea cheltuielilor, precum și pentru procedurile de achiziții (a se vedea punctul 9.11). | | | | | X |
| Recomandarea 2: Comisia Europeană ar trebui să își amelioreze sistemele de monitorizare în vederea actualizării în timp util a situației personale a angajaților atunci când aceasta poate avea un impact asupra calculării alocațiilor familiale (a se vedea punctul 9.12). | | | X | | |
| Recomandarea 3: SEAE ar trebui să se asigure că toate etapele din cadrul procedurilor de selectare a agenților locali recrutați în delegații sunt documentate în mod corespunzător (a se vedea punctul 9.13). | | | | | X |
| Recomandarea 4: SEAE ar trebui să își îmbunătățească orientările în materie de concepție, coordonare și aplicare a procedurilor de achiziții în cadrul delegațiilor pentru contractele cu o valoare mai mică de 60 000 de euro (a se vedea punctul 9.14). | | | | | X |

Exercițiu

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu este aplicabilă

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2015

Recomandarea 1: Parlamentul European ar trebui să revadă cadrul de control existent pentru execuția creditelor bugetare alocate grupurilor politice. În plus, Parlamentul European ar trebui să ofere orientări mai bune, prin consolidarea monitorizării cu privire la aplicarea de către grupuri a normelor pentru ordonanțarea și decontarea cheltuielilor, precum și pentru procedurile de achiziții (a se vedea punctul 9.11).

X

Recomandarea 2: Comisia Europeană ar trebui să își amelioreze sistemele de monitorizare în vederea actualizării în timp util a situației personale a angajaților atunci când aceasta poate avea un impact asupra calculării alocațiilor familiale (a se vedea punctul 9.12).

X

Recomandarea 3: SEAE ar trebui să se asigure că toate etapele din cadrul procedurilor de selectare a agenților locali recrutați în delegații sunt documentate în mod corespunzător (a se vedea punctul 9.13).

X

Recomandarea 4: SEAE ar trebui să își îmbunătățească orientările în materie de concepție, coordonare și aplicare a procedurilor de achiziții în cadrul delegațiilor pentru contractele cu o valoare mai mică de 60 000 de euro (a se vedea punctul 9.14).

X

---

RĂSPUNSURILE INSTITUȚIILOR LA RAPORTUL ANUAL REFERITOR LA EXECUȚIA BUGETULUI PRIVIND EXERCIȚIUL FINANCIAR 2018

CUPRINS

| Răspunsurile la capitolul 1 – | Declarația de asigurare și informații în sprijinul acesteia |
| --- | --- |

Răspunsurile la capitolul 1 –

| | Răspunsurile Comisiei | 209 |
| --- | --- | --- |

| Răspunsurile la capitolul 2 – | Gestiunea bugetară și financiară |
| --- | --- |

Răspunsurile la capitolul 2 –

| | Răspunsurile Comisiei | 213 |
| --- | --- | --- |

| Răspunsurile la capitolul 3 – | Obținerea de rezultate pornind de la bugetul UE |
| --- | --- |

Răspunsurile la capitolul 3 –

| | Răspunsurile Comisiei | 217 |
| --- | --- | --- |

| Răspunsurile la capitolul 4 – | Veniturile |
| --- | --- |

Răspunsurile la capitolul 4 –

| | Răspunsurile Comisiei | 245 |
| --- | --- | --- |

| Răspunsurile la capitolul 5 – | Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă |
| --- | --- |

Răspunsurile la capitolul 5 –

| | Răspunsurile Comisiei | 247 |
| --- | --- | --- |

| Răspunsurile la capitolul 6 – | Coeziune economică, socială și teritorială |
| --- | --- |

Răspunsurile la capitolul 6 –

| | Răspunsurile Comisiei | 251 |
| --- | --- | --- |

| Răspunsurile la capitolul 7 – | Resurse naturale |
| --- | --- |

Răspunsurile la capitolul 7 –

| | Răspunsurile Comisiei | 259 |
| --- | --- | --- |

| Răspunsurile la capitolul 8 – | Securitate și cetățenie |
| --- | --- |

Răspunsurile la capitolul 8 –

| | Răspunsurile Comisiei | 263 |
| --- | --- | --- |

| Răspunsurile la capitolul 9 – | Europa în lume |
| --- | --- |

Răspunsurile la capitolul 9 –

| | Răspunsurile Comisiei | 265 |
| --- | --- | --- |

| Răspunsurile la capitolul 10 – | Administrație |
| --- | --- |

Răspunsurile la capitolul 10 –

| | Răspunsurile Parlamentului | 267 |
| --- | --- | --- |

| | Răspunsurile Comisiei | 268 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 1 – Declarația de asigurare și informații în sprijinul acesteia

Răspunsurile Comisiei la Raportul anual pe 2018 al Curții de Conturi Europene

Constatările de audit privind exercițiul financiar 2018

Regularitatea operațiunilor

1.15 (b). Comisia ia act cu satisfacție de îmbunătățirile continue aduse eficacității sistemelor de gestiune și control instituite pentru a asigura legalitatea și regularitatea cheltuielilor de la bugetul UE și de confirmarea de către CCE a faptului că prezența unor erori semnificative este limitată la anumite tipuri de cheltuieli. Nivelul de eroare global rămâne scăzut în comparație cu exercițiile financiare anterioare anului 2017.

1.16 Prima liniuță. În ceea ce privește complexitatea normelor, Comisia este de acord că aceasta conduce la creșterea riscului de eroare. În consecință, Comisia depune eforturi în permanență pentru a simplifica normele în măsura posibilului (a se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 1.18) și pentru a spori gradul de utilizare a unor mecanisme de execuție mai simple, cum ar fi opțiunile simplificate în materie de costuri. Reducerea birocrației cu care se confruntă beneficiarii a reprezentat unul dintre principiile directoare urmate de propunerile Comisiei aferente următorului cadru financiar multianual, care au ținut seama și de recomandările Curții de Conturi Europene.

În paralel, Comisia a continuat și în exercițiul financiar vizat să furnizeze sprijin tuturor autorităților responsabile de programe din statele membre, prin diverse acțiuni, reuniuni și note de orientare, în încercarea de a preîntâmpina mai bine și a corecta erorile și, la un nivel mai general, de a consolida capacitatea acestor autorități de a pune în aplicare dispozițiile aferente perioadei de programare actuale. Aceste acțiuni s-au concentrat îndeosebi asupra necesității de a favoriza utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri și de a promova un climat sporit de transparență în ceea ce privește procedurile de achiziții publice, în urma punerii în aplicare a Planului de acțiune actualizat în domeniul achizițiilor publice.

| 1.18. | Comisia ia act cu satisfacție de faptul că aproape jumătate din cheltuielile auditate nu sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Erorile semnificative se limitează la anumite tipuri de cheltuieli (cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor). Pentru acest tip de cheltuieli, concluzia CCE concordă cu evaluarea Comisiei din Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE (RAGP) pentru 2018. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Comisia urmărește în mod continuu să propună norme cât mai simple posibil pentru programe, astfel încât să reducă riscul de eroare. Cu toate acestea, Comisia își propune, de asemenea, să își stabilească obiective ambițioase de sporire a performanței programelor și de direcționare a măsurilor de ajutor, motiv pentru care este necesară o anumită complexitate a normelor. Astfel, legalitatea și regularitatea trebuie să fie contrabalansate de îndeplinirea obiectivelor de politică, ținând seama de costurile de execuție. A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 1.16 prima liniuță. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.21. | În domeniul agriculturii, Comisia constată că plățile directe din Fondul european de garantare agricolă (FEGA), care reprezintă 71,8 % din cheltuielile din acest domeniu, nu sunt însă afectate de un nivel semnificativ de eroare. În domeniul competitivității, nivelul de eroare este egal cu pragul de semnificație de 2 %. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 1.21. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.24. | În cadrul domeniului de politică „Competitivitate”, Comisia ia act de faptul că CCE consideră că cheltuielile care nu sunt legate de cercetare prezintă un risc mai scăzut.
  Astfel cum se explică în fișa financiară legislativă care însoțește propunerea sa legislativă, Comisia confirmă că, referitor la programul Orizont 2020, un risc anual de eroare de 2 % până la 5 % este unul realist în opinia sa, ținând seama de riscurile inerente legate de conceperea programului și de costurile controalelor. În pofida acestui fapt, Comisia urmărește să se apropie de un nivel de eroare cât mai apropiat de 2 % la încheierea programului. |
| --- | --- |

1.24.

Astfel cum se explică în fișa financiară legislativă care însoțește propunerea sa legislativă, Comisia confirmă că, referitor la programul Orizont 2020, un risc anual de eroare de 2 % până la 5 % este unul realist în opinia sa, ținând seama de riscurile inerente legate de conceperea programului și de costurile controalelor. În pofida acestui fapt, Comisia urmărește să se apropie de un nivel de eroare cât mai apropiat de 2 % la încheierea programului.

| 1.25. | În domeniul „Coeziune”, Comisia subliniază importanța activității desfășurate de autoritățile de audit în detectarea erorilor. Aceasta a condus la corecții financiare semnificative înainte de transmiterea conturilor pentru perioada 2014-2020 către Comisie sau înainte ca programele din perioada 2007-2013 să poată fi închise.
  Comisia constată că o interpretare divergentă a normelor naționale sau ale UE aplicabile a avut un impact asupra ratei de eroare calculate de CCE (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 6.14).
  Comisia va continua să colaboreze îndeaproape cu autoritățile de gestionare și de audit, prin diferite note de orientare, reuniuni tehnice și instrumente de audit comune, pentru a asigura, în timp, un nivel rezidual de eroare sub nivelul de semnificație.
  Comisia subliniază că pentru o serie întreagă de programe operaționale sunt în curs proceduri de întrerupere și de suspendare având drept scop punerea în aplicare a unor planuri de acțiune, inclusiv a unor corecții financiare. Deficiențele identificate și acțiunile întreprinse sunt raportate în mod transparent în rapoartele anuale de activitate ale departamentelor Comisiei. |
| --- | --- |

1.25.

Comisia constată că o interpretare divergentă a normelor naționale sau ale UE aplicabile a avut un impact asupra ratei de eroare calculate de CCE (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 6.14).

Comisia va continua să colaboreze îndeaproape cu autoritățile de gestionare și de audit, prin diferite note de orientare, reuniuni tehnice și instrumente de audit comune, pentru a asigura, în timp, un nivel rezidual de eroare sub nivelul de semnificație.

Comisia subliniază că pentru o serie întreagă de programe operaționale sunt în curs proceduri de întrerupere și de suspendare având drept scop punerea în aplicare a unor planuri de acțiune, inclusiv a unor corecții financiare. Deficiențele identificate și acțiunile întreprinse sunt raportate în mod transparent în rapoartele anuale de activitate ale departamentelor Comisiei.

| 1.26. | În domeniul „Agricultură”, Comisia ia act cu satisfacție de constatarea CCE potrivit căreia plățile directe din cadrul FEGA, care reprezintă 71,8 % din cheltuielile aferente rubricii Resurse naturale, respectiv, 41,6 miliarde de euro, nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare. Această concluzie este în concordanță cu rata de eroare estimată de Comisie pentru aceste cheltuieli în Raportul anual de activitate pe 2018 al DG AGRI. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | În domeniul „cheltuielilor administrative”, sistemele proprii de control ale Comisiei au confirmat, de asemenea, că respectivele cheltuieli nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare. |
| --- | --- |

1.27.

| 1.28. | A se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 1.19 și 1.26. |
| --- | --- |

1.28.

| 1.30. | În domeniul „Coeziune”, Comisia nu este de acord cu evaluarea CCE privind 3 erori semnificative legate de perioada 2014-2020 și 2 erori legate de perioada 2007-2013 pentru politica de coeziune. Acest lucru se explică prin divergențele de interpretare a normelor aplicabile de la nivel național sau de la nivelul UE care au impact asupra ratei de eroare calculate. Comisia se referă la scenariile cele mai pesimiste prezentate în rapoartele anuale de activitate pentru 2018 privind politica de coeziune, care reflectă, în opinia sa și ținând seama de erorile convenite, o estimare rezonabilă a ratei de eroare.
  Comisia subliniază că, în ceea ce privește erorile confirmate, va întreprinde acțiunile ulterioare necesare și va lua eventualele măsuri pe care le consideră necesare. |
| --- | --- |

1.30.

Comisia subliniază că, în ceea ce privește erorile confirmate, va întreprinde acțiunile ulterioare necesare și va lua eventualele măsuri pe care le consideră necesare.

| 1.31. | Comisia constată că, în domeniul „Coeziune” , autoritățile de audit au identificat majoritatea încălcărilor normelor din domeniul achizițiilor publice în operațiunile examinate de CCE. Acest lucru evidențiază îmbunătățirea capacității autorităților de audit de a detecta acest tip de erori. Comisia își va continua totuși acțiunile menite să asigure o mai bună detectare a acestor probleme prin verificări de gestiune la primul nivel, în special prin punerea în aplicare a propriului său Plan de acțiune actualizat în domeniul achizițiilor publice. |
| --- | --- |

1.31.

Informațiile furnizate de Comisie cu privire la regularitate

| 1.33. | Asigurarea unei bune gestionări și a unei bune protecții a bugetului UE împotriva erorilor și fraudelor constituie o prioritate absolută pentru Comisie.
  Pentru a-și îndeplini responsabilitățile, Comisia a introdus un model solid, transparent și eficace de asigurare și de răspundere de gestiune, precum și un cadru robust de control intern. În acest cadru, în colaborare – dacă este cazul – cu statele membre și cu entitățile cărora le-a fost încredințată execuția, departamentele Comisiei iau măsuri de prevenire a erorilor, neregulilor și fraudei, și, atunci când se confruntă cu astfel de situații, iau măsuri de remediere.
  Pe baza declarațiilor de asigurare ale ordonatorilor de credite delegați ai Comisiei (precizând, printre altele, că informațiile cuprinse în rapoartele lor anuale de activitate oferă o imagine adevărată și corectă), colegiul comisarilor își asumă responsabilitatea politică pentru gestionarea bugetului UE.
  Comisia raportează în mod transparent cu privire la deficiențele detectate de sistemele sale de gestiune și control. Aceste deficiențe sunt evidențiate de rezervele emise de departamentele Comisiei în rapoartele lor anuale de activitate și comunicate în Raportul anual privind gestionarea și performanța. Departamentele Comisiei sunt obligate să elaboreze planuri de acțiune cu privire la modul în care vor fi abordate deficiențele relevante ori de câte ori se formulează o rezervă. |
| --- | --- |

1.33.

Pentru a-și îndeplini responsabilitățile, Comisia a introdus un model solid, transparent și eficace de asigurare și de răspundere de gestiune, precum și un cadru robust de control intern. În acest cadru, în colaborare – dacă este cazul – cu statele membre și cu entitățile cărora le-a fost încredințată execuția, departamentele Comisiei iau măsuri de prevenire a erorilor, neregulilor și fraudei, și, atunci când se confruntă cu astfel de situații, iau măsuri de remediere.

Pe baza declarațiilor de asigurare ale ordonatorilor de credite delegați ai Comisiei (precizând, printre altele, că informațiile cuprinse în rapoartele lor anuale de activitate oferă o imagine adevărată și corectă), colegiul comisarilor își asumă responsabilitatea politică pentru gestionarea bugetului UE.

Comisia raportează în mod transparent cu privire la deficiențele detectate de sistemele sale de gestiune și control. Aceste deficiențe sunt evidențiate de rezervele emise de departamentele Comisiei în rapoartele lor anuale de activitate și comunicate în Raportul anual privind gestionarea și performanța. Departamentele Comisiei sunt obligate să elaboreze planuri de acțiune cu privire la modul în care vor fi abordate deficiențele relevante ori de câte ori se formulează o rezervă.

| 1.34. | În ceea ce privește Declarația de asigurare, Comisia își reiterează sprijinul față de abordarea-pilot a politicii de coeziune aplicată de CCE. Pentru o astfel de abordare, o condiție prealabilă esențială o constituie înțelegerea comună și armonizată a cadrului general de asigurare, astfel încât să se asigure un cadru de raportare stabil, un sistem solid de asigurare atât pentru statele membre, cât și pentru Comisie și să se facă posibil un audit unic. Comisia este pregătită să continue discuțiile cu CCE în vederea ajungerii la o astfel de înțelegere comună. |
| --- | --- |

1.34.

| 1.37. | Deși cheltuielile UE prezintă caracteristici comune de control, programele individuale de cheltuieli pot diferi în mod semnificativ de la un domeniu de politică la altul. Prin urmare, strategiile de control trebuie adaptate la moduri de gestionare și domenii de politică diferite și/sau la proceduri specifice de finanțare și la riscurile asociate acestora. Datorită acestei abordări, direcțiile generale pot identifica deficiențele care afectează anumite programele de cheltuieli (sau anumite părți ale acestora) și pot întreprinde acțiuni bine direcționate pentru a le soluționa. |
| --- | --- |

1.37.

Caseta 1.10 – Baza utilizată pentru estimarea Comisiei cu privire la riscul la momentul plății

A doua liniuță: Pentru a contribui la raportarea corporativă cu privire la cheltuielile din 2018, ambele direcții generale REGIO și EMPL au estimat riscul la plată și la închidere utilizând abordarea cea mai prudentă bazată pe ratele de eroare reziduală confirmate pentru perioada 2016-2017. Ratele de eroare reziduală neconfirmate pentru perioada 2017-2018 sunt utilizate numai în cazul în care sunt mai mari decât ratele confirmate pentru perioada 2016-2017. Comisia subliniază că, la semnarea rapoartelor anuale de activitate, cheltuielilor declarate în anul calendaristic care face obiectul raportării li s-a aplicat o reținere de 10 % din plățile intermediare.

A patra liniuță:
  În domeniul de politică „Europa globală”, fiecare dintre studiile privind rata de eroare reziduală realizate de DEVCO și NEAR se bazează pe eșantioane reprezentative de aproximativ 500 de operațiuni. Comisia consideră că excluderea contractelor vechi permite o mai bună estimare a riscului relevant pentru anul de raportare.

1.39 a doua liniuță. Comisia este de părere că riscul la momentul plății comunicat în Raportul anual privind gestionarea și performanța oferă o imagine corectă asupra riscului la care sunt expuse legalitatea și regularitatea cheltuielilor vizate din cadrul rubricii „Coeziune” efectuate în 2018, care se referă la o altă perioadă decât cea care a fost auditată de CCE.

1.39 a treia liniuță.
  În domeniul de politică „Agricultură”, Comisia ia act cu deosebită satisfacție de coerența dintre concluzia auditului efectuat de CCE cu riscul la momentul plății raportat în Raportul anual privind gestionarea și performanța și în Raportul anual de activitate al DG AGRI. Aceste rate de eroare scăzute (a se vedea punctul 7.35) justifică asigurarea rezonabilă pentru declarația de asigurare a directorului general al DG AGRI (a se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele 7.35 și 7.37).

| 1.40. | Comisia și-a fixat drept obiectiv scăderea la sub 2 % a nivelului de eroare la sfârșitul ciclului de viață al programelor (a se vedea Raportul anual privind gestionarea și performanța, paginile 151-152).
  Caracterul multianual al programelor financiare ale UE face posibilă corectarea erorilor chiar și după mai mulți ani de la efectuarea plăților, până la închiderea programelor. Comisia a estimat că, în ansamblu, corecțiile viitoare vor fi echivalente cu 0,9 % din totalul cheltuielilor relevante din 2018. Prin urmare, comparativ cu riscul estimat la momentul plății, riscul la închidere este estimat la 0,8 % din totalul cheltuielilor relevante din 2018. |
| --- | --- |

1.40.

Caracterul multianual al programelor financiare ale UE face posibilă corectarea erorilor chiar și după mai mulți ani de la efectuarea plăților, până la închiderea programelor. Comisia a estimat că, în ansamblu, corecțiile viitoare vor fi echivalente cu 0,9 % din totalul cheltuielilor relevante din 2018. Prin urmare, comparativ cu riscul estimat la momentul plății, riscul la închidere este estimat la 0,8 % din totalul cheltuielilor relevante din 2018.

| 1.41. | Corecțiile viitoare sunt estimate în conformitate cu o metodologie comună, și anume pe baza unor medii istorice ajustate, dacă este necesar, în special pentru neutralizarea elementelor care nu mai sunt relevante. În consecință, corecțiile viitoare estimate sunt prudente și reflectă capacitatea de corecție efectivă a departamentelor Comisiei. |
| --- | --- |

1.41.

Concluzii

| 1.49. | Comisia ia act cu satisfacție de faptul că aproximativ jumătate din cheltuielile auditate nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare. Erorile semnificative se limitează la anumite tipuri de cheltuieli (cele bazate pe rambursarea costurilor). Nivelul de eroare global rămâne scăzut în comparație cu exercițiile financiare anterioare anului 2017. |
| --- | --- |

1.49.

Capitolul 2 – Gestiunea bugetară și financiară

Răspunsurile Comisiei la Raportul anual pe 2018 al Curții de Conturi Europene

Gestiunea bugetară în 2018

| 2.8. | În 2018, s-a înregistrat o accelerare importantă a punerii în aplicare a programelor politicii de coeziune. Rata de selecție a proiectelor pentru FEDR și pentru Fondul de coeziune la sfârșitul anului 2018 a atins 76,6 %, ceea ce reprezintă 4,2 puncte procentuale mai mult în comparație cu perioada 2007-2013, în aceeași perioadă de referință. Rata de selecție a FSE/YEI la sfârșitul anului 2018 a atins 70 %, ceea ce, în opinia Comisiei, este un nivel comparabil cu cel din perioada 2007-2013.
  În 2018, bugetul votat a fost pus în aplicare integral, inclusiv veniturile alocate.
  Se depun în continuare eforturi de accelerare a punerii în aplicare pe teren. Comisia monitorizează îndeaproape programele considerate a fi în situație de risc pentru a se evita o absorbție insuficientă și o eventuală dezangajare. Există un dialog strâns cu statele membre în cauză pentru a se îmbunătăți situația. Serviciile Comisiei oferă un sprijin substanțial statelor membre, inclusiv sub formă de asistență tehnică și de consiliere.
  Punerea în aplicare a programelor de dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020, finanțate prin FEADR, nu este afectată de întârzieri și continuă să evolueze la viteza de croazieră. |
| --- | --- |

2.8.

În 2018, bugetul votat a fost pus în aplicare integral, inclusiv veniturile alocate.

Se depun în continuare eforturi de accelerare a punerii în aplicare pe teren. Comisia monitorizează îndeaproape programele considerate a fi în situație de risc pentru a se evita o absorbție insuficientă și o eventuală dezangajare. Există un dialog strâns cu statele membre în cauză pentru a se îmbunătăți situația. Serviciile Comisiei oferă un sprijin substanțial statelor membre, inclusiv sub formă de asistență tehnică și de consiliere.

Punerea în aplicare a programelor de dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020, finanțate prin FEADR, nu este afectată de întârzieri și continuă să evolueze la viteza de croazieră.

2.9-2.11. Comisia nu împărtășește evaluarea CCE privind motivul principal al neutilizării prefinanțării.

Execuția fondurilor politicii de coeziune a arătat că ratele de prefinanțare pentru perioada 2014-2020 au fost stabilite la un nivel prea ridicat. Prin urmare, sumele neutilizate destinate prefinanțării anuale au fost returnate la bugetul Uniunii Europene.

Mai mult, introducerea de către colegiuitori a regulii „n + 3” privind dezangajarea automată (în loc de „n + 2”) a descurajat o execuție mai rapidă a bugetului.

Pentru a stimula buna gestiune financiară și punerea în aplicare la timp în perioada 2021-2027, Propunerea Comisiei de Regulament privind dispozițiile comune [COM(2018) 375] include regula „n + 2” privind dezangajarea automată în locul regulii actuale „n + 3” privind dezangajarea automată. Din același motiv, nivelul prefinanțării a fost redus la o plată anuală de 0,5 %, bazată pe valoarea totală a sprijinului din partea fondurilor.

Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală nu este vizat de punctele 2.9-2.11, deoarece prefinanțarea este plătită numai în primii 3 ani ai perioadei de programare, respectiv 2014-2016 [în conformitate cu articolul 35 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013].

| 2.18. | După o începere cu întârziere, punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune progresează bine. |
| --- | --- |

2.18.

2.19-2.21. Atunci când a propus plafoanele de plăți pentru următorul cadru financiar multianual, Comisia a luat în considerare toate evoluțiile relevante pentru estimările de plată la momentul respectiv, inclusiv execuția efectivă a bugetului UE în anii precedenți și nevoile preconizate pentru perioada 2021-2027.

Aceste estimări includ, de asemenea, propunerea Comisiei de a reduce nivelul prefinanțării anuale pentru programele din perioada 2014-2020 de la 3 % pentru perioada 2020-2023 la 1 % pentru perioada 2021-2023 [a se vedea COM(2018) 614]. Această propunere nu a fost încă dezbătută în Consiliu.

După o începere cu întârziere, punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune progresează bine. Comisia consideră că rata de selecție a proiectelor pentru programele politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 la sfârșitul lunii decembrie 2018, așa cum se arată în răspunsul la punctul 2.8, a depășit-o pe aceea corespunzătoare punctului echivalent în timp pentru perioada de programare 2007-2013. Prin urmare, Comisia este de părere că execuția fondurilor ESI nu a fost întârziată mai mult decât în CFM anterior.

Aspecte de gestiune financiară legate de bugetul 2018 și de bugetul viitor

2.22 și 2.23. Adoptarea tardivă a CFM pentru perioada 2014-2020 și, ca urmare, adoptarea cu întârziere a Regulamentului privind dispozițiile comune (o întârziere de 6 luni în comparație cu perioada 2007-2013) au condus la începerea cu întârziere a execuției programelor din cadrul politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020. Cu toate acestea, începând din 2018, execuția a atins viteza de croazieră.

Suprapunerea perioadelor de programare este o consecință naturală a existenței unor programe multianuale cu o regulă „n + 2”/„n + 3” privind dezangajarea automată.

În ceea ce privește riscul unor credite de plată insuficiente la începutul următorului CFM, a se vedea răspunsurile Comisiei la punctul 2.8 și la punctele 2.19-2.21.

| 2.26. | Comisia subliniază că expunerea efectivă a bugetului UE la garanții nu va trebui să fie suportată de un singur buget anual. Expunerea suportată de la bugetul anual reprezintă numai o parte din expunerea efectivă, iar o parte a acesteia este protejată de o rezervă de lichiditate (a se vedea, de asemenea, punctul 2.27). |
| --- | --- |

2.26.

| 2.28. | Comisia subliniază că, în ceea ce privește gestionarea riscurilor privind FEDD, care operează pe piețe emergente și în țări fragile cu un risc mai ridicat decât operațiunile garantate din statele membre, dispune de sprijinul Grupului de evaluare tehnică pentru garanții (GTAG), ai cărui membri sunt experți în materie de risc detașați în nume propriu de către instituțiile financiare care acționează în calitate de parteneri de implementare. |
| --- | --- |

2.28.

Concluzii și recomandări

| 2.44. | Adoptarea tardivă a CFM pentru perioada 2014-2020 și, ca urmare, adoptarea cu întârziere a Regulamentului privind dispozițiile comune au condus la începerea cu întârziere a punerii în aplicare a programelor din cadrul politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020. Cu toate acestea, în ceea ce privește anul 2018, punerea în aplicare progresează bine.
  Serviciile Comisiei oferă un sprijin substanțial statelor membre în sensul accelerării punerii în aplicare pe teren.
  De asemenea, Comisia subliniază că punerea în aplicare a programelor de dezvoltare rurală în perioada 2014-2020, finanțată prin FEADR, nu este afectată de întârzieri și continuă să evolueze la viteza de croazieră. |
| --- | --- |

2.44.

Serviciile Comisiei oferă un sprijin substanțial statelor membre în sensul accelerării punerii în aplicare pe teren.

De asemenea, Comisia subliniază că punerea în aplicare a programelor de dezvoltare rurală în perioada 2014-2020, finanțată prin FEADR, nu este afectată de întârzieri și continuă să evolueze la viteza de croazieră.

2.44 prima liniuță. Execuția fondurilor politicii de coeziune a arătat că ratele de prefinanțare pentru 2014-2020 au fost stabilite la un nivel prea ridicat. Prin urmare, sumele neutilizate destinate prefinanțării anuale au fost returnate la bugetul Uniunii Europene.

Mai mult, introducerea de către colegiuitori a regulii„n + 3”privind dezangajarea automată (în loc de „n + 2”) a descurajat execuția mai rapidă a bugetului.

Pentru a stimula buna gestiune financiară și execuția la timp în perioada 2021-2027, Propunerea de Regulament privind dispozițiile comune a Comisiei [COM(2018) 375] include regula „n + 2” privind dezangajarea automată în locul regulii actuale „n + 3” privind dezangajarea automată. Din același motiv, nivelul prefinanțării a fost redus la o plată anuală de 0,5 %, bazată pe valoarea totală a sprijinului din partea fondurilor.

2.44 a doua liniuță. Propunerea Comisiei pentru următorul CFM ține seama de faptul că marja globală pentru plăți (MGP) nu poate fi transferată către noul CFM.

2.44 a treia liniuță. După o începere cu întârziere, punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune progresează bine. Comisia consideră că rata de selecție a proiectelor pentru programele din cadrul politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 la sfârșitul lunii decembrie 2018, așa cum se arată în răspunsul la punctul 2.8, a depășit-o pe aceea corespunzătoare punctului echivalent în timp pentru perioada de programare 2007-2013.

2.44 a patra liniuță. Propunerea Comisiei privind plafoanele de plăți la începutul următorului CFM ia în considerare nevoile estimate, precum și posibilele constrângeri ale plafonului resurselor proprii pentru anii respectivi.

| 2.45. | Execuția fondurilor ESI a continuat să se îmbunătățească în 2018 în comparație cu anii precedenți. În 2018, bugetul votat a fost executat integral. A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele 2.8 și 2.22. |
| --- | --- |

2.45.

Recomandarea 2.1 (nivelul creditelor de plată)

| (a) | Comisia acceptă recomandarea în măsura în care este posibil, având în vedere incertitudinea și exactitatea previziunilor statelor membre în ceea ce privește execuția fondurilor ESI – principalul factor care a stat la baza estimărilor globale ale plăților. |
| --- | --- |

(a)

Comisia acceptă recomandarea în măsura în care este posibil, având în vedere incertitudinea și exactitatea previziunilor statelor membre în ceea ce privește execuția fondurilor ESI – principalul factor care a stat la baza estimărilor globale ale plăților.

| (b) | Comisia acceptă recomandarea.
  Propunerea Comisiei pentru următorul cadru financiar multianual prezintă niveluri ambițioase și realiste de angajamente pentru viitoarele programe de cheltuieli. În acest context, Comisia a propus, de asemenea, schimbări în ceea ce privește regulile în materie de dezangajare.
  Pe baza celor mai recente previziuni privind nevoile de plată după 2020, Comisia a propus, de asemenea, plafoane anuale pentru plăți corespunzătoare nevoilor anticipate, precum și punerea în aplicare a unei noi generații de programe și execuția angajamentelor restante din cadrele financiare anterioare. |
| --- | --- |

(b)

Comisia acceptă recomandarea.

Propunerea Comisiei pentru următorul cadru financiar multianual prezintă niveluri ambițioase și realiste de angajamente pentru viitoarele programe de cheltuieli. În acest context, Comisia a propus, de asemenea, schimbări în ceea ce privește regulile în materie de dezangajare.

Pe baza celor mai recente previziuni privind nevoile de plată după 2020, Comisia a propus, de asemenea, plafoane anuale pentru plăți corespunzătoare nevoilor anticipate, precum și punerea în aplicare a unei noi generații de programe și execuția angajamentelor restante din cadrele financiare anterioare.

| (c) | Comisia acceptă recomandarea.
  Comisia și-a prezentat propunerile legislative privind politica de coeziune cu mult înainte de începerea perioadei de programare 2021-2027. În același timp, Comisia subliniază că responsabilitatea pentru adoptarea cadrului juridic revine Parlamentului European și Consiliului. |
| --- | --- |

(c)

Comisia acceptă recomandarea.

Comisia și-a prezentat propunerile legislative privind politica de coeziune cu mult înainte de începerea perioadei de programare 2021-2027. În același timp, Comisia subliniază că responsabilitatea pentru adoptarea cadrului juridic revine Parlamentului European și Consiliului.

Recomandarea 2.2 (fondul comun de provizionare)

Comisia acceptă recomandarea.

Comisia va continua să primească și să monitorizeze soldul operațiunilor de garantare care este acoperit de cele trei fonduri de garantare (mandatul extern al BEI, FEIS, FEDD) și va continua să trimită rapoarte periodice autorității bugetare în conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar. Metodologia privind rata efectivă de provizionare va face obiectul unui act delegat. În conformitate cu Regulamentul financiar, aceasta va fi introdusă treptat, într-o manieră prudentă [articolul 213 alineatul (2) din RF], luându-se în considerare în mod corespunzător faza inițială de constituire a provizionării globale.

Recomandarea 2.3 (instrumente financiare gestionate de Grupul BEI)

Comisia acceptă recomandarea.

Comisia va continua să furnizeze autorității bugetare un raport anual detaliat cu privire la toate instrumentele financiare. Prezentul raport va include, de asemenea, valoarea totală și o prezentare defalcată a fondurilor transferate către instrumentele financiare gestionate de Grupul BEI.

Capitolul 3 – Obținerea de rezultate pornind de la bugetul UE

Răspunsurile Comisiei la Raportul anual al Curții de Conturi Europene pentru anul 2018

Introducere

| 3.1. | Comisia se angajează să amelioreze cadrul de performanță pentru bugetul UE. Această îmbunătățire se va produce continuu, dar treptat, și, în special, în contextul următorului cadru financiar multianual. Aceasta necesită un angajament deplin și din partea tuturor celorlalte entități care execută bugetul UE, în special a statelor membre.

  Cadrul de performanță pentru bugetul UE este format din trei elemente: (a) raportarea obligatorie din punct de vedere juridic cu privire la indicatorii care fac parte din temeiurile juridice ale programelor; (b) monitorizarea implementării programelor, folosind o gamă mult mai largă de informații cantitative și calitative; și (c) evaluările periodice care măsoară performanța programelor. Indicatorii pot oferi informații cu privire la aspectele asupra cărora ar trebui să se concentreze atenția atunci când se iau în considerare programele care ar putea ridica probleme de performanță, dar sunt necesare informații cantitative și calitative suplimentare pentru a înțelege dacă există preocupări reale, care sunt acestea și cum pot fi atenuate. |
| --- | --- |

3.1.

Cadrul de performanță pentru bugetul UE este format din trei elemente: (a) raportarea obligatorie din punct de vedere juridic cu privire la indicatorii care fac parte din temeiurile juridice ale programelor; (b) monitorizarea implementării programelor, folosind o gamă mult mai largă de informații cantitative și calitative; și (c) evaluările periodice care măsoară performanța programelor. Indicatorii pot oferi informații cu privire la aspectele asupra cărora ar trebui să se concentreze atenția atunci când se iau în considerare programele care ar putea ridica probleme de performanță, dar sunt necesare informații cantitative și calitative suplimentare pentru a înțelege dacă există preocupări reale, care sunt acestea și cum pot fi atenuate.

Partea întâi – Ce ne spun indicatorii de performanță ai bugetului UE?

| 3.3. | „Nota metodologică” care însoțește prezentarea generală a performanței programelor abordează selecția indicatorilor: „S-a realizat o selecție a indicatorilor pe baza unor criterii precum relevanța, disponibilitatea datelor etc.” |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Comisia recunoaște că accesibilitatea fișelor de program pentru cititori poate fi îmbunătățită și este în curs de a realiza acest lucru, dar subliniază faptul că volumul mare de informații conținute în acestea – și anume informațiile privind progresele înregistrate în atingerea obiectivelor programului în temeiul articolului 41 alineatul (3) litera (h) din Regulamentul financiar – constituie, prin natura sa, o lectură de referință pentru specialiști. Tocmai din acest motiv, Comisia a început să publice prezentarea generală a performanței programelor, pentru a dispune de o compilație mai accesibilă pentru cititori a informațiilor referitoare la performanța programelor. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.6. | Comisia se angajează pe deplin să colecteze, să analizeze, să publice și să acționeze pe baza informațiilor de înaltă calitate privind performanța. Pentru a înțelege mai bine starea actuală a raportării privind performanța pe baza indicatorilor, Comisia a realizat o analiză internă a datelor privind performanța tuturor programelor de cheltuieli disponibile în martie 2019, care a fost publicată în fișele de program care însoțesc proiectul de buget pentru 2020.
  Mai mult, cadrul de performanță pentru bugetul UE se bazează pe elemente multiple. Monitorizarea progresului pe baza indicatorilor de performanță constituie o parte importantă a acestuia. Cu toate acestea, progresul în raport cu anumiți indicatori selectați prezintă doar o parte a situației și nu poate fi folosit pentru a formula concluzii ferme cu privire la performanța programelor. Astfel cum subliniază însăși Curtea de Conturi Europeană la punctul 3.8, informațiile calitative, cum ar fi exemplele de realizări, completează informațiile despre indicatori și oferă o imagine mai cuprinzătoare a performanței, inclusiv și în special în cazurile în care lipsesc datele privind un anumit indicator sau atunci când se actualizează valoarea de referință. |
| --- | --- |

3.6.

Mai mult, cadrul de performanță pentru bugetul UE se bazează pe elemente multiple. Monitorizarea progresului pe baza indicatorilor de performanță constituie o parte importantă a acestuia. Cu toate acestea, progresul în raport cu anumiți indicatori selectați prezintă doar o parte a situației și nu poate fi folosit pentru a formula concluzii ferme cu privire la performanța programelor. Astfel cum subliniază însăși Curtea de Conturi Europeană la punctul 3.8, informațiile calitative, cum ar fi exemplele de realizări, completează informațiile despre indicatori și oferă o imagine mai cuprinzătoare a performanței, inclusiv și în special în cazurile în care lipsesc datele privind un anumit indicator sau atunci când se actualizează valoarea de referință.

Secțiunea A – Indicatorii arată o variație semnificativă la nivelul realizărilor și sugerează că, în ansamblu, s-au înregistrat progrese moderate

| 3.7. | Cadrul de performanță actual pentru bugetul UE a fost distins de OCDE (1)
  ca fiind cel mai bun din categoria sa în raport cu alte cadre echivalente. Comisia recunoaște că toate cadrele de performanță necesită îmbunătățiri continue și se depun eforturi suplimentare pentru îmbunătățirea sistemului, de exemplu prin propunerile Comisiei pentru următoarea generație de programe financiare. Există numeroase provocări asociate cu colectarea și transmiterea datelor, în special pentru programele care fac obiectul gestiunii partajate. Aceștia și alți factori, inclusiv caracterul multianual al programelor, fac ca raportarea performanței bugetului UE să fie o sarcină dificilă. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Comisia se angajează să elaboreze rapoarte fiabile și de înaltă calitate cu privire la performanța bugetului UE. În acest scop, Comisia se bazează pe datele furnizate de statele membre și pe alte surse. Prin instrucțiunile furnizate de serviciile centrale, serviciilor Comisiei li se solicită să furnizeze informații cuprinzătoare privind performanța pentru fiecare program și să asigure calitatea și fiabilitatea informațiilor transmise.
  Sursele indicatorilor de performanță sunt dezvăluite sistematic în rapoartele anuale de activitate. În plus, în conformitate cu instrucțiunile aferente rapoartelor anuale de activitate din 2018, directorilor responsabili cu gestionarea riscurilor și cu controlul intern li s-a solicitat să declare că informațiile prezentate în ambele părți (1 și 2) ale rapoartelor anuale de activitate sunt fiabile, complete și exacte. |
| --- | --- |

3.8.

Sursele indicatorilor de performanță sunt dezvăluite sistematic în rapoartele anuale de activitate. În plus, în conformitate cu instrucțiunile aferente rapoartelor anuale de activitate din 2018, directorilor responsabili cu gestionarea riscurilor și cu controlul intern li s-a solicitat să declare că informațiile prezentate în ambele părți (1 și 2) ale rapoartelor anuale de activitate sunt fiabile, complete și exacte.

3.9 A doua liniuță. Comisia ia act de evaluarea Curții de Conturi Europene potrivit căreia, în general, calcularea progreselor înregistrate în ceea ce privește performanța are un caracter mai indicativ atunci când se utilizează o valoare de referință ca punct de plecare. Cu toate acestea, nu toate programele au definit valori de referință numerice în cadrul financiar multianual 2014-2020, drept pentru care, în interesul comparabilității, s-a luat decizia de a calcula progresul general.

Comisia consideră că este legitim să se utilizeze previziuni – bazate pe proiectele decise – pe lângă cifrele reale privind implementarea în cazul programelor de investiții precum Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și Fondul de coeziune (CF). Această metodă este informativă și permite experților și factorilor de decizie să desprindă concluzii cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește implementarea, ceea ce face ca întregul sistem să își poată îndeplini obiectivul vizat.

| 3.10. | Comisia consideră că procesul de agregare a performanței în raport cu indicatorii pe programe și rubrici își are limitele sale. În mod intenționat, Comisia nu a calculat o medie a distanței până la obiectiv per program. O singură cifră nu poate surprinde pe deplin complexitatea inerentă cheltuirii a zeci de miliarde de euro. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Comisia se angajează să îmbunătățească colectarea și disponibilitatea datelor, în special în ceea ce privește gestiunea partajată, pentru care se înregistrează în prezent cele mai mari întârzieri. În acest scop, Comisia a propus în mai 2018 un ciclu de raportare bilunară în temeiul articolului 37 alineatul (1) din propunerea de Regulament privind dispozițiile comune COM(2018) 375. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | În majoritatea cazurilor, performanța nu este liniară, ci începe lent în timpul implementării. Prin urmare, este de așteptat ca, în majoritatea cazurilor, progresele înregistrate față de valoarea de referință să fie mai mici decât procentele liniare declarate de Curtea de Conturi Europeană. Progresele înregistrate ar trebui să țină seama și de întârzierile la nivelul implementării. Ținând cont de aceasta, Comisia consideră că progresele față de valoarea de referință sunt în general pe drumul cel bun. Cu toate acestea, în opinia Comisiei, trebuie monitorizate cu atenție progresele înregistrate în implementare și adoptate măsurile necesare în cazul în care există deficiențe. |
| --- | --- |

3.12.

Rubrica 1A: indicatorii arată că s-au înregistrat progrese satisfăcătoare pentru Erasmus+ și pentru FEIS și progrese moderate pentru Orizont 2020 și pentru Mecanismul pentru interconectarea Europei

3.13 Prima liniuță. Comisia subliniază că selecția indicatorilor pentru prezentarea generală a performanței programelor s-a bazat în special pe relevanța și disponibilitatea datelor, iar nu pe valoarea rezultată a indicatorului. De fapt, pentru fiecare rubrică există în raport cazuri în care calcularea progreselor pe baza fișelor de program dă rezultate mai bune decât pe baza prezentării generale a performanței programelor. Comisia este de acord că, în viitor, analiza trebuie să fie mai detaliată, iar ipotezele subiacente mai bine specificate.

3.13 A doua liniuță. Au fost depuse eforturi semnificative în prezentarea generală a performanței programelor din 2019 pentru a îmbunătăți raportarea datelor privind Mecanismul pentru interconectarea Europei. Mecanismul pentru interconectarea Europei finanțează proiecte de infrastructură pe termen lung, de mari dimensiuni, sau proiecte care trebuie coordonate într-o rețea. Adesea, aceste proiecte trebuie derulate pe parcursul mai multor cadre financiare succesive și ar putea exista o întârziere semnificativă între momentul lansării proiectului și momentul la care devin disponibile datele necesare pentru măsurarea performanței. Propunerea Comisiei privind continuarea mecanismului a pus mai mult accentul pe cadrul de performanță, prevăzând „măsuri de monitorizare și de raportare transparente, responsabile și adecvate pentru a evalua progresul programului (...) și a promova realizările acestuia”.

3.13 A treia liniuță. În prezentarea sa generală a performanței programelor, Comisia a precizat că performanța programului Erasmus+ este comparată cu situația din 2017. Programul este pe cale de a-și atinge obiectivele pentru 2020.

3.13 A patra liniuță. Comisia remarcă faptul că obiectivul inițial al Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) a fost mobilizarea unor investiții de 315 miliarde de euro până în iulie 2018. La 30 decembrie 2017 a intrat în vigoare Regulamentul de extindere și îmbunătățire a FEIS (Regulamentul FEIS 2.0). Acesta a extins durata FEIS până la sfârșitul anului 2020 și a mărit obiectivul de investiții la 500 de miliarde de euro. Acest regulament prevedea că garanția UE necesară pentru a permite FEIS să sprijine investițiile va crește de la 16 miliarde de euro la 26 de miliarde de euro doar din iulie 2018 (adică după perioada inițială). Prin urmare, la sfârșitul anului 2017, rezultatele FEIS au fost comparate cu obiectivul inițial de investiții de 315 miliarde de euro.

Rubrica 1B: indicatorii reflectă progrese relativ scăzute în domeniul coeziunii, din cauza demarării tardive a programelor

| 3.14. | Prognozele – bazate pe proiectele în curs decise – sunt informații esențiale în contextul monitorizării implementării. Pe lângă datele privind implementarea efectivă, acestea oferă o perspectivă asupra rezervei de proiecte, care, în cazul politicilor cu investiții considerabile și de durată, cum ar fi politica de coeziune, este poate cea mai valoroasă informație în timpul implementării. |
| --- | --- |

3.14.

Rubrica 2: nu a fost posibil să se determine, pe baza indicatorilor, progresul înregistrat pentru majoritatea cheltuielilor în domeniul resurselor naturale

| 3.15. | Comisia remarcă faptul că stabilirea unui obiectiv multianual pentru Fondul european de garantare agricolă este problematică din cauza caracterului anual al acestuia. Cu toate acestea, se lucrează la dezvoltarea instrumentelor și a indicatorilor de cuantificare pentru a se asigura faptul că raportarea performanței la jumătatea perioadei poate fi realizată și pentru datele referitoare la acest fond. |
| --- | --- |

3.15.

3.15 Prima liniuță. Comisia remarcă faptul că, utilizând metoda aplicată de Curtea de Conturi Europeană (astfel cum se explică la punctul 3.9 și în caseta 3.1), nu este posibil să se calculeze progresul în raport cu valoarea de referință decât pentru unul dintre cei 27 de indicatori.

Cu toate acestea, Comisia consideră că progresul în raport cu valoarea de referință poate fi evaluat pentru toți cei 27 de indicatori. Astfel, indicatorii selectați permit într-adevăr monitorizarea progresului.

O analiză cuprinzătoare a celor 27 de indicatori incluși în fișele de program ar trebui să țină seama de realitatea specifică a sectorului agricol și de cheltuielile FEGA.

Rubrica 3: indicatorii pentru rubrica Securitate și cetățenie indică progrese satisfăcătoare pentru două programe, progrese moderate pentru un program și o rămânere în urmă pentru un alt program

| 3.17. | Comisia remarcă faptul că, pentru a evalua performanța programului Produse alimentare și hrană pentru animale, trebuie să se țină seama de imprevizibilitatea focarelor de boli animale și vegetale. Toate programele de lucru au fost adoptate și implementate conform planificării. |
| --- | --- |

3.17.

Rubrica 4: indicatorii arată un progres general rezonabil pentru programele aferente rubricii Europa în lume

| 3.19. | Metodologia de definire a indicatorilor și a obiectivelor pentru Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare este explicată în cadrul revizuit al UE privind rezultatele dezvoltării și cooperării internaționale [SWD(2018) 444]. |
| --- | --- |

3.19.

Instrumente speciale: informații insuficiente privind progresele realizate

3.20 Prima liniuță. Comisia remarcă faptul că indicatorul ia în considerare doar acele catastrofe care îndeplinesc criteriile de eligibilitate. Cele șase cazuri din 2017 erau încă în curs de investigare, de aceea nu au fost luate în calcul, întrucât nu era încă clar dacă îndeplinesc criteriile de eligibilitate. În sfârșit, în 2017, nu s-au aprobat două dintre cele zece cereri (inundațiile din Murcia și incendiile din Doñana).

Secțiunea B – Indicatorii nu ofereau întotdeauna o imagine fidelă a progreselor reale înregistrate

| 3.21. | În ceea ce privește subtitlul „Mulți indicatori nu au fost bine aleși”, Comisia remarcă faptul că indicatorii de performanță pentru programele financiare ale UE sunt definiți în actele juridice care stau la baza acestor programe. Alegerea indicatorilor este rezultatul negocierii dintre Parlamentul European și Consiliu pe baza unei propuneri a Comisiei. Comisia are obligația de a prezenta rapoarte regulate cu privire la toți indicatorii definiți în legislație. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | O proporție mare de indicatori de resurse/realizare nu înseamnă că indicatorii sunt aleși în mod inadecvat. Comisia este de acord că indicatorii de rezultat și de impact sunt mai adecvați pentru a măsura performanța în sine. Cu toate acestea, în special în cazul proiectelor cu investiții considerabile și de durată, indicatorii de realizare sunt necesari pentru a raporta progresul. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar un echilibru între tipurile de indicatori, iar acest echilibru ar trebui să fie specific programului. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Comisia consideră că proporția de 60 % a indicatorilor de resurse și de realizare nu limitează neapărat utilitatea informațiilor furnizate. Deși Comisia este de acord că ar trebui să existe un echilibru între diferitele tipuri de indicatori, echilibrul adecvat poate varia între diferitele programe. Cadrul de performanță al bugetului UE conține, de asemenea, un sistem structurat de evaluări (intermediare și ex post), astfel cum sunt prevăzute în Orientările privind o mai bună legiferare, tocmai pentru a face distincția între diferitele efecte ale unui program. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Comisia remarcă faptul că este extrem de dificil să se selecteze indicatori de impact care să fie influențați doar de efectele directe ale programului în sine. Orice indicator de rezultat sau de realizare mai amplu va fi inevitabil afectat de o varietate de factori, iar aceste programe vor fi doar unul dintre factori. Prin urmare, Comisia urmărește să utilizeze un set de indicatori care explică și raportează performanța programelor în cel mai bun mod posibil, dar natura programelor în sine face ca acest lucru să fie uneori foarte dificil.

  Cu toate acestea, se fac eforturi în special pentru următorul set de indicatori din cadrul financiar multianual de după 2020, pentru a selecta indicatori de rezultat și de impact care să explice în mod optim programele. În plus, Comisia remarcă, de asemenea, faptul că efectele programelor de cheltuieli ale UE nu vor putea fi evidențiate decât printr-o evaluare completă, cu variabilele de control adecvate. |
| --- | --- |

3.24.

Cu toate acestea, se fac eforturi în special pentru următorul set de indicatori din cadrul financiar multianual de după 2020, pentru a selecta indicatori de rezultat și de impact care să explice în mod optim programele. În plus, Comisia remarcă, de asemenea, faptul că efectele programelor de cheltuieli ale UE nu vor putea fi evidențiate decât printr-o evaluare completă, cu variabilele de control adecvate.

| 3.25. | În raport cu tabelul 3.2, Comisia este de acord că, în unele cazuri, indicatorii referitori la domeniul ajutorului umanitar au doar o legătură indirectă cu acțiunile umanitare finanțate de UE și, de asemenea, că o serie de factori externi influențează valoarea indicatorului. Astfel, se vor face eforturi în contextul următorului CFM pentru a crește relevanța setului de indicatori privind acțiunea umanitară a UE, adică pentru a asigura legături mai clare ale tuturor indicatorilor cu cheltuielile și obiectivele din acest domeniu.

  În ceea ce privește FEGA, sistemele de gestionare și de control eficiente sunt, de asemenea, esențiale pentru a asigura implementarea programelor într-o manieră care să conducă la atingerea obiectivelor. De aici, necesitatea indicatorului din fișa de program care evaluează în ce măsură sunt verificate cheltuielile. |
| --- | --- |

3.25.

În ceea ce privește FEGA, sistemele de gestionare și de control eficiente sunt, de asemenea, esențiale pentru a asigura implementarea programelor într-o manieră care să conducă la atingerea obiectivelor. De aici, necesitatea indicatorului din fișa de program care evaluează în ce măsură sunt verificate cheltuielile.

| 3.26. | Comisia recunoaște că fișele de program nu sunt structurate astfel încât să coreleze în mod clar obiectivele specifice cu obiectivul general. Cu toate acestea, pentru programele de cheltuieli de după 2020 a fost stabilită o structură ierarhică clară, care corelează obiectivele specifice cu obiectivele generale și indicatorii cu obiectivele specifice. Mai mult, nomenclatura bugetară face în prezent obiectul unei revizuiri și va fi structurată în funcție de obiectivele specifice. Aceste măsuri vor îmbunătăți semnificativ atât structura, cât și ușurința de utilizare a documentelor Comisiei referitoare la performanța bugetară. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Trebuie să se facă întotdeauna un compromis între o listă exhaustivă de indicatori care acoperă fiecare aspect al obiectivelor și resursele necesare în acest sens. |
| --- | --- |

3.27.

3.27 A doua liniuță. Obiectivele Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare sunt, prin natura lor, foarte ample și nu pot fi monitorizate printr-un număr limitat de indicatori. Cu toate acestea, acțiunile legate de schimbările climatice și de mediu sunt monitorizate anual folosind metodologia markerilor Rio, elaborată de Comitetul de asistență pentru dezvoltare (CAD) al OCDE.

| 3.28. | Astfel cum s-a menționat mai sus, Comisia – bazându-se și pe statele membre și pe alte entități raportoare – își îmbunătățește continuu raportarea privind performanța. În analiza setului de date disponibil în martie 2019, Comisia a constatat că 63 % dintre indicatori – cifră pe care a considerat-o rezonabilă – conțin „informații complete privind performanța”, și anume puncte de date, o valoare de referință și un obiectiv. Pentru cadrul de performanță al programelor de cheltuieli de după 2020, Comisia tocmai a lansat un proiect amplu care urmărește să asigure faptul că aceste informații subiacente privind performanța sunt stabilite pentru programe în mod consecvent și conform unui calendar convenit. |
| --- | --- |

3.28.

3.28 A patra liniuță. Comisia remarcă faptul că, în cazuri specifice, valoarea de referință se modifică și la actualizarea datelor statistice oficiale.

| 3.29. | Pentru FEGA, se consideră că indicatorii selectați permit evaluarea progresului (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 3.15 prima liniuță).
  De asemenea, Comisia se angajează să asigure faptul că raportarea performanței pentru FEGA, Orizont 2020 și FSUE se îmbunătățește constant, în special pentru următoarea perioadă a CFM, pentru care sunt propuse dispoziții de monitorizare consolidate și indicatori raționalizați pe baza lecțiilor învățate din evaluări. |
| --- | --- |

3.29.

De asemenea, Comisia se angajează să asigure faptul că raportarea performanței pentru FEGA, Orizont 2020 și FSUE se îmbunătățește constant, în special pentru următoarea perioadă a CFM, pentru care sunt propuse dispoziții de monitorizare consolidate și indicatori raționalizați pe baza lecțiilor învățate din evaluări.

| 3.30. | În cazurile menționate de Curtea de Conturi Europeană, Comisia acceptă utilitatea definirii unor repere anuale pentru a monitoriza performanța. Cu toate acestea, Comisia remarcă faptul că unele programe din ciclul 2014-2020 nu au astfel de repere sau – în cazul gestiunii partajate – nu există suficiente informații din partea autorităților statelor membre cu privire la valorile raportate. Și în acest caz, Comisia se angajează, dacă este relevant, să îmbunătățească această situație pentru programele financiare de după 2020, sprijinul Parlamentului, al Consiliului și al statelor membre fiind vital în acest sens. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | În ceea ce privește subtitlul „Pentru unele programe, datele disponibile erau de o calitate insuficientă”, Comisia remarcă faptul că disponibilitatea și calitatea datelor depind în mare măsură de obligațiile de raportare rezultate din procesul legislativ. Atunci când datele sunt raportate de către statele membre și autoritățile publice, Comisia are o capacitate limitată de a influența calitatea acestora. Comisia remarcă faptul că trei sferturi dintre indicatori conțineau cele mai recente date disponibile. Pentru unele programe, datele vor deveni disponibile doar mai târziu în cursul perioadei de implementare. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Comisia tratează cu foarte mare seriozitate recomandările Parlamentului European și ale Consiliului și prezintă întotdeauna cele mai recente date disponibile în rapoartele sale privind performanța. Astfel cum s-a arătat deja, într-un sistem de performanță la fel de complex ca cel al bugetului UE și în cadrul juridic actual, este dificil să se dispună de date complet actualizate. Comisia urmărește să îmbunătățească situația prin prezentarea unor informații cât mai actualizate posibil în rapoartele sale, remarcând din nou faptul că acest lucru depinde în mare măsură de furnizarea în timp util și în mod fiabil a datelor de către statele membre și alte părți terțe. De asemenea, Comisia subliniază că orice raportare va fi întotdeauna un instantaneu al situației valabile la un anumit moment, întrucât datele subiacente sunt rareori statice. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Comisia acceptă faptul că există o serie de probleme legate de indicatori, în ceea ce privește calitatea limitată a datelor, dar susține că, în general, cadrul de performanță este robust. De asemenea, Comisia subliniază angajamentul său de a îmbunătăți performanța și sistemul de raportare pentru următorul ciclu bugetar. |
| --- | --- |

3.33.

3.33 A doua liniuță. Comisia se angajează să asigure îmbunătățirea calității datelor pe care se sprijină indicatorii de performanță de bază, inclusiv a informațiilor raportate cu privire la cererile de brevete și publicarea acestora. Acest lucru se reflectă în secțiunea cu rezultate actualizate periodic a tabloului de bord al programului Orizont, publicat pe portalul online Finanțare și oportunități.

| 3.34. | Comisia acceptă faptul că obiectivele aferente anumitor indicatori nu sunt suficient de ambițioase, dar susține că, în general, cadrul de performanță este robust. De asemenea, Comisia subliniază angajamentul său de a îmbunătăți sistemul în următorul cadru financiar multianual. |
| --- | --- |

3.34.

3.34 Al doilea punct. Prioritatea politică, în special pentru Fondul de coeziune (având în vedere sectorul feroviar al statelor membre eligibile pentru aceste investiții), a fost reconstrucția și modernizarea căilor ferate, cu un obiectiv de 2 829 km. Obiectivele pentru construirea de căi ferate noi finanțate de FEDR au fost ceva mai ridicate – 580 km –, dar au rămas totuși la numai 14 % din obiectivul privind lungimea căii ferate reconstruite și modernizate.

| 3.35. | Comisia acceptă că obiectivele aferente unora dintre indicatorii din anumite programe ar putea să nu fie suficient de ambițioase. Pentru a identifica indicatorii și obiectivele în cauză, este necesar să se evalueze în detaliu semnificația și contextul indicatorilor. |
| --- | --- |

3.35.

Partea a doua – Rezultatele auditurilor performanței efectuate de Curte: principalele concluzii și recomandări

Rubrica 1a – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă și rubrica 1b – Coeziune economică, socială și teritorială

(a)   Raportul special nr. 8/2018 – Durabilitatea sprijinului acordat de UE pentru investiții productive în întreprinderi

| 3.38. | Comisia remarcă faptul că proiectele auditate de Curtea de Conturi Europeană obținuseră în general realizări conform planificării și că, în cele mai multe cazuri, aceste realizări încă existau și erau utilizate.
  Față de perioada de programare 2000-2006, abordarea de gestionare a UE în ceea ce privește durabilitatea investițiilor a evoluat semnificativ în perioada 2007-2013. Acest lucru este reflectat nu numai de dispozițiile de reglementare specifice și consolidate, ci și de accentul pus pe planificarea strategică pentru proiectele majore, precum și de evaluările ex post ale Comisiei la nivel de program pentru politica de coeziune.
  În ceea ce privește rezultatele obținute, Comisia a subliniat, la data auditului, lipsa datelor pentru multe dintre proiectele auditate, mai degrabă decât predominanța rezultatelor slabe sau lipsite de durabilitate. |
| --- | --- |

3.38.

Față de perioada de programare 2000-2006, abordarea de gestionare a UE în ceea ce privește durabilitatea investițiilor a evoluat semnificativ în perioada 2007-2013. Acest lucru este reflectat nu numai de dispozițiile de reglementare specifice și consolidate, ci și de accentul pus pe planificarea strategică pentru proiectele majore, precum și de evaluările ex post ale Comisiei la nivel de program pentru politica de coeziune.

În ceea ce privește rezultatele obținute, Comisia a subliniat, la data auditului, lipsa datelor pentru multe dintre proiectele auditate, mai degrabă decât predominanța rezultatelor slabe sau lipsite de durabilitate.

3.39 Prima liniuță. Comisia observă că această recomandare este legată de procesul de aprobare a programelor operaționale din perioada de după 2020.

(b)   Raportul special nr. 9/2018 – Parteneriatele public-privat în UE

3.40 și 3.41. Parteneriatele public-privat reprezintă unul dintre instrumentele puse la dispoziția statelor membre, iar promotorii de proiecte sunt considerați ca fiind un instrument potențial de punere în aplicare a politicilor. Comisia contribuie la schimbul de bune practici, oferă asistență tehnică specifică, analizează periodic cadrele parteneriatelor public-privat naționale și oferă recomandări de politici privind modul de îmbunătățire a acestora („semestrul european”), după caz. Cu toate acestea, în ceea ce privește semestrul european și Strategia Europa 2020, nu există nicio încurajare specifică pentru o utilizare mai intensă a parteneriatelor public-privat. În ceea ce privește instrumentele sectoriale, Comisia nu dispune de o bază juridică pentru a solicita statelor membre să folosească parteneriatele public-privat într-o măsură mai mare sau mai mică în comparație cu alte metode de achiziție. În contextul gestiunii partajate a fondurilor structurale și de investiții europene, decizia de a utiliza parteneriate public-private este lăsată la aprecierea statelor membre.

(c)   Raportul special nr. 12/2018 – Banda largă în statele membre ale UE

3.42 și 3.43. Comisia monitorizează obiectivele Agendei digitale în ceea ce privește banda largă și publică datele relevante în indicele economiei și societății digitale.

Comisia a solicitat statelor membre să analizeze progresele înregistrate în implementarea planurilor lor naționale de bandă largă și să le actualizeze, utilizând ca orizont temporal anul 2025.

Comisia reamintește că responsabilitatea finală cu privire la asigurarea respectării mediului juridic și de reglementare le revine autorităților naționale de reglementare. În propunerea sa de revizuire a normelor UE în domeniul telecomunicațiilor (Codul european al comunicațiilor electronice), Comisia a propus dispoziții îmbunătățite privind independența și capacitatea de reglementare a autorităților naționale de reglementare, inclusiv resursele disponibile, capacitatea de a impune direct sancțiuni și armonizarea unei liste minime de sarcini.

În domeniile mai puțin viabile din punct de vedere economic, Comisia a propus, de asemenea, norme revizuite privind telecomunicațiile pentru a stimula implementarea.

În plus, Comisia oferă orientări statelor membre cu privire la aplicarea ajutorului de stat în ceea ce privește banda largă și va continua să facă acest lucru.

Comisia a instituit un plan de acțiune privind acoperirea de bandă largă în zonele rurale axat pe provocările specifice în acest domeniu, în special prin schimbul de bune practici prin intermediul rețelei de birouri cu competențe în materie de bandă largă, prin misiuni direcționate în statele membre, prin monitorizarea mai atentă a cheltuielilor din fonduri ESI în domeniul acoperirii de bandă largă și prin orientări actualizate privind investițiile în banda largă.

(d)   Raportul special nr. 17/2018 – Absorbția

| 3.44. | Comisia reamintește că data adoptării cadrului legislativ depinde în mare măsură de colegiuitori. De asemenea, Comisia subliniază că, deși adoptarea timpurie a cadrului legislativ este importantă pentru demararea implementării programului, există și alți factori – cum ar fi norma privind dezangajarea, nivelul de prefinanțare sau cerințele de desemnare pentru 2014-2020 – care au avut un efect semnificativ asupra implementării.
  Comisia constată cu satisfacție că măsurile pe care le-a adoptat în strânsă cooperare cu autoritățile relevante responsabile pentru program, și anume prin intermediul grupului de acțiune pentru o mai bună implementare pe care l-a creat, au condus la o creștere semnificativă a absorbției în perioada 2007-2013. Comisia a subliniat, de asemenea, că, pe baza rezultatelor evaluării ex post a perioadei de programare 2007-2013 și a celui de-al șaptelea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială, politica de coeziune a avut în general rezultate bune. |
| --- | --- |

3.44.

Comisia constată cu satisfacție că măsurile pe care le-a adoptat în strânsă cooperare cu autoritățile relevante responsabile pentru program, și anume prin intermediul grupului de acțiune pentru o mai bună implementare pe care l-a creat, au condus la o creștere semnificativă a absorbției în perioada 2007-2013. Comisia a subliniat, de asemenea, că, pe baza rezultatelor evaluării ex post a perioadei de programare 2007-2013 și a celui de-al șaptelea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială, politica de coeziune a avut în general rezultate bune.

3.45 Prima liniuță. Pentru perioada 2021-2027, Comisia și-a prezentat propunerea de regulament privind dispozițiile comune încă din 29 mai 2018 [COM(2018) 375], adică cu 30 de luni înainte de începutul planificat al perioadei de eligibilitate. De asemenea, Comisia a început negocierile informale pentru acordurile de parteneriat cu statele membre înainte de adoptarea cadrului juridic de către colegiuitor.

3.45 A doua liniuță. Serviciile Comisiei au continuat să ofere sprijin substanțial statelor membre, inclusiv asistență tehnică și servicii de consultanță pentru ca acestea să își consolideze capacitatea de execuție a fondurilor, concentrându-se în același timp pe obținerea de rezultate.

O monitorizare atentă permite stabilirea unor planuri de acțiune adaptate nevoilor fiecărui program și urmărirea problemelor specifice identificate, pentru a asigura o implementare susținută, fără a compromite în niciun fel obținerea de rezultate.

(e)   Raportul special nr. 30/2018 – Drepturile pasagerilor

3.47 Prima liniuță. Comisia a acceptat recomandările.

3.47 A doua liniuță. Comisia a acceptat această recomandare, considerând că a avut un rol important în creșterea gradului de conștientizare în rândul pasagerilor. De asemenea, Comisia a acceptat să îmbunătățească în continuare orientările existente.

3.47 A treia liniuță. Comisia a acceptat recomandarea și își va folosi dreptul de inițiativă pentru a reflecta asupra unor soluții la provocările rămase în materie de aplicare și pentru a propune astfel de soluții.

(f)   Raportul special nr. 28/2018 – Orizont 2020

| 3.48. | Comisia a salutat evaluarea Curții de Conturi Europene cu privire la Orizont 2020. Comisia a acceptat toate recomandările incluse în raport. În consecință, recomandările sunt în curs de a fi transpuse de către Comisie. |
| --- | --- |

3.48.

Rubrica 2 – Resurse naturale

3.51 Prima liniuță. Comisia recunoaște că proiectele din domeniul energiei din surse regenerabile pot contribui la dezvoltarea rurală durabilă.

Comisia consideră că în prezent a abordat deja proiectarea și durabilitatea viitoarelor politici din domeniul energiei din surse regenerabile prin intermediul legislației nou adoptate: noul Regulament privind guvernanța uniunii energetice [Regulamentul (UE) 2018/1999], Regulamentul LULUCF [Regulamentul (UE) 2018/841] și reformarea Directivei privind energia din surse regenerabile [Directiva (UE) 2018/2001].

În acest cadru, statele membre, atunci când își elaborează și definitivează planurile naționale integrate din domeniul energiei și climei, pot lua în considerare circumstanțele și nevoile zonelor rurale de pe teritoriul lor.

Statele membre/regiunile sunt cele care determină realizarea potențialului de finanțare din FEADR, atunci când își proiectează programele de dezvoltare rurală și asigură echilibrul între diversele obiective ale strategiilor lor de dezvoltare rurală.

3.51 A doua liniuță. Comisia s-a angajat să țină seama de toate elementele de probă disponibile cu privire la performanța de până acum a politicii și să utilizeze aceste informații atunci când analizează soluții specifice pentru viitoarea evaluare de impact pe care se va baza propunerea Comisiei privind PAC de după 2020. De asemenea, Comisia s-a angajat să ia în considerare modalitatea de evaluare a performanței tipurilor de intervenții, inclusiv, după caz, sprijinul pentru venit.

3.51 A treia liniuță. Utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri urmează să reducă sarcina administrativă pentru autorități și beneficiari. Sistemul de rambursare pe baza opțiunilor simplificate în materie de costuri trebuie să producă aceleași rezultate ca sistemele convenționale de rambursare, dar într-un mod mai simplu și mai rapid. Comisia a acceptat să reflecteze asupra modalităților prin care se poate trece la sisteme care condiționează rambursarea către statele membre de realizarea politicilor.

3.52 A doua liniuță. Comisia a consolidat legăturile dintre sistemul de ecocondiționalitate și bunăstarea animalelor, în special prin realizarea mai multor schimburi de bune practici cu statele membre și prin comunicarea rezultatelor inspecțiilor privind ecocondiționalitatea, astfel cum a recomandat Curtea de Conturi Europeană. Acest lucru a fost realizat în cadrul reuniunilor grupului de experți privind condițiile de ecocondiționalitate organizate în 2018.

3.52 A cincea liniuță. În ceea ce privește raportul special nr. 25/2018, selecția proiectelor (inclusiv stabilirea priorității acestora) revine statelor membre. În ceea ce privește fondurile ESI, dispozițiile juridice care le reglementează nu prevăd un astfel de rol al Comisiei în cadrul gestiunii partajate în ceea ce privește stabilirea criteriilor de selecție a operațiunilor, lansarea de cereri de propuneri, evaluarea și selectarea proiectelor pentru finanțare. Statelor membre le revine sarcina de a organiza acest proces. Acest lucru nu s-a modificat în propunerea Comisiei pentru perioada 2021-2027. Cu toate acestea, Comisia a propus drept condiții prealabile de finanțare (denumite condiții favorizante) pentru sprijinul din FEDR/Fondul de coeziune în perioada 2021-2027 ca investițiile în prevenirea și gestionarea riscurilor să fie conforme unui plan național sau regional de gestionare a riscurilor de catastrofe. Aceasta este o abordare similară celei din perioada 2014-2020, dar consolidată și propunând analizarea tuturor riscurilor în mod integrat.

Rubrica 3 – Securitate și cetățenie – și rubrica 4 – Europa în lume

(a)   Raportul special nr. 7/2018 – Turcia

3.55 Prima liniuță Comisia a acceptat această recomandare.

Comisia ia notă de data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării și va avea în vedere redirecționarea fondurilor în cadrul exercițiului de programare 2018, respectând orientările politice.

Comisia ia act de faptul că progresele în astfel de domenii sensibile nu depind numai de finanțarea alocată prin IPA, ci, mai ales, de voința politică a autorităților turce.

3.55 A doua liniuță. Comisia a acceptat această recomandare.

3.55 A treia liniuță. Comisia a acceptat această recomandare.

3.55 A patra liniuță. Comisia a acceptat această recomandare.

3.55 A cincea liniuță. Comisia a acceptat această recomandare.

(b)   Raportul special nr. 20/2018 – Arhitectura africană pentru pace și securitate (APSA)

| 3.56. | Sprijinul UE pentru Arhitectura africană pentru pace și securitate (APSA), atât în ceea ce privește capacitățile, cât și asumarea financiară, a avut un rol esențial în ceea ce privește contribuirea la dezvoltarea acestei arhitecturi – deși rezultatele preconizate nu au fost obținute în mod sistematic.
  Contribuirea la salarii sau la alte costuri operaționale nu este o problemă în sine atât timp cât are legătură cu obținerea rezultatelor și face parte dintr-o strategie de sprijin mai amplă, cu o strategie clară de ieșire. |
| --- | --- |

3.56.

Contribuirea la salarii sau la alte costuri operaționale nu este o problemă în sine atât timp cât are legătură cu obținerea rezultatelor și face parte dintr-o strategie de sprijin mai amplă, cu o strategie clară de ieșire.

3.57 Prima liniuță. Comisia și SEAE au acceptat recomandarea. Cu toate acestea, în anumite condiții poate fi, totuși, oportun un sprijin ad-hoc pentru costurile operaționale.

3.57 A doua liniuță. Comisia a acceptat recomandarea.

(c)   Raportul special nr. 27/2018 – Instrumentul pentru refugiații din Turcia

3.59 Prima liniuță. Comisia a acceptat această recomandare.

Comisia consideră că sprijinirea unor tipuri de activități similare prin intermediul instrumentelor paralele a permis complementaritatea și nu a condus la nicio dublare sau suprapunere, permițând Comisiei să își mărească viteza de răspuns, întrucât diferite instrumente au fost mobilizate la momente diferite.

3.59 A doua liniuță. Comisia a acceptat această recomandare.

3.59 A treia liniuță. Comisia a acceptat această recomandare.

3.59 A patra liniuță. Comisia a acceptat această recomandare.

Comisia remarcă faptul că punerea în aplicare a acestei recomandări nu depinde în mod exclusiv de Comisie, ci și de voința partenerilor de a accepta aceste condiții.

3.59 A cincea liniuță. Comisia a acceptat această recomandare.

În pofida lipsei de acces la numele beneficiarilor, partenerii stabilesc mecanisme de control solide. Partenerii, precum și Comisia vor continua să pledeze pentru un acces mai bun la datele primare pe lângă guvernul turc, ținând seama în mod corespunzător de cadrul juridic.

3.59 A șasea liniuță. Comisia a acceptat această recomandare.

Comisia va continua să dialogheze cu autoritățile turce pe această chestiune, în scopul de a asigura accesul deplin la date pentru partenerii de punere în aplicare, ținând seama în mod corespunzător de cadrul juridic aplicabil.

Comisia remarcă faptul că instrumentul nu are menirea de a coordona întreaga asistență acordată de UE refugiaților din Turcia; mandatul acestuia privind monitorizarea și raportarea se referă numai la asistența în cadrul instrumentului. Comisia pregătește deja, într-un alt context, un Raport general privind punerea în aplicare a finanțării legate de criza migrației, care va completa raportarea specifică a instrumentului.

(d)   Raportul special nr. 32/2018 – Fondul fiduciar al UE (EUTF) pentru Africa

| 3.60. | Fondul fiduciar de urgență a fost conceput ca un instrument de implementare cu obiective flexibile, pentru a putea răspunde nevoilor și provocărilor emergente generate de crizele complexe, fiecare de natură diferită, care afectează cele trei regiuni. |
| --- | --- |

3.60.

3.61 Prima liniuță. Comisia a acceptat această recomandare.

3.61 A doua liniuță. Comisia a acceptat parțial această recomandare.

3.61 A treia liniuță. Comisia a acceptat această recomandare.

3.61 A patra liniuță. Comisia a acceptat această recomandare.

Rubrica 5 – Administrație

(a)   Raportul special nr. 34/2018 – Spațiul de birouri în instituțiile UE

3.64 Prima liniuță. În ceea ce privește strategia imobiliară, principalele principii ale politicii imobiliare a Comisiei, astfel cum sunt menționate în Comunicarea COM(2007) 501, încă sunt, în cea mai mare măsură, actuale (2).

Comisia a acceptat doar parțial recomandarea, având în vedere că documentele de planificare (CPMA, Cadrul politic multianual, și documentul de lucru privind clădirile care însoțește proiectul de buget) sunt deja actualizate anual.

3.64 A doua liniuță. Comisia nu a acceptat recomandarea, dar va evalua marja pentru îmbunătățiri.

Comisia ar putea prezenta, în fiecare an, în documentul de lucru privind clădirile care însoțește proiectul de buget, informațiile legate de plățile în avans care ar fi efectuate pentru diferitele proiecte.

3.64 A treia liniuță. Comisia a acceptat parțial recomandarea, deoarece consideră că procedura de gestionare a clădirilor necesară este în vigoare. Aceasta ar putea fi reevaluată la jumătatea perioadei.

3.64 A patra liniuță. Comisia a acceptat recomandarea și dorește să sublinieze că, în problemele imobiliare, dimensiunea, nevoile și localizarea diferită a fiecărei instituții conduc la caracteristicile specifice care pot avea o influență importantă asupra rezultatelor comparative.

Rapoarte privind buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare

(b)   Raportul special nr. 3/2018 – Procedura privind dezechilibrele macroeconomice (PDM)

| 3.68. | Comisia consideră că implementarea PDM este, în general, pozitivă. Curtea de Conturi a realizat o anchetă în rândul membrilor Comitetului pentru politică economică (CPE) și doar aproximativ 10 % dintre ei au considerat că PDM este ineficientă. Pentru a îmbunătăți transparența, Comisia a făcut publice în Compendiul PDM principiile aplicate pentru identificarea și evaluarea dezechilibrelor și a introdus matrice de evaluare PDM în bilanțurile aprofundate. În ceea ce privește profilul analizei Comisiei, concluziile bilanțurilor aprofundate sunt raportate într-o comunicare a Comisiei care însoțește aceste bilanțuri, nu în bilanțurile în sine, deoarece, potrivit regulamentului, acestea trebuie să țină seama de contextul general. În sfârșit, identificarea inițială a dezechilibrelor nu este concepută ca un sistem de avertizare timpurie, fiind bazată, astfel, pe variabile de date de înaltă calitate. Cu toate acestea, analiza aprofundată a Comisiei folosește cele mai recente prognoze macroeconomice care, în virtutea modului în care au fost concepute, iau în considerare condițiile generale ale pieței, inclusiv posibile condiții suverane care reflectă contagiunea din exterior. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Comisia acceptă majoritatea recomandărilor Curții de Conturi Europene și se angajează să le pună în aplicare. De fapt, multe recomandări conținute în raport sunt axate pe consolidarea și îmbunătățirea unor aspecte ale PDM pe care Comisia le abordează deja. |
| --- | --- |

3.69.

(c)   Raportul special nr. 18/2018 – Este atins obiectivul principal al componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere (PSC)?

| 3.70. | În prezent, Comisia este în curs de a pune în aplicare recomandările pe care le-a acceptat. Consiliul și-a publicat concluziile cu privire la raport în decembrie 2018 și a invitat Comisia să reflecte asupra constatărilor și recomandărilor Curții de Conturi Europene și să prezinte Consiliului un raport în termen de doi ani. Comisia a acceptat acest termen. |
| --- | --- |

3.70.

3.71 Prima liniuță. Comisia a studiat parametrii matricei de cerințe ca parte a unei analize mai ample a flexibilității în cadrul PSC, publicată în mai 2018. Comisia nu a acceptat recomandarea de a aborda efectele cumulate ale devierilor permise, întrucât Regulamentul (CE) nr. 1466/97 prevede în mod specific o marjă de deviere permisă de 0,25 % din PIB și Comisia nu poate impune restricții în acest sens.

3.71 A doua liniuță. Comisia nu a acceptat recomandările menționate în această teză, adică recomandările 2 (a) și 2 (b). Devierea temporară prevăzută de clauza privind reforma structurală nu este direct legată de costurile bugetare reale ale reformei, deoarece unele reforme structurale foarte benefice nu creează întotdeauna costuri bugetare directe semnificative, în timp ce astfel de reforme presupun costuri economice sau politice substanțiale. În astfel de cazuri, legătura directă între devierea temporară și costurile bugetare ar anula efectiv intenția de stimulare a clauzei. Comisia nu a acceptat nici recomandarea de a renunța la clauza privind investițiile în forma sa actuală, deoarece consideră că aceasta reprezintă un element important al pachetului de flexibilitate introdus în 2015.

3.71 A treia liniuță. Comisia va examina aceste aspecte în cadrul viitoarei sale analize a „pachetului de două” și a „pachetului de șase” acte legislative. Parametrii din matricea de cerințe stabilesc deja cerințe mai stricte pentru statele membre supraîndatorate.

3.71 A patra liniuță. Comisia a pus în aplicare aceste recomandări la timp pentru publicarea recentă a Pachetului de primăvară din 2019.

Partea a treia – Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor

| 3.75. | Cele 11 recomandări care nu au fost puse în aplicare deloc nu au fost acceptate de către Comisie. |
| --- | --- |

3.75.

Concluzii și recomandări

Concluzii

| 3.79. | În majoritatea cazurilor, performanța nu este liniară, ci începe lent în timpul implementării. Luând în considerare acest lucru și demararea tardivă a anumitor programe, Comisia consideră că programele avansează, în general, într-un ritm corespunzător. Comisia recunoaște că trebuie monitorizate cu atenție progresele înregistrate în implementare și adoptate măsurile necesare în cazul în care există deficiențe. Comisia consideră că procesul de agregare a performanței în raport cu indicatorii în programe și rubrici își are limitele sale. În mod intenționat, Comisia nu a calculat o medie a distanței până la obiectiv per program. O singură cifră nu poate surprinde pe deplin complexitatea inerentă cheltuirii a zeci de miliarde de euro. |
| --- | --- |

3.79.

| 3.80. | Cadrul de performanță actual pentru bugetul UE a fost distins de OCDE (3)
  ca fiind cel mai bun din categoria sa în raport cu cadrele omoloage. Comisia a făcut propuneri pentru îmbunătățirea acestuia în continuare în viitorul cadru financiar. Cu toate acestea, există multe provocări asociate cu colectarea și transmiterea datelor, în special pentru programele care fac obiectul gestiunii partajate. Aceștia și alți factori, inclusiv caracterul multianual al programelor, fac ca raportarea performanței bugetului UE să fie o sarcină dificilă.







  (a) | Prima liniuță: Indicatorii de performanță pentru programele financiare ale UE sunt definiți în actele juridice care stau la baza acestor programe. Comisia este de acord că indicatorii de rezultat și de impact sunt importanți pentru măsurarea performanței. Este necesar să existe un echilibru între tipurile de indicatori.

  A doua liniuță: Comisia este de acord că toți indicatorii ar trebui să contribuie la măsurarea realizărilor bugetului UE.

  A treia liniuță: Trebuie să se ia întotdeauna în considerare un compromis între o listă exhaustivă de indicatori care acoperă fiecare aspect al obiectivelor și resursele implicate. |
| --- | --- | --- |

3.80.

(a)

Prima liniuță: Indicatorii de performanță pentru programele financiare ale UE sunt definiți în actele juridice care stau la baza acestor programe. Comisia este de acord că indicatorii de rezultat și de impact sunt importanți pentru măsurarea performanței. Este necesar să existe un echilibru între tipurile de indicatori.

A doua liniuță: Comisia este de acord că toți indicatorii ar trebui să contribuie la măsurarea realizărilor bugetului UE.

A treia liniuță: Trebuie să se ia întotdeauna în considerare un compromis între o listă exhaustivă de indicatori care acoperă fiecare aspect al obiectivelor și resursele implicate.

| (b) | Prima liniuță: Comisia – bazându-se și pe statele membre și pe alte entități raportoare – își îmbunătățește continuu raportarea privind performanța. În analiza setului de date disponibil în martie 2019, Comisia a constatat că 63 % dintre indicatori – cifră pe care a considerat-o rezonabilă – conțin „informații complete privind performanța”, ceea ce înseamnă puncte de date, valoare de referință și obiectiv. Pentru cadrul de performanță al programelor de cheltuieli de după 2020, Comisia tocmai a lansat un proiect amplu care urmărește să asigure faptul că aceste informații subiacente privind performanța sunt stabilite pentru programe în mod consecvent și conform unui program convenit. |
| --- | --- |

(b)

Prima liniuță: Comisia – bazându-se și pe statele membre și pe alte entități raportoare – își îmbunătățește continuu raportarea privind performanța. În analiza setului de date disponibil în martie 2019, Comisia a constatat că 63 % dintre indicatori – cifră pe care a considerat-o rezonabilă – conțin „informații complete privind performanța”, ceea ce înseamnă puncte de date, valoare de referință și obiectiv. Pentru cadrul de performanță al programelor de cheltuieli de după 2020, Comisia tocmai a lansat un proiect amplu care urmărește să asigure faptul că aceste informații subiacente privind performanța sunt stabilite pentru programe în mod consecvent și conform unui program convenit.

| (c) | Prima liniuță: Disponibilitatea și calitatea datelor depind în mare măsură de obligațiile de raportare rezultate din procesul legislativ. Atunci când datele sunt raportate de către statele membre și autoritățile publice, Comisia are o capacitate limitată de a influența calitatea acestora. Comisia observă că trei sferturi dintre indicatori conțineau cele mai recente date disponibile. Pentru unele programe, datele vor deveni disponibile doar mai târziu în cursul perioadei de implementare. |
| --- | --- |

(c)

Prima liniuță: Disponibilitatea și calitatea datelor depind în mare măsură de obligațiile de raportare rezultate din procesul legislativ. Atunci când datele sunt raportate de către statele membre și autoritățile publice, Comisia are o capacitate limitată de a influența calitatea acestora. Comisia observă că trei sferturi dintre indicatori conțineau cele mai recente date disponibile. Pentru unele programe, datele vor deveni disponibile doar mai târziu în cursul perioadei de implementare.

| (d) | Prima liniuță: Comisia acceptă faptul că obiectivele aferente anumitor indicatori nu sunt suficient de ambițioase, dar susține că, în general, cadrul de performanță este robust. De asemenea, Comisia subliniază angajamentul său de a îmbunătăți sistemul în următorul cadru financiar multianual. |
| --- | --- |

(d)

Prima liniuță: Comisia acceptă faptul că obiectivele aferente anumitor indicatori nu sunt suficient de ambițioase, dar susține că, în general, cadrul de performanță este robust. De asemenea, Comisia subliniază angajamentul său de a îmbunătăți sistemul în următorul cadru financiar multianual.

| 3.81. | Comisia este de acord cu Curtea de Conturi Europeană că disponibilitatea datelor ar putea fi îmbunătățită. Totuși, Comisia consideră că trebuie să se obțină un echilibru între diferite tipuri de indicatori, dar că nu există o proporție specifică de indicatori de resurse și de realizare care să prezinte automat o deficiență (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 3.23). Faptul că progresul nu poate fi calculat este legat atât de disponibilitatea datelor, cât și de modul în care datele disponibile sunt utilizate pentru a calcula progresul respectiv (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 3.28). Deși s-ar putea să existe obiective lipsite de ambiție în ceea ce privește unii indicatori aferenți anumitor programe, de cele mai multe ori identificarea acestora nu este simplă (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 3.35). |
| --- | --- |

3.81.

Recomandări

Recomandarea 3.1 (Indicatorii din fișele de program)

Comisia acceptă recomandarea. În temeiul Regulamentului financiar, Comisia are obligația de a prezenta în fișele de program un raport cu privire la toți indicatorii stabiliți în temeiurile juridice ale programelor de cheltuieli, astfel cum au fost conveniți de Parlamentul European și de Consiliu pe baza propunerilor formulate de Comisie.

| (a) | Comisia consideră că, în vederea monitorizării și a evaluării performanței, este necesar un echilibru adecvat între tipurile de indicatori, iar acest echilibru ar trebui să reflecte caracteristicile specifice ale programelor individuale. |
| --- | --- |

(a)

Recomandarea 3.2 (Cadre de performanță pentru programe)

Comisia acceptă această recomandare. Comisia constată că va fi necesar să se utilizeze un număr limitat de indicatori pentru care nu este semnificativ să se definească valori de referință, repere sau obiective cantitative.

| (d) | Comisia constată că trebuie să țină seama de considerații privind fezabilitate și costurile, precum și de faptul că este necesar un angajament corespunzător, în special din partea statelor membre și a beneficiarilor, de a trimite la timp date de înaltă calitate. |
| --- | --- |

(d)

Recomandarea 3.3 (Informații transmise la timp pentru indicatorii de performanță)

Comisia acceptă recomandarea. Comisia constată că trebuie să țină seama de considerații privind fezabilitate și costurile, precum și de faptul că este necesar un angajament corespunzător, în special din partea statelor membre și a beneficiarilor, de a trimite la timp date de înaltă calitate.

Recomandarea 3.4 (Documentarea obiectivelor)

Comisia acceptă recomandarea.

Recomandarea 3.5 (Îmbunătățirea prezentării generale a performanței programelor)

Comisia acceptă recomandarea.

| (a) | Comisia consideră că va fi în măsură să pună în aplicare această parte a recomandării doar la începutul CFM 2021-2027. |
| --- | --- |

(a)

Anexa 3.3 – Informații detaliate privind stadiul punerii în aplicare a recomandărilor formulate în 2015, pentru fiecare raport examinat

Raportul special nr. 01/2015: Transportul pe căile navigabile interioare în Europa: din 2001, nu s-au mai observat îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește ponderea modală și condițiile de navigație

Răspuns la punctul 52, recomandarea 1 litera (a): Comisia ia act de faptul că această recomandare a fost adresată statelor membre.

Răspuns la punctul 54, recomandarea 2 litera (a): Comisia a adoptat măsurile posibile în intervalul de timp definit pentru punerea în aplicare a recomandării și consideră că aceasta este pusă în aplicare. Comisia a examinat situația sectorului de navigație interioară printr-o analiză dedicată de observare a pieței. Revizuirea strategiei în sine va avea loc în contextul mai general al revizuirii cadrului TEN-T (a se vedea recomandarea 2c de mai jos).

Răspuns la punctul 54, recomandarea 2 litera (c): Această acțiune va fi finalizată cu revizuirea Regulamentului TEN-T prevăzută pentru 31 decembrie 2023.

Raportul special nr. 02/2015: Finanțarea UE a stațiilor de epurare a apelor uzate urbane din bazinul Dunării – eforturi suplimentare necesare pentru a ajuta statele membre să îndeplinească obiectivele politicii UE privind apele uzate

Răspuns la punctul 108, recomandarea 1 litera (a): Comisia nu a acceptat această recomandare.

Răspuns la punctul 110, recomandarea 2 litera (a): Comisia a pus în aplicare integral partea din recomandarea 2 litera (a) pe care a acceptat-o. Pentru cea mai mare parte a volumului de ape reziduale (toate aglomerările cu EL de peste 2 000) se raportează informații financiare. Doar aglomerările cu EL sub 2 000 nu raportează date. Motivele pentru acest fapt sunt următoarele: a) sarcina administrativă suplimentară care nu poate fi justificată, b) ar crește întârzierile de raportare (Curtea de Conturi Europeană recomandă la alte puncte reducerea întârzierilor de raportare), c) directiva nu conține nicio obligație de raportare explicită.

Răspuns la punctul 115, recomandarea 3 litera (a): Comisia nu a acceptat această recomandare.

Răspuns la punctul 115, recomandarea 3 litera (b): Comisia nu a acceptat această recomandare.

Răspuns la punctul 115, recomandarea 3 litera (c): Comisia consideră această recomandare ca fiind pusă în aplicare integral.

Răspuns la punctul 115, recomandarea 3 litera (d): Comisia consideră această recomandare ca fiind pusă în aplicare integral. Comisia a adoptat măsurile recomandate.

Pentru perioada de programare 2014-2020, cerințele privind raportarea cu privire la instrumentele financiare sunt prevăzute la articolul 46 din Regulamentul privind dispozițiile comune [Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] și în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 821/2014 al Comisiei. Acesta din urmă prezintă un model de raportare cu privire la instrumentele financiare. În secțiunea VIII din modelul de raportare, statele membre trebuie să furnizeze informații despre valoarea altor contribuții decât fondurile structurale și de investiții europene, care au fost mobilizate de instrumentele financiare, inclusiv contribuții publice și/sau private, ambele angajate în acordurile de finanțare și plătite la nivelul destinatarilor finali.

Răspuns la punctul 117, recomandarea 4 litera (a): Comisia nu a acceptat această recomandare.

Răspuns la punctul 117, recomandarea 4 litera (b): Recomandarea este pusă în aplicare parțial.

Răspuns la punctul 119, recomandarea 5 litera (b): Comisia nu a acceptat această recomandare.

Raportul special nr. 03/2015: Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea

Răspuns la punctul 89, recomandarea 1: Această recomandare se adresează statelor membre.

Raportul special nr. 04/2015: Care a fost contribuția asistenței tehnice în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale?

Răspuns la punctul 90, recomandarea 1: Comisia consideră că această recomandare a fost pusă în aplicare integral. În conformitate cu principiul gestiunii partajate, statele membre descriu în programele lor de dezvoltare rurală modul în care va fi utilizată asistența tehnică și sunt în măsură să prezinte o evaluare generală a modului în care este pusă în aplicare aceasta.

În plus, trebuie subliniat că indicatorii de monitorizare furnizează doar o parte din informațiile necesare pentru evaluare și că evaluarea depășește cu mult analiza datelor din tabelele de monitorizare. Întrebările de evaluare comune pentru dezvoltarea rurală, astfel cum sunt prevăzute în anexa V la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 al Comisiei, includ întrebarea 20: „În ce măsură a contribuit asistența tehnică la îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 59 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și la articolul 51 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013?”

Evaluarea ex post a programelor de dezvoltare rurală trebuie să fie pregătită și transmisă Comisiei până în decembrie 2024.

Răspuns la punctul 90, recomandarea 2: Comisia nu a acceptat această recomandare.

Răspuns la punctul 93, recomandarea 4: Comisia consideră că această recomandare a fost pusă în aplicare integral. Tabelul de monitorizare B2.3 face distincție, pentru sprijinul sub forma asistenței tehnice – în afara celei aferente rețelei rurale naționale – între cheltuielile publice totale pentru costurile administrative și alte costuri, în acestea din urmă fiind incluse studiile și formarea profesională. Ca principiu general, definirea indicatorilor suplimentari care trebuie colectați de statele membre și de regiuni trebuie să păstreze echilibrul adecvat între valoarea adăugată, pe de o parte, și sarcina administrativă, pe de altă parte. Acesta este motivul pentru care cantitatea de informații detaliate colectate la acest nivel este limitată în mod deliberat.

Comisia nu este în măsură să furnizeze dovezi ex ante cu privire la realizările finale ale întrebărilor de evaluare. În cadrul gestiunii partajate, evaluarea programelor de dezvoltare rurală se face la nivelul statelor membre sau al regiunilor, în conformitate cu abordarea de evaluare comună prevăzută la articolul 14 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 al Comisiei.

Raportul special nr. 05/2015: Reprezintă instrumentele financiare o soluție de succes și de perspectivă pentru domeniul dezvoltării rurale?

Răspuns la punctul 100, recomandarea 3: Colegiuitorii nu au prevăzut cerințe legale aplicabile stabilirii obiectivelor pentru efectele de reînnoire. Motivul este faptul că natura de reînnoire asociată fiecărui instrument financiar este specifică fiecărui instrument și proiectării acestuia. Aceasta depinde, de asemenea, de factori externi, precum cererea pieței și dezvoltarea economică. În mod similar, Comisia a prevăzut norme suplimentare de punere în aplicare legate de reînnoire doar în regulamentele sale de punere în aplicare (UE) nr. 964/2014 și (UE) 2016/1157, incluzându-le în secțiunile referitoare la politica de creditare. Cadrul legal și normele de punere în aplicare pot prevedea doar principii de stabilire a țintelor și de gestionare a resurselor rambursate.

În special, volumul de creditare-țintă și intervalul de rată a dobânzii nu pot fi stabilite ex ante la nivelul UE cu obiective predefinite. Acestea pot fi evaluate numai de la caz la caz în cadrul evaluării ex ante a fiecărui instrument financiar [în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] și sunt luate în considerare pentru determinarea naturii instrumentului (instrument reînnoibil sau nereînnoibil). Aspectul efectului de pârghie trebuie examinat, de asemenea, în timpul procesului de evaluare ex ante. Resursele rambursate instrumentului financiar sunt fie reutilizate în cadrul aceluiași instrument financiar (reînnoite în cadrul aceluiași instrument financiar), fie, după ce sunt rambursate autorității sau fondului care gestionează finanțarea, vor fi utilizate în conformitate cu articolul 44 (pentru același obiectiv stabilit în cadrul unei priorități înainte de sfârșitul perioadei de eligibilitate) și cu articolul 45 (în conformitate cu scopul programului după încheierea perioadei de eligibilitate) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

Având în vedere aceste dispoziții, astfel cum au fost modificate prin Regulamentul Omnibus [Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046], Comisia consideră că recomandarea a fost pusă în aplicare, cu excepția obiectivelor care pot fi definite doar în evaluarea ex ante a fiecărui instrument financiar și nu pot fi stabilite orizontal de către Comisie.

Raportul special nr. 08/2015: Permite sprijinul financiar acordat de UE o abordare corespunzătoare a nevoilor microîntreprinderilor?

Răspuns la punctul 68, recomandarea 1: În ceea ce privește deficiența rămasă menționată de Curtea de Conturi Europeană în anexa 3.4, trebuie observat faptul că includerea unor indicatori specifici într-un program operațional este facultativă pentru autoritățile de management. Cu toate acestea, regulamentul prevede un indicator comun obligatoriu de realizare pentru entități [Regulamentul (UE) nr. 1304/2013, anexa I punctul (2)].

Răspuns la punctul 72, recomandarea 4: Comisia nu a acceptat această recomandare.

Raportul special nr. 09/2015: Sprijinul Uniunii Europene pentru lupta împotriva torturii și pentru abolirea pedepsei cu moartea

Răspuns la punctul 55, recomandarea 4: Deși este de acord cu concluzia Curții de Conturi Europene potrivit căreia această recomandare nu a fost pusă în aplicare, Comisia reiterează că nu acceptă recomandarea.

Răspuns la punctul 56, recomandarea 6: Deși este de acord cu concluzia Curții de Conturi Europene potrivit căreia această recomandare nu a fost pusă în aplicare, Comisia reiterează că nu acceptă recomandarea.

Raportul special nr. 12/2015: Prioritatea pe care și-a stabilit-o UE de a promova o economie rurală bazată pe cunoaștere a fost afectată de gestionarea defectuoasă a măsurilor de transfer de cunoștințe și a măsurilor de consiliere

Răspuns la punctul 94, recomandarea 1 litera (b): Recomandarea Curții de Conturi Europene este considerată ca fiind pusă în aplicare integral. Există diferite metodologii de realizare a unei analize recurente a nevoilor de formare profesională, iar cea mai potrivită abordare depinde de proiectarea sistemelor de cunoștințe și inovare în agricultură (AKIS), care variază în funcție de statul membru. Prin urmare, fișa de măsurare poate descrie doar în termeni generali cel mai eficient mod de a realiza o astfel de evaluare a nevoilor.

Se consideră că actualizarea fișei de măsurare, astfel cum a fost pusă în aplicare de Comisie, furnizează un nivel adecvat de detaliere și este suficientă pentru a orienta statele membre în direcția efectuării unei evaluări recurente a nevoilor.

Răspuns la punctul 94, recomandarea 1 litera (d): Recomandarea Curții de Conturi Europene este considerată ca fiind pusă în aplicare integral. Toate măsurile de dezvoltare rurală sunt aprobate pentru adăugarea în programele de dezvoltare rurală numai dacă un stat membru demonstrează o necesitate strategică de bază. Această necesitate ar fi evidentă din strategia programului de dezvoltare rurală, care se bazează, la rândul său, pe analiza SWOT și pe evaluarea nevoilor rezultate, pe care fiecare stat membru a trebuit să o efectueze la începutul etapei de programare în domeniul dezvoltării rurale.

În cadrul reuniunilor de evaluare anuale și în cadrul comitetelor de monitorizare se evaluează „rapoartele anuale de implementare”, care prezintă progresele înregistrate în implementarea tuturor măsurilor programate din cadrul programelor de dezvoltare rurală. În cazul unor dificultăți sau întârzieri de implementare, se analizează situația și se adoptă acțiuni de remediere.

Răspuns la punctul 96, recomandarea 2 litera (b): Recomandarea Curții de Conturi Europene cu privire la documentele de orientare și la achizițiile publice, inclusiv informațiile privind furnizarea de servicii pe plan intern, este considerată ca fiind pusă în aplicare integral.

În ceea ce privește monitorizarea procedurilor statelor membre prin audituri de conformitate, a se vedea răspunsul Comisiei la Recomandarea 5 în legătură cu Raportul special nr. 12/2015.

Răspuns la punctul 98, recomandarea 3 litera (a): Recomandarea Curții de Conturi Europene este considerată ca fiind pusă în aplicare integral. Comisia oferă orientări, care servesc ca document de clarificare a anumitor interpretări juridice și pentru a disemina în statele membre exemple de bune practici în ceea ce privește punerea în aplicare a dreptului UE.

Aspectul caracterului rezonabil al costurilor este discutat periodic cu statele membre în diferite contexte: cel mai recent eveniment a fost seminarul privind rata de eroare, organizat în iunie 2018, în cadrul căruia s-au discutat aspecte ale caracterului rezonabil al costurilor și utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri.

Se pot organiza cursuri la solicitarea statelor membre și au fost deja organizate mai multe cursuri cu această tematică. De asemenea, trebuie menționat că adoptarea opțiunilor simplificate în materie de costuri crește semnificativ pe parcursul implementării programelor de dezvoltare rurală, ceea ce înseamnă că evaluarea caracterului rezonabil al costurilor este utilizată mai rar de către statele membre.

Răspuns la punctul 98, recomandarea 3 litera (b): Recomandarea Curții de Conturi Europene este considerată ca fiind pusă în aplicare integral. Articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 prevede ca în 2017 și 2019 reuniunile de evaluare anuale organizate de Comisie cu fiecare stat membru să acopere toate programele. Aceste reuniuni de evaluare țin seama de raportul privind progresele înregistrate în implementarea acordului de parteneriat. Printre altele, acest raport prezintă informații despre punerea în aplicare a mecanismelor de asigurare a coordonării între fondurile structurale și de investiții europene și alte instrumente de finanțare naționale și ale Uniunii, precum și cu Banca Europeană de Investiții. Aceste reuniuni de evaluare reprezintă mijloace suplimentare de asigurare a complementarității și a sinergiilor dintre programele aferente fondurilor structurale și de investiții europene dintr-un anume stat membru și oferă o bază pentru a introduce îmbunătățiri atunci când este necesar.

Răspuns la punctul 100, recomandarea 4 litera (b): Comisia își păstrează poziția potrivit căreia nu este responsabilă pentru monitorizarea măsurii în care există sisteme de feedback pentru îmbunătățirea cursurilor de formare profesională viitoare.

În ceea ce privește informațiile fiabile privind calitatea și eficacitatea serviciilor de transfer de cunoștințe și de consiliere, anexa V la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 specifică întrebările de evaluare comune pentru dezvoltarea rurală: Întrebarea de evaluare 1, referitoare la aria de intervenție 1A, este următoarea: „În ce măsură au sprijinit intervențiile PDR inovarea, cooperarea și dezvoltarea bazei de cunoștințe în zonele rurale?” Această întrebare de evaluare va primi un răspuns în raportul anual de implementare consolidat prezentat în 2019 și în evaluarea ex post.

Prin urmare, recomandarea Curții de Conturi Europene este considerată ca fiind pusă în aplicare integral.

Răspuns la punctul 102, recomandarea 5: Comisia consideră că această recomandare a fost pusă în aplicare integral. În ceea ce privește auditurile în domeniul transferului de cunoștințe și al inovării care nu au fost realizate în practică, acestea au fost planificate în programul de lucru multianual 2016-2019 pentru anul n+2, adică 2018-2019. În urma unei noi evaluări centrale a riscurilor efectuate în 2017, punctajele de risc ale acestora au fost mai mici datorită cheltuielilor mai scăzute și, având în vedere resursele disponibile, s-a decis să se preia alte audituri (cu risc mai ridicat și cheltuieli mai mari).

După raportul special, profilul de risc al domeniului de audit a crescut. În consecință, DG AGRI a selectat și a efectuat cinci audituri (în AT, DK, FR, IT, SE). Ar trebui înțeles faptul că, din cauza cheltuielilor foarte mici, chiar dacă s-a operat o creștere a factorului de risc al domeniului de audit în cadrul analizei riscului, numărul de tranzacții selectate este încă limitat.

Mai mult, în noua abordare de audit pe care DG AGRI o desfășoară din iulie 2018, accentul este plasat pe activitatea organismului de certificare pentru toate măsurile care nu fac obiectul sistemului IACS, inclusiv măsurile legate de transferul de cunoștințe și de inovație. Ori de câte ori o astfel de măsură se află în eșantionul 1 al organismului de certificare, aceasta va fi selectată și de DG AGRI în auditul său.

Raportul special nr. 13/2015: Sprijinul UE acordat țărilor producătoare de lemn în cadrul planului de acțiune FLEGT

Răspuns la punctul 58, recomandarea 1: Comisia a acceptat parțial această recomandare în 2015, întrucât alocarea unui buget pentru implementarea planului de acțiune FLEGT este posibilă numai pentru programele/liniile bugetare tematice. Pentru perioada 2014-2020, Comisia a alocat 145 de milioane EUR pentru implementarea planului de acțiune FLEGT în cadrul liniei bugetare a programului tematic și a elaborat planuri anuale de acțiune care detaliază ce domenii de acțiune ale planului de acțiune FLEGT urmau să fie finanțate.

Raportul special nr. 16/2015: Sunt necesare eforturi suplimentare pentru îmbunătățirea securității aprovizionării cu energie, prin dezvoltarea pieței interne a energiei

Răspuns la punctul 117, recomandarea 3: Comisia consideră că recomandarea este pusă în aplicare integral prin extinderea cadrului de reglementare și configurarea unei platforme.

Răspuns la punctul 123, recomandarea 7 litera (b): Comisia a acceptat parțial recomandarea și a luat măsurile solicitate cu privire la elementele acceptate.

Răspuns la punctul 126, recomandarea 9: Comisia nu a acceptat această recomandare. Cu toate acestea, a luat măsurile considerate necesare pentru a aborda problemele subiacente.

Raportul special nr. 17/2015: Sprijinul acordat de comisie în contextul echipelor de acțiune pentru tineri: s-a reușit o redirecționare a fondurilor din cadrul FSE, însă nu s-a pus un accent suficient pe rezultate

Răspuns la punctul 84, recomandarea 2 litera (a): Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.

Comisia insistă asupra faptului că examinarea oportunităților de îmbunătățire a rezultatelor este o practică continuă și standard. Comisia examinează fiecare cerere de reprogramare, fie că este declanșată sau nu de necesitatea de a încorpora noi fonduri suplimentare, în primul rând în vederea obținerii de rezultate mai bune, și discută pe larg situația cu statul membru. Până în prezent, Comisia nu a luat inițiativa de a propune noi modificări, deoarece ar fi fost inutilă și extrem de ineficientă.

Răspuns la punctul 84, recomandarea 2 litera (b): Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.

Comisia insistă asupra faptului că evaluarea este efectuată cu diligență și că a fost întotdeauna o practică standard. Raportarea cu privire la fiecare detaliu al procesului de evaluare, la elementele care sunt impuse de regulamente și care au constituit dintotdeauna o practică standard, este considerată inutilă și ineficientă, de unde și absența informațiilor detaliate în listele de verificare.

Răspuns la punctul 84, recomandarea 2 litera (c): Comisia insistă asupra faptului că această recomandare este pusă în aplicare integral în măsura în care rămâne relevantă. Această recomandare și-a pierdut relevanța în perioada 2014-2020, deoarece rapoartele anuale de implementare nu mai sunt considerate un mijloc de comunicare a unor informații detaliate, ci doar sintetice. Comisia insistă asupra faptului că sunt transmise informații suficiente și relevante prin rapoartele anuale de implementare, informațiile mai detaliate fiind furnizate prin alte mijloace de raportare (de exemplu, rapoarte de evaluare, reuniuni tehnice și comitete de monitorizare – ale căror discuții se reflectă în procese-verbale și note la dosar).

Răspuns la punctul 86, recomandarea 3: Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.

Comisia insistă asupra faptului că verificările sistematice privind plauzibilitatea și fiabilitatea sunt efectuate ca practică standard. Caracterul de practică standard este demonstrat de documentele de orientare emise de unitatea de evaluare și de unitatea de coordonare FSE, precum și de listele de verificare pentru acceptarea rapoartelor. Documentarea fiecărei verificări individuale efectuate ar fi inutilă și ineficientă.

Raportul special nr. 20/2015: Raportul cost-eficacitate al sprijinului acordat de Uniunea Europeană în domeniul dezvoltării rurale pentru investițiile neproductive în agricultură

Răspuns la punctul 74, recomandarea 1 litera (a): În conformitate cu articolul 75 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013, raportul anual de implementare consolidat pe 2018 va fi transmis Comisiei de către statele membre la sfârșitul lunii iunie 2019. Comisia va fi în măsură să finalizeze monitorizarea în cauză doar la acea dată.

Răspuns la punctul 77, recomandarea 3 litera (a): Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare, deoarece a fost realizată acțiunea necesară de a consilia statele membre să instituie indicatori suplimentari. Comisia monitorizează implementarea programelor de dezvoltare rurală prin setul de indicatori comuni de context, rezultat și realizare în cadrul sistemului comun de monitorizare și evaluare 2014-2020.

Evaluările sunt efectuate de statele membre sau în numele acestora, în timp ce sinteza acestor evaluări la nivelul UE se face sub responsabilitatea serviciilor Comisiei. Elementele obligatorii ale sistemului comun de monitorizare și evaluare 2014-2020, cuprinse în actul de implementare, includ o listă de indicatori care vor fi utilizați pentru a monitoriza performanța politicii. Comisia nu poate face mai multe în afară de a institui acești indicatori, cu excepția consilierii/încurajării statelor membre să stabilească indicatorii suplimentari.

Recomandarea de a „consilia statele membre în care sprijinul pentru investiții neproductive este semnificativ să definească indicatori specifici de rezultat pentru tipurile de investiții neproductive care sunt finanțate cel mai frecvent” a fost pusă în aplicare prin orientările referitoare la „Evaluarea rezultatelor programelor de dezvoltare rurală: Cum ar trebui pregătită raportarea cu privire la evaluare în 2017”.

Comisia nu poate impune statelor membre să stabilească astfel de indicatori suplimentari, deoarece acest lucru ar depăși elementele obligatorii ale sistemului comun de monitorizare și evaluare (SCME) pentru perioada 2014-2020.

Răspuns la punctul 81, recomandarea 5 litera (b): Direcția de asigurare și audit a DG AGRI va continua să includă constatările Curții de Conturi Europene în lucrările sale pregătitoare pentru programul de lucru multianual. Constatările Curții de Conturi Europene se numără printre criteriile standard utilizate la stabilirea programului de lucru multianual.

Raportul special nr. 23/2015: Calitatea apei în bazinul hidrografic al Dunării: s-au realizat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei-cadru privind apa, dar mai sunt necesare eforturi în acest sens

Răspuns la punctul 172, recomandarea 1 litera (d): Această recomandare se adresează statelor membre.

Răspuns la punctul 172, recomandarea 1 litera (e): Această recomandare se adresează statelor membre.

Răspuns la punctul 172, recomandarea 1 litera (f): Această recomandare se adresează statelor membre.

Răspuns la punctul 182, recomandarea 2 litera (b): Această recomandare se adresează statelor membre.

Răspuns la punctul 182, recomandarea 2 litera (c): Această recomandare se adresează statelor membre.

Răspuns la punctul 182, recomandarea 2 litera (d): Această recomandare se adresează statelor membre.

Răspuns la punctul 191, recomandarea 3 litera (b): Comisia nu a acceptat această recomandare.

Răspuns la punctul 191, recomandarea 3 litera (e): Sunt prevăzute activități suplimentare și se așteaptă ca această recomandare să fie pusă în aplicare integral până la sfârșitul anului 2020.

Răspuns la punctul 191, recomandarea 3 litera (f): Această recomandare se adresează statelor membre.

Răspuns la punctul 191, recomandarea 3 litera (g): Această recomandare se adresează statelor membre.

Raportul special nr. 24/2015: Combaterea fraudei intracomunitare în domeniul TVA: sunt necesare eforturi suplimentare

Răspuns la punctul 116, recomandarea 6: Comisia nu a acceptat această recomandare. Recomandarea a fost depășită de propunerea Comisiei, discutată în prezent de Consiliu, privind un „sistem de TVA definitiv”, revizuirea sistemului actual de TVA pentru comerțul în interiorul UE și includerea de norme noi privind obligațiile de raportare.

Răspuns la punctul 117, recomandarea 7: Comisia nu a acceptat această recomandare. Mecanismul sectorial de taxare inversă, ca măsură antifraudă, este opțional și este orientat în principal către probleme specifice de fraudă la nivel național. Propunerea Comisiei privind „sistemul de TVA definitiv”, discutată în prezent de Consiliu, prevede eliminarea taxării inverse sectoriale (în ceea ce privește produsele, într-o primă fază), întrucât abordează structural cauzele profunde ale problemei fraudei în interiorul UE.

Raportul special nr. 25/2015: Sprijinul acordat de UE pentru infrastructura rurală: potențialul de a obține o valoare monetară semnificativ mai mare

Răspuns la punctul 101, recomandarea 1 litera (b): Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.

Platforma pentru schimbul de bune practici – Rețeaua europeană pentru dezvoltare rurală – este instituită și utilizată de statele membre pe măsură ce apar proiectele și bunele practici în implementare în perioada actuală de programare 2014-2020. Evaluările suplimentare privind efectul potențial de balast pot fi efectuate numai de la caz la caz și în timpul evaluării programului pentru care Comisia a furnizat orientări.

În plus, odată cu adoptarea programelor de dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020 actuală, Comisia a atenuat riscul nerealizării valorii adăugate pentru fondurile UE.

Răspuns la punctul 101, recomandarea 1 litera (d): Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare parțial, deoarece punerea sa în aplicare este în curs de desfășurare. Se stabilesc contacte periodice între diferitele servicii ale Comisiei. Când programele de dezvoltare rurală sunt aprobate sau modificate, alte servicii ale Comisiei sunt incluse în proces prin consultări formale între servicii și sunt luate în considerare contribuțiile. Mai mult, modificările acordurilor de parteneriat sunt efectuate, de asemenea, în comun. Rapoartele anuale de implementare consolidate pentru 2018, care urmează să fie prezentate în 2019, ar trebui să ofere mai multe informații cu privire la eficacitatea mecanismelor de asigurare a complementarității între fondurile UE. O orientare revizuită privind aceste rapoarte anuale de implementare a fost publicată în septembrie 2018.

Răspuns la punctul 106, recomandarea 2 litera (b): Comisia consideră că această recomandare a fost pusă în aplicare integral. Comisia a prezentat în repetate rânduri noile opțiuni introduse prin Regulamentul Omnibus [Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046] privind opțiunile simplificate în materie de costuri. A avut loc o prezentare în cadrul Comitetului privind dezvoltarea rurală și o prezentare în cadrul seminarului Parteneriatului european pentru inovare privind productivitatea și durabilitatea agriculturii (PEI-AGRI) din octombrie 2018, precum și o prezentare cu ocazia conferinței agențiilor de plăți spaniole din noiembrie 2018. În timpul acestor prezentări, au avut loc discuții cu privire la modul în care utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri poate înlocui necesitatea de a evalua caracterul rezonabil al costurilor și modul în care statele membre pot depăși orice dificultăți legate de acest aspect. Atelierul Rețelei europene pentru dezvoltare rurală este programat pentru 20 iunie 2019, sub titlul de atelier REDR pe tema „Opțiuni simplificate în materie de costuri: experiența acumulată și noi oportunități”.

Răspuns la punctul 109, recomandarea 3 litera (a): Comisia intenționează să evalueze eficiența și eficacitatea fondurilor din cadrul programelor de dezvoltare rurală 2014-2020, în conformitate cu sistemul comun de monitorizare și evaluare [articolul 110 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013]. Aceasta se va realiza pe baza evaluărilor intermediare ale statelor membre raportate în 2019 și a evaluărilor ex post transmise Comisiei până la sfârșitul anului 2024 [articolul 78 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013].

Anexa 3.4 – Progresele realizate și deficiențele rămase în ceea ce privește recomandările puse în aplicare parțial, pentru fiecare raport examinat

Raportul special nr. 01/2015: Transportul pe căile navigabile interioare în Europa: din 2001, nu s-au mai observat îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește ponderea modală și condițiile de navigație

Punctul 54, recomandarea 2 litera (a): Nu există dovezi cu privire la eforturi de coordonare eficace la nivelul statelor membre.

Răspuns: Recomandarea viza realizarea unor analize aprofundate în vederea dezvoltării ulterioare a strategiei. Comisia a adoptat măsurile posibile în intervalul de timp definit pentru punerea în aplicare a recomandării și consideră că aceasta este pusă în aplicare. Comisia a examinat situația sectorului de navigație interioară printr-o analiză dedicată de observare a pieței. Pe lângă aceasta, Comisia realizează, de asemenea, studii privind potențialul transportului pe apă (porturi și căi navigabile interioare), luând în calcul diferite scenarii de evoluție a economiei UE și de dezvoltare a infrastructurii. Revizuirea strategiei în sine va avea loc în contextul mai general al revizuirii cadrului TEN-T. Studiul realizat de Comisie cu privire la potențialul transportului pe apă (porturi și căi navigabile interioare) în funcție de diferite scenarii de evoluție a economiei UE, tendințe industriale și evoluții ale TEN-T urma să fie încheiat în februarie 2019. Cu toate acestea, din cauza întârzierilor cu care se confruntă consultantul responsabil pentru studiu, precum și a necesității de a aduce îmbunătățiri semnificative studiului, raportul final este în prezent supus aprobării de către serviciile Comisiei.

În urma discuțiilor cu Consiliul și cu Parlamentul European, Comisia a demarat, împreună cu statele membre și cu părțile interesate, activitatea de pregătire a viitorului program Naiades III, care va fi pus în aplicare după 2020 în vederea îmbunătățirii în continuare a eficienței sectorului de navigație interioară.

Raportul special nr. 02/2015: Finanțarea UE a stațiilor de epurare a apelor uzate urbane din bazinul Dunării – eforturi suplimentare necesare pentru a ajuta statele membre să îndeplinească obiectivele politicii UE privind apele uzate

Răspuns la punctul 110, recomandarea 2 litera (a): Nu au fost colectate astfel de informații pentru aglomerările cu EL mai mic de 2 000.

Răspuns: Comisia a analizat în mod corespunzător recomandarea 2 (a) și nu a acceptat partea din această recomandare referitoare la aglomerări cu EL mai mic de 2 000. Comisia nu a acceptat să solicite statelor membre să furnizeze informații cu privire la valorile financiare pentru aglomerări cu EL mai mic de 2 000. Motivele sunt următoarele: a) sarcina administrativă suplimentară care nu poate fi justificată, b) ar crește întârzierile de raportare (Curtea de Conturi Europeană recomandă la alte puncte reducerea întârzierilor de raportare), c) directiva nu conține nicio obligație de raportare explicită.

Punctul 115, recomandarea 3 litera (c): DG ENV nu a formulat încă concluzia sa cu privire la recomandarea Curții, și anume cu privire la necesitatea efectuării unor măsurători obligatorii ale evacuărilor directe.

Răspuns: În urma recomandărilor Curții de Conturi Europene, Comisia a realizat un studiu dedicat cu privire la evacuările directe ale apei pluviale și a inclus această întrebare în evaluarea Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale. Evaluarea va fi finalizată curând, urmând să fie publicată până în al patrulea trimestru al anului 2019. Evaluarea este retrospectivă, dar analizează impactul rezidual al evacuărilor directe combinate din sistemele de canalizare, într-un scenariu de respectare integrală a cerințelor. Această analiză a fost modelizată, iar concluziile vor fi integrate în documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind evaluarea (a cărui publicare este așteptată pentru al patrulea trimestru al anului 2019). Pe baza concluziilor evaluării, Comisia poate decide să realizeze, ca acțiune subsecventă, o evaluare de impact cu privire la necesitatea modificării Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale, inclusiv în ceea ce privește stabilirea cerințelor privind măsurătorile și normele privind evacuările directe. Având în vedere elementele de mai sus, Comisia consideră că recomandarea este acum pusă în aplicare integral.

Punctul 115, recomandarea 3 litera (d): Există în continuare riscul ca unele stații de tratare a apelor uzate să fie supradimensionate.

Răspuns: Comisia consideră această recomandare ca fiind pusă în aplicare integral. Comisia a adoptat măsurile recomandate.

Pentru perioada de programare 2014-2020, cerințele privind raportarea cu privire la instrumentele financiare sunt prevăzute la articolul 46 din Regulamentul privind dispozițiile comune [Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] și în anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 821/2014 al Comisiei. Acesta din urmă prezintă un model de raportare cu privire la instrumentele financiare. În secțiunea VIII din modelul de raportare, statele membre trebuie să furnizeze informații despre valoarea altor contribuții decât fondurile structurale și de investiții europene, care au fost mobilizate de instrumentele financiare, inclusiv contribuții publice și/sau private, ambele angajate în acordurile de finanțare și plătite la nivelul destinatarilor finali.

Punctul 117, recomandarea 4 litera (b): Regulamentul revizuit privind produsele fertilizante este încă în curs de adoptare. Includerea nămolurilor de epurare în lista îngrășămintelor depinde de rezultatele unui studiu tehnic aflat în curs de desfășurare.

Răspuns: Regulamentul privind produsele fertilizante a fost adoptat în mai și va fi publicat în 25 iunie. Un act delegat adoptat pe baza studiului STRUBIAS ar putea introduce noi categorii de materiale componente în anexa 2 la regulament, care stabilește norme de recuperare pentru anumite materiale, cum ar fi cenușa și sărurile de precipitare recuperate din nămolurile de epurare și vândute pe piață sub formă de produse fertilizante cu marcajul CE (marcajul european de conformitate).

Raportul special nr. 04/2015: Care a fost contribuția asistenței tehnice în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale?

Punctul 90, recomandarea 1: Valoarea adăugată a acțiunilor întreprinse pentru a da curs recomandării este discutabilă. Deși Comisia a pus în aplicare recomandarea 1 (clarificare și monitorizare), acțiunea sa nu a abordat constatarea subiacentă a Curții prezentată în raport, și anume faptul că o mare parte din cheltuielile cu asistența tehnică ale statelor membre „este de fapt echivalentă cu un sprijin bugetar”. Utilizarea asistenței tehnice pentru a acoperi costuri administrative generale nu este contrară reglementărilor UE și este, prin urmare, autorizată de Comisie. În cadrul monitorizării, o evaluare adecvată a acestor costuri și o comparație între statele membre ar putea contribui la identificarea celor mai bune/celor mai rele practici care ar trebui să fie incluse în fișa de orientare și în recomandările adresate statelor membre.

Răspuns: În conformitate cu principiul gestiunii partajate, statele membre descriu în programele lor de dezvoltare rurală modul în care va fi utilizată asistența tehnică și sunt în măsură să prezinte o evaluare generală a modului în care este pusă în aplicare aceasta.

În plus, trebuie subliniat că indicatorii de monitorizare furnizează doar o parte din informațiile necesare pentru evaluare și că evaluarea depășește cu mult analiza datelor din tabelele de monitorizare. Întrebările de evaluare comune pentru dezvoltarea rurală, astfel cum sunt prevăzute în anexa V la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 al Comisiei, includ întrebarea 20: „În ce măsură a contribuit asistența tehnică la îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 59 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și la articolul 51 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013?”

Evaluarea ex post a programelor de dezvoltare rurală trebuie să fie pregătită și transmisă Comisiei până în decembrie 2024.

Comisia consideră că această recomandare a fost pusă în aplicare integral.

Punctul 93, recomandarea 4: Potrivit elementelor de probă de care dispun auditorii, Comisia nu a întreprins suficiente acțiuni pentru instituirea cadrului de performanță la nivelul Comisiei. Prin intermediul unei recomandări formulate în scrisorile sale de observație referitoare la programele de dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020, Comisia a încurajat statele membre să stabilească indicatori adecvați pentru asistența tehnică, dar această măsură nu este obligatorie. La nivelul Comisiei nu era disponibilă nicio informație cu privire la stadiul punerii în aplicare a cadrului de performanță în statele membre. Erau disponibile foarte puține date obligatorii rezultate în urma monitorizării și acestea nu erau utilizate în practică. Indicatorii pentru rețelele rurale naționale și pentru celelalte costuri (care acoperă, de asemenea, asistența tehnică pentru consolidarea capacităților) nu sunt echilibrați în funcție de cuantumul relativ al cheltuielilor legate de aceste elemente.

Răspuns: Tabelul de monitorizare B2.3 face distincție, pentru sprijinul sub forma asistenței tehnice – în afara celei aferente rețelei rurale naționale – între cheltuielile publice totale pentru costurile administrative și alte costuri, în acestea din urmă fiind incluse studiile și formarea profesională. Ca principiu general, definirea indicatorilor suplimentari care trebuie colectați de statele membre și de regiuni trebuie să păstreze echilibrul adecvat între valoarea adăugată, pe de o parte, și sarcina administrativă, pe de altă parte. Acesta este motivul pentru care cantitatea de informații detaliate colectate la acest nivel este limitată în mod deliberat.

Comisia nu este în măsură să furnizeze dovezi ex ante cu privire la realizările finale ale întrebărilor de evaluare. În cadrul gestiunii partajate, evaluarea programelor de dezvoltare rurală se face la nivelul statelor membre sau al regiunilor, în conformitate cu abordarea de evaluare comună prevăzută la articolul 14 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 al Comisiei.

Comisia consideră că această recomandare a fost pusă în aplicare integral.

Raportul special nr. 05/2015: Reprezintă instrumentele financiare o soluție de succes și de perspectivă pentru domeniul dezvoltării rurale?

Punctul 100, recomandarea 3: Comisia nu a definit obiective precise pentru efectele de reînnoire. Impactul real al unei gestionări mai stricte a fondurilor asupra efectelor de reînnoire rămâne nedeterminat.

Colegiuitorii nu au prevăzut cerințe legale aplicabile stabilirii obiectivelor pentru efectele de reînnoire. Motivul este faptul că natura de reînnoire asociată fiecărui instrument financiar este specifică fiecărui instrument și proiectării acestuia. Aceasta depinde, de asemenea, de factori externi, precum cererea pieței și dezvoltarea economică. În mod similar, Comisia a prevăzut norme suplimentare de punere în aplicare legate de reînnoire doar în regulamentele sale de punere în aplicare (UE) nr. 964/2014 și (UE) 2016/1157, incluzându-le în secțiunile referitoare la politica de creditare. Cadrul legal și normele de punere în aplicare pot prevedea doar principii de stabilire a țintelor și de gestionare a resurselor rambursate.

În special, volumul de creditare-țintă și intervalul de rată a dobânzii nu pot fi stabilite ex ante la nivelul UE cu obiective predefinite. Acestea pot fi evaluate numai de la caz la caz în cadrul evaluării ex ante a fiecărui instrument financiar [în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] și sunt luate în considerare pentru determinarea naturii instrumentului (instrument reînnoibil sau nereînnoibil). Aspectul efectului de pârghie trebuie examinat, de asemenea, în timpul procesului de evaluare ex ante. Resursele rambursate instrumentului financiar sunt fie reutilizate în cadrul aceluiași instrument financiar (reînnoite în cadrul aceluiași instrument financiar), fie, după ce sunt rambursate autorității sau fondului care gestionează finanțarea, vor fi utilizate în conformitate cu articolul 44 (pentru același obiectiv stabilit în cadrul unei priorități înainte de sfârșitul perioadei de eligibilitate) și cu articolul 45 (în conformitate cu scopul programului după încheierea perioadei de eligibilitate) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

Având în vedere aceste dispoziții, astfel cum au fost modificate prin Regulamentul Omnibus [Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046], Comisia consideră că recomandarea a fost pusă în aplicare, cu excepția obiectivelor care pot fi definite doar în evaluarea ex ante a fiecărui instrument financiar și nu pot fi stabilite orizontal de către Comisie.

Raportul special nr. 07/2015: Misiunea de poliție a UE în Afganistan: rezultate mixte (SEAE)

Punctul 85, recomandarea 2 litera (a): Nu există dovezi cu privire la cursurile de formare propriu-zise. Nu există elemente specifice fiecărei țări. Nu există nicio dovadă privind formarea prealabilă mobilizării în cadrul misiunii a personalului local.

Răspuns: SEAE este de acord cu evaluarea Curții de Conturi Europene.

Punctul 86, recomandarea 3 litera (b): Datele disponibile nu demonstrează punerea în aplicare a recomandării pentru formatorii/participanții locali.

Răspuns: SEAE este de acord cu evaluarea Curții de Conturi Europene.

Punctul 86, recomandarea 3 litera (d): Nu au fost identificate dovezi privind existența dosarelor de mentorat, a etapelor și a jurnalelor de mentorat.

Răspuns: SEAE este de acord cu evaluarea Curții de Conturi Europene.

Punctul 86, recomandarea 3 litera (e): În documentele justificative furnizate nu s-au găsit orientări specifice privind predarea adresate mentorilor.

Răspuns: SEAE este de acord cu evaluarea Curții de Conturi Europene.

Punctul 86, recomandarea 3 litera (f): Auditorii nu au identificat instrucțiuni/dovezi specifice care să demonstreze sinergii cu activitățile de mentorat și corelații clare între obiectivele proiectelor și etapele de realizare a planului de punere în aplicare a misiunii.

Răspuns: SEAE este de acord cu evaluarea Curții de Conturi Europene.

Punctul 88, recomandarea 5 litera (a): Încă nu a fost elaborată o strategie cuprinzătoare și comună a SEAE și a Comisiei pentru reducerea efectivelor misiunilor PSAC și pentru închiderea acestora. Deficiența constând în faptul că planurile de închidere a misiunilor sunt transmise numai cu trei luni înainte de încheierea fazei operaționale a mandatului nu a fost remediată. Orientările disponibile nu abordează în mod cuprinzător diferitele riscuri inerente procesului de reducere a efectivelor și de închidere.

Răspuns: SEAE este de acord cu evaluarea Curții de Conturi Europene.

Punctul 88, recomandarea 5 litera (b): Auditorii nu au identificat instrucțiuni/dovezi specifice privind modalitățile de evitare a acumulării de active și de prevenire a expunerii la riscul financiar în ceea ce privește acumularea de active; aceștia nu au identificat nici exemple de instrucțiuni/documente comunicate în mod centralizat și în timp util de SEAE și de Comisie către misiunile PSAC în vederea evitării acumulării de active.

Răspuns: SEAE este de acord cu evaluarea Curții de Conturi Europene.

Raportul special nr. 08/2015: Permite sprijinul financiar acordat de UE o abordare corespunzătoare a nevoilor microîntreprinzătorilor?

Punctul 68, recomandarea 1: În lipsa unui indicator specific pentru microîntreprinzători, nu există încă informații disponibile pentru perioada 2014-2020 cu privire la cuantumul granturilor alocate microîntreprinzătorilor.

Răspuns: În ceea ce privește deficiența rămasă menționată de Curtea de Conturi Europeană în anexa 3.4, trebuie observat faptul că includerea unor indicatori specifici într-un program operațional este facultativă pentru autoritățile de management. Cu toate acestea, regulamentul prevede un indicator comun obligatoriu de realizare pentru entități [Regulamentul (UE) nr. 1304/2013, anexa I punctul (2)].

Raportul special nr. 10/2015: Este necesară intensificarea eforturilor de soluționare a problemelor legate de achizițiile publice din cadrul cheltuielilor UE privind politica de coeziune

Punctul 99, recomandarea 1 litera (a): În prezent, numai aproximativ o pătrime din cazurile din IMS conțin informații detaliate cu privire la subcategoria respectivă, situație care se va îmbunătăți odată cu înregistrarea unor cazuri noi și închiderea unor cazuri vechi. Instrumentul de analiză și interfețele dintre IMS și bazele de date ale statelor membre se află într-un stadiu avansat, dar nu au fost încă finalizate.

Răspuns: Sistemul de gestionare a neregulilor (IMS) a fost actualizat pentru a include o categorie specifică de nereguli legate de încălcările în materie de achiziții publice. Această categorie este apoi articulată pe 26 de tipologii dedicate care pot descrie în detaliu principalele motive ale acestor încălcări. Această clasificare este aliniată complet cu cea utilizată de DG REGIO și de autoritățile naționale de audit.

Înainte de a exploata posibilitățile analitice oferite de această nouă clasificare, trebuie să se ajungă la o masă critică de date. Până în prezent, din cele 19 891 de nereguli referitoare la încălcarea normelor privind achizițiile publice, 7 593 (38 %) conțin informații bazate pe această nouă clasificare. În consecință, o analiză semnificativă a acestor date va fi realizată progresiv, pe măsură ce statele membre actualizează neregulile mai vechi și apar unele noi.

Prin urmare, situația se îmbunătățește progresiv, iar Comisia reamintește autorităților naționale să actualizeze informațiile și să acorde atenție calității datelor ori de câte ori este posibil (subgrupul dedicat al comitetului COCOLAF sau reuniunile anuale de coordonare cu autoritățile de audit).

Punctul 105, recomandarea 6 litera (a): Alte etape ale achizițiilor publice electronice trebuie încă să fie puse în aplicare astfel cum se prevede în directivă (facturarea electronică până în aprilie 2019).

Comisia ar trebui să îndemne toate statele membre să alimenteze și să utilizeze în mod activ baza de date ARACHNE.

Răspuns: Ultima fază obligatorie din punct de vedere juridic a procedurii de achiziție electronică (prezentarea electronică a ofertelor) este în vigoare din octombrie 2018. În cadrul Strategiei privind piața unică, Comisia sprijină dezvoltarea registrelor de contracte din statele membre. Registrele de contracte contribuie în mod semnificativ la creșterea transparenței datelor din cadrul procedurilor de achiziții publice. A fost creat un grup multipartit de experți privind sistemul electronic de achiziții (EXEP) care să lucreze în acest domeniu pentru a facilita schimbul de bune practici și a elabora, de asemenea, o orientare privind registrele de contracte.

În ceea ce privește instrumentele de extragere a datelor, Comisia ia măsurile recomandate. Comisia promovează în mod activ utilizarea de către autoritățile naționale responsabile a Arachne, un instrument preventiv de evaluare a riscurilor pe care l-a elaborat. Acest instrument poate aduce îmbunătățiri semnificative la nivelul controalelor de gestiune, dar și în prevenirea și detectarea diferitelor riscuri care privesc, de exemplu, procedurile de achiziții publice, conflictele de interese și concentrarea granturilor la anumiți operatori. De asemenea, el poate contribui la identificarea alertelor privind suspiciuni de fraudă. Comisia este conștientă că se utilizează și alte instrumente comparabile de extragere a datelor și susține această utilizare.

Au fost întreprinse următoarele acțiuni:

| 1) | Furnizarea de sprijin tehnic și de consolidare a capacităților în beneficiul statelor membre, în special al „țărilor prioritare”, pentru implementarea cerințelor în materie de achiziții publice electronice în directivele privind achizițiile publice până la sfârșitul anului 2018. |
| --- | --- |

1)

Furnizarea de sprijin tehnic și de consolidare a capacităților în beneficiul statelor membre, în special al „țărilor prioritare”, pentru implementarea cerințelor în materie de achiziții publice electronice în directivele privind achizițiile publice până la sfârșitul anului 2018.

| 2) | Schimbul de bune practici pentru a sprijini tranziția la achiziții publice electronice prin intermediul EXEP – Forumul multipartit privind sistemul electronic de achiziții (ultima reuniune EXEP a avut loc la 22 mai 2019). La 18 octombrie 2018 s-a organizat o conferință pe tema transformării digitale în domeniul achizițiilor publice. |
| --- | --- |

2)

Schimbul de bune practici pentru a sprijini tranziția la achiziții publice electronice prin intermediul EXEP – Forumul multipartit privind sistemul electronic de achiziții (ultima reuniune EXEP a avut loc la 22 mai 2019). La 18 octombrie 2018 s-a organizat o conferință pe tema transformării digitale în domeniul achizițiilor publice.

| 3) | Schimbul de bune practici și sprijinirea punerii în aplicare (în special prin activitățile Forumului european multipartit privind facturarea electronică) a standardului UE de e-facturare, care a fost publicat în 2017, cu termen limită în aprilie 2019. |
| --- | --- |

3)

Schimbul de bune practici și sprijinirea punerii în aplicare (în special prin activitățile Forumului european multipartit privind facturarea electronică) a standardului UE de e-facturare, care a fost publicat în 2017, cu termen limită în aprilie 2019.

| 4) | Abordarea aspectelor juridice referitoare la achizițiile publice electronice (ajutor de stat, interpretarea directivei etc.). |
| --- | --- |

4)

Abordarea aspectelor juridice referitoare la achizițiile publice electronice (ajutor de stat, interpretarea directivei etc.).

Raportul special nr. 11/2015: Sunt acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului bine gestionate de către Comisie?

Punctul 90, recomandarea 1 litera (b): Totuși, întrucât nu există strategii regionale documentate, este în continuare nevoie de progrese în ceea ce privește definirea și documentarea de către Comisie a unor strategii regionale.

Răspuns: Comisia ia notă de evaluarea finală a Curții. Comisia consideră că fiecare evaluare individuală realizată în contextul negocierilor acordului de parteneriat în domeniul pescuitului durabil integrează deja contextul regional, vizând asigurarea coerenței între dispozițiile diferitelor acorduri de acest tip dintr-o aceeași regiune.

Cu toate acestea, Comisia va defini strategii regionale suplimentare ale acordului de parteneriat în domeniul pescuitului durabil în cadrul evaluării generale a acordului planificate pentru 2020-2021.

Punctul 93, recomandarea 2 litera (a): Cu toate acestea, procedurile actuale de monitorizare a procesului de acordare a licențelor sunt încă afectate de deficiențe. Mai trebuie făcute progrese în ceea ce privește monitorizarea de către Comisie a procesului de acordare a licențelor și măsurile subsecvente luate în această privință.

Răspuns: Comisia ia notă de evaluarea finală a Curții. Serviciile Comisiei care gestionează procesul de acordare a licențelor sunt deja în măsură să verifice acuratețea și caracterul complet al datelor pe baza orientărilor interne existente și să înregistreze într-o bază de date toate cererile primite.

Pentru a raționaliza în continuare procesul, a fost dezvoltat un proiect TI care este în curs de desfășurare. Prin urmare, procesul de acordare a licențelor ar trebui să fie complet automatizat până la sfârșitul anului 2021.

Raportul special nr. 12/2015: Prioritatea pe care și-a stabilit-o UE de a promova o economie rurală bazată pe cunoaștere a fost afectată de gestionarea defectuoasă a măsurilor de transfer de cunoștințe și a măsurilor de consiliere

Punctul 94, recomandarea 1 litera (b): Informațiile din documentul de orientare nu sunt suficient de detaliate în ceea ce privește modul în care trebuie efectuată o analiză recurentă a nevoilor de formare.

Răspuns: Există diferite metodologii de realizare a unei analize recurente a nevoilor de formare profesională, iar cea mai potrivită abordare depinde de proiectarea sistemelor de cunoștințe și inovare în agricultură (AKIS), care variază în funcție de statul membru. Prin urmare, fișa de măsurare poate descrie doar în termeni generali cel mai eficient mod de a realiza o astfel de evaluare a nevoilor.

Se consideră că actualizarea fișei de măsurare, astfel cum a fost pusă în aplicare de Comisie, furnizează un nivel adecvat de detaliere și este suficientă pentru a orienta statele membre în direcția efectuării unei evaluări recurente a nevoilor.

Prin urmare, recomandarea Curții de Conturi Europene este considerată ca fiind pusă în aplicare integral.

Punctul 94, recomandarea 1 litera (d): Respectarea de către statele membre a obligației de a institui servicii de consiliere nu este monitorizată de Comisie în cadrul comitetelor de monitorizare și în cadrul reuniunilor de evaluare anuale.

Răspuns: Toate măsurile de dezvoltare rurală sunt aprobate pentru adăugarea în programele de dezvoltare rurală numai dacă un stat membru demonstrează o necesitate strategică de bază. Această necesitate ar fi evidentă din strategia programului de dezvoltare rurală, care se bazează, la rândul său, pe analiza SWOT și pe evaluarea nevoilor rezultate, pe care fiecare stat membru a trebuit să o efectueze la începutul etapei de programare în domeniul dezvoltării rurale.

În cadrul reuniunilor de evaluare anuale și în cadrul comitetelor de monitorizare se evaluează „rapoartele anuale de implementare”, care prezintă progresele înregistrate în implementarea tuturor măsurilor programate din cadrul programelor de dezvoltare rurală. În cazul unor dificultăți sau întârzieri de implementare, se analizează situația și se adoptă acțiuni de remediere.

Prin urmare, recomandarea Curții de Conturi Europene este considerată ca fiind pusă în aplicare integral.

Punctul 96, recomandarea 2 litera (b): Monitorizarea de către Comisie a procedurilor aplicate de statele membre, astfel cum este prevăzută în recomandarea Curții, nu este suficientă.

Răspuns: Recomandarea Curții de Conturi Europene cu privire la documentele de orientare și la achizițiile publice, inclusiv informațiile privind furnizarea de servicii pe plan intern, este considerată ca fiind pusă în aplicare integral.

În ceea ce privește monitorizarea procedurilor statelor membre prin audituri de conformitate, a se vedea răspunsul Comisiei la Recomandarea 5 în legătură cu Raportul special nr. 12/2015.

Punctul 98, recomandarea 3 litera (a): Comisia a pus la dispoziție puține elemente de probă cu privire la formarea suplimentară a autorităților de management în ceea ce privește chestiunea vizând caracterul rezonabil al costurilor atunci când nu sunt utilizate opțiunile simplificate în materie de costuri. În pofida faptului că vizează unele obiective comune, controalele cu privire la caracterul rezonabil al costurilor și utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri sunt două lucruri diferite. Opțiunile simplificate în materie de costuri acoperă doar o mică parte din totalul cheltuielilor pentru dezvoltarea rurală (a se vedea Raportul special nr. 11/2018) și, prin urmare, este în continuare necesar ca autoritățile de management să evalueze caracterul rezonabil al costurilor. [Comisia nu a identificat, pe platforma consacrată Rețelei europene pentru dezvoltare rurală (REDR), nicio altă bună practică în materie de proceduri administrative pentru evaluarea caracterului rezonabil al costurilor].

Răspuns: Comisia oferă orientări, care servesc ca document de clarificare a anumitor interpretări juridice și pentru a disemina în statele membre exemple de bune practici în ceea ce privește punerea în aplicare a dreptului UE.

Aspectul caracterului rezonabil al costurilor este discutat periodic cu statele membre în diferite contexte: cel mai recent eveniment a fost seminarul privind rata de eroare, organizat în iunie 2018, în cadrul căruia s-au discutat aspecte ale caracterului rezonabil al costurilor și utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri.

Se pot organiza cursuri la solicitarea statelor membre și au fost deja organizate mai multe cursuri cu această tematică. De asemenea, trebuie menționat că adoptarea opțiunilor simplificate în materie de costuri crește semnificativ pe parcursul implementării programelor de dezvoltare rurală, ceea ce înseamnă că evaluarea caracterului rezonabil al costurilor este utilizată mai rar de către statele membre.

În acest sens, recomandarea Curții de Conturi Europene este considerată ca fiind pusă în aplicare integral.

Punctul 98, recomandarea 3 litera (b): Temele de discuție ale grupurilor interservicii sunt generale și nu acoperă măsurile individuale din cadrul programelor. În plus, în raportul Curții (Raportul special nr. 16/2017) au fost evidențiate deficiențe care afectează acordurile de parteneriat și programele de dezvoltare rurală în ceea ce privește complementaritatea intersectorială și sinergiile.

Răspuns: Articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 prevede ca în 2017 și 2019 reuniunile de evaluare anuale organizate de Comisie cu fiecare stat membru să acopere toate programele. Aceste reuniuni de evaluare țin seama de raportul privind progresele înregistrate în implementarea acordului de parteneriat. Printre altele, acest raport prezintă informații despre punerea în aplicare a mecanismelor de asigurare a coordonării între fondurile structurale și de investiții europene și alte instrumente de finanțare naționale și ale Uniunii, precum și cu Banca Europeană de Investiții. Aceste reuniuni de evaluare reprezintă mijloace suplimentare de asigurare a complementarității și a sinergiilor dintre programele aferente fondurilor structurale și de investiții europene dintr-un anume stat membru și oferă o bază pentru a introduce îmbunătățiri atunci când este necesar.

Prin urmare, recomandarea Curții de Conturi Europene este considerată ca fiind pusă în aplicare integral.

Punctul 100, recomandarea 4 litera (b): Documentul de orientare actualizat pentru măsura 1 nu oferă orientări clare în ceea ce privește desfășurarea procedurilor de feedback de către statele membre. Chiar dacă exemplul de metodologie standard din raportul Curții include și evaluarea programelor de formare, acest lucru nu este menționat în textul de orientare, iar înțelegerea comună ar putea fi că metodologia este doar pentru analiza nevoilor.

Răspuns: Comisia își păstrează poziția potrivit căreia nu este responsabilă pentru monitorizarea măsurii în care există sisteme de feedback pentru îmbunătățirea cursurilor de formare profesională viitoare.

În ceea ce privește informațiile fiabile privind calitatea și eficacitatea serviciilor de transfer de cunoștințe și de consiliere, anexa V la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014 specifică întrebările de evaluare comune pentru dezvoltarea rurală: Întrebarea de evaluare 1, referitoare la aria de intervenție 1A, este următoarea: „În ce măsură au sprijinit intervențiile PDR inovarea, cooperarea și dezvoltarea bazei de cunoștințe în zonele rurale?” Această întrebare de evaluare va primi un răspuns în raportul anual de implementare consolidat prezentat în 2019 și în evaluarea ex post.

Prin urmare, recomandarea Curții de Conturi Europene este considerată ca fiind pusă în aplicare integral.

Punctul 102, recomandarea 5: Mai multe audituri planificate nu au fost efectuate în practică și un motiv posibil pentru aceasta este scorul scăzut rezultat din analiza de risc.

Auditorii Curții recunosc faptul că DG AGRI a început să efectueze audituri de conformitate în domeniul transferului de cunoștințe și al inovării după publicarea raportului special al Curții în acest domeniu. Conform programului de lucru multianual 2016-2018 al DG AGRI (p. 49) însă, explicația pentru absența auditurilor înainte de Raportul special nr. 12/2015 este nivelul scăzut de cheltuieli din perioada de programare 2007-2013.

Curtea nu are nicio asigurare că profilul de risc al măsurilor de transfer de cunoștințe și de consiliere a crescut în măsura indicată în răspunsul Comisiei.

Răspuns: În ceea ce privește auditurile în domeniul transferului de cunoștințe și al inovării care nu au fost realizate în practică, acestea au fost planificate în programul de lucru multianual 2016-2019 pentru anul n+2, adică 2018-2019. În urma unei noi evaluări centrale a riscurilor efectuate în 2017, punctajele de risc ale acestora au fost mai mici datorită cheltuielilor mai scăzute și, având în vedere resursele disponibile, s-a decis să se preia alte audituri (cu risc mai ridicat și cheltuieli mai mari).

După raportul special, profilul de risc al domeniului de audit a crescut. În consecință, DG AGRI a selectat și a efectuat cinci audituri (în AT, DK, FR, IT, SE). Ar trebui înțeles faptul că, din cauza cheltuielilor foarte mici, chiar dacă s-a operat o creștere a factorului de risc al domeniului de audit în cadrul analizei riscului, numărul de tranzacții selectate este încă limitat.

Mai mult, în noua abordare de audit pe care DG AGRI o desfășoară din iulie 2018, accentul este plasat pe activitatea organismului de certificare pentru toate măsurile care nu fac obiectul sistemului IACS, inclusiv măsurile legate de transferul de cunoștințe și de inovație. Ori de câte ori o astfel de măsură se află în eșantionul 1 al organismului de certificare, aceasta va fi selectată și de DG AGRI în auditul său.

Comisia consideră că această recomandare a fost pusă în aplicare integral.

Raportul special nr. 13/2015: Sprijinul UE acordat țărilor producătoare de lemn în cadrul planului de acțiune FLEGT

Punctul 58, recomandarea 1: Planul de acțiune acoperă perioada 2018-2022 în loc de perioada 2016-2020. Intervalul de timp diferit are un impact asupra monitorizării și a raportării cu privire la programul FLEGT (a se vedea recomandarea 5).

Proiectul de plan de acțiune nu este încă obligatoriu din punct de vedere formal pentru Comisie, întrucât nu a primit toate aprobările necesare.

De asemenea, el nu dispune de un buget specific pentru punerea în aplicare, ceea ce face ca monitorizarea performanței și asigurarea răspunderii să fie mai dificile.

Răspuns: Comisia a reamintit că această recomandare a fost acceptată parțial în 2015 întrucât alocarea unui buget pentru implementarea planului de acțiune FLEGT este posibilă numai pentru programele/liniile bugetare tematice.

Proiectul planului de lucru FLEGT a fost validat de statele membre în septembrie 2018. Prin urmare, proiectul planului de lucru a fost aprobat de unele părți responsabile. În plus, proiectul planului de lucru FLEGT este un document care însoțește viitoarea comunicare a UE privind defrișările și degradarea pădurilor. Odată adoptată această comunicare a UE, planul de lucru FLEGT va deveni automat un document de lucru al serviciilor Comisiei și, prin urmare, va fi obligatoriu din punct de vedere formal pentru Comisie

Punctul 59, recomandarea 5: Până în prezent, planul de acțiune nu dispune de toate aprobările necesare. Termenul stabilit pentru raportul pe 2018 privind progresele înregistrate nu a fost respectat.

Răspuns: Comisia intenționează să prezinte raportul privind progresele înregistrate în primii doi ani (2018-2019) până la sfârșitul anului 2019.

Raportul special nr. 16/2015: Sunt necesare eforturi suplimentare pentru îmbunătățirea securității aprovizionării cu energie, prin dezvoltarea pieței interne a energiei

Punctul 117, recomandarea 3: Punerea în aplicare este încă în curs. Problema ineficienței pieței nu este încă rezolvată.

Răspuns: Comisia consideră că recomandarea este pusă în aplicare integral prin extinderea cadrului de reglementare și configurarea unei platforme.

În măsura în care Curtea de Conturi Europeană se referă la „[ineficiența pieței care] nu este încă rezolvată”, Comisia subliniază că recomandarea Curții de Conturi Europene nu a fost de a elimina toate problemele și denaturările prețurilor de pe piață, ci de a pune în aplicare măsuri specifice (mecanisme de comercializare) pentru îmbunătățirea situației.

Comisia consideră că recomandarea nu ar trebui interpretată în raport cu impactul acestor măsuri, deoarece acest impact nu s-ar concretiza direct și ar depinde, de asemenea, de factori care scapă controlului Comisiei (comportamentul operatorilor economici, situația pieței, mediul de reglementare etc.). Mai mult, abordarea ineficiențelor pieței ar cădea, în esență, în sarcina statelor membre și a operatorilor economici.

Punctul 123, recomandarea 7 litera (b): Comisia a acceptat și a pus în aplicare recomandarea parțial. Crearea la nivel intern a unor capacități analitice și de modelare ar putea avea implicații considerabile în materie de resurse pentru Comisie sau pentru Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER).

Răspuns: Comisia a acceptat parțial recomandarea și a luat măsurile solicitate cu privire la elementele acceptate.

Punctul 126, recomandarea 9: Comisia nu a formulat propuneri legislative.

Răspuns: Comisia nu a acceptat această recomandare. Cu toate acestea, a luat măsurile considerate necesare pentru a aborda problemele subiacente.

Raportul special nr. 17/2015: Sprijinul acordat de Comisie în contextul echipelor de acțiune pentru tineri: s-a reușit o redirecționare a fondurilor în cadrul FSE, însă nu s-a pus un accent suficient pe rezultate

Punctul 84, recomandarea 2 litera (a): Deficiențe în aplicarea cerinței de a justifica impactul preconizat al modificărilor asupra strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.

Răspuns: Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.

Comisia insistă asupra faptului că examinarea oportunităților de îmbunătățire a rezultatelor este o practică continuă și standard. Comisia examinează fiecare cerere de reprogramare, fie că este declanșată sau nu de necesitatea de a încorpora noi fonduri suplimentare, în primul rând în vederea obținerii de rezultate mai bune, și discută pe larg situația cu statul membru. Până în prezent, Comisia nu a luat inițiativa de a propune noi modificări, deoarece ar fi fost inutilă și extrem de ineficientă.

Punctul 84, recomandarea 2 litera (b): Lista de verificare nu a documentat analiza caracterului rezonabil al rezultatelor suplimentare.

Răspuns: Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.

Comisia insistă asupra faptului că evaluarea este efectuată cu diligență și că a fost întotdeauna o practică standard. Raportarea cu privire la fiecare detaliu al procesului de evaluare, la elementele care sunt impuse de regulamente și care au constituit dintotdeauna o practică standard, este considerată inutilă și ineficientă, de unde și absența informațiilor detaliate în listele de verificare.

Punctul 84, recomandarea 2 litera (c): Eficacitatea trecută și cea preconizată rezultată în urma modificărilor programelor operaționale nu este suficient de bine raportată în rapoartele anuale de implementare.

Răspuns: Comisia insistă asupra faptului că această recomandare este pusă în aplicare integral în măsura în care rămâne relevantă. Această recomandare și-a pierdut relevanța în perioada 2014-2020, deoarece rapoartele anuale de implementare nu mai sunt considerate un mijloc de comunicare a unor informații detaliate, ci doar sintetice. Comisia insistă asupra faptului că sunt transmise informații suficiente și relevante prin rapoartele anuale de implementare, informațiile mai detaliate fiind furnizate prin alte mijloace de raportare (de exemplu, rapoarte de evaluare, reuniuni tehnice și comitete de monitorizare – ale căror discuții se reflectă în procese-verbale și note la dosar).

Punctul 86, recomandarea 3: Nu există dovezi cu privire la verificări sistematice ale fiabilității datelor cuprinse în rapoartele anuale de implementare sau verificări ale informațiilor primite în urma unor cereri ad hoc.

Răspuns: Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral. Comisia insistă asupra faptului că verificările sistematice privind plauzibilitatea și fiabilitatea sunt efectuate ca practică standard. Caracterul de practică standard este demonstrat de documentele de orientare emise de unitatea de evaluare și de unitatea de coordonare FSE, precum și de listele de verificare pentru acceptarea rapoartelor. Documentarea fiecărei verificări individuale efectuate ar fi inutilă și ineficientă.

Raportul special nr. 20/2015: Raportul cost-eficacitate al sprijinului acordat de Uniunea Europeană în domeniul dezvoltării rurale pentru investițiile neproductive în agricultură

Punctul 74, recomandarea 1 litera (a): Recomandarea adresată Comisiei de a efectua monitorizarea prin intermediul rapoartelor anuale de implementare ale statelor membre este încă în curs și punerea sa în aplicare va putea fi verificată doar după evaluarea intermediară din 2019.

Răspuns: În conformitate cu articolul 75 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013, raportul anual de implementare consolidat pe 2018 va fi transmis Comisiei de către statele membre la sfârșitul lunii iunie 2019. Comisia va fi în măsură să finalizeze monitorizarea în cauză doar la acea dată.

Punctul 77, recomandarea 3 litera (a): Întrucât orientările nu au caracter obligatoriu pentru statele membre, Comisia nu poate „garanta” măsura în care statele membre le-au urmat efectiv și au definit indicatorii specifici suplimentari. Numai din evaluările rapoartelor anuale de implementare pe 2019, mai complete, se va putea stabili în ce măsură acțiunile Comisiei au asigurat monitorizarea sau evaluarea recomandată a contribuției investițiilor neproductive în cursul evaluărilor pentru perioada de programare 2014-2020.

Răspuns: Comisia monitorizează implementarea programelor de dezvoltare rurală prin setul de indicatori comuni de context, rezultat și realizare în cadrul sistemului comun de monitorizare și evaluare 2014-2020.

Evaluările sunt efectuate de statele membre sau în numele acestora, în timp ce sinteza acestor evaluări la nivelul UE se face sub responsabilitatea serviciilor Comisiei. Elementele obligatorii ale sistemului comun de monitorizare și evaluare 2014-2020, cuprinse în actul de implementare, includ o listă de indicatori care vor fi utilizați pentru a monitoriza performanța politicii. Comisia nu poate face mai multe în afară de a institui acești indicatori, cu excepția consilierii/încurajării statelor membre să stabilească indicatorii suplimentari.

Recomandarea de a „consilia statele membre în care sprijinul pentru investiții neproductive este semnificativ să definească indicatori specifici de rezultat pentru tipurile de investiții neproductive care sunt finanțate cel mai frecvent” a fost pusă în aplicare prin orientările referitoare la „Evaluarea rezultatelor programelor de dezvoltare rurală: Cum ar trebui pregătită raportarea cu privire la evaluare în 2017”.

Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare, deoarece a fost realizată acțiunea necesară de a consilia statele membre să instituie indicatori suplimentari.

Comisia nu poate impune statelor membre să stabilească astfel de indicatori suplimentari, deoarece acest lucru ar depăși elementele obligatorii ale sistemului comun de monitorizare și evaluare (SCME) pentru perioada 2014-2020.

Raportul special nr. 21/2015: Analiza riscurilor aferente unei abordări axate pe rezultate pentru acțiunile UE de dezvoltare și cooperare

Punctul 83, recomandarea 1: Un ghid practic privind gestionarea intervențiilor UE în domeniul cooperării internaționale, care include fișe menite să clarifice conceptele-cheie și terminologia referitoare la rezultate, nu era încă disponibil la data analizării situației de către Curte. În plus, existau încă neconcordanțe în ceea ce privește utilizarea terminologiei în principalele documente metodologice. De exemplu, o diagramă prezentată de Comisie în setul său de instrumente pentru evaluatorii acțiunilor de dezvoltare ale UE conținea încă definiții care nu erau în concordanță cu terminologia adoptată în contextul cadrului privind rezultatele. În plus, din unele documente de acțiune lipsesc în continuare obiectivele și valorile de referință.

Răspuns: Deși revizuirea ghidului practic este încă în desfășurare, terminologia privind rezultatele a fost raționalizată suplimentar în alte documente revizuite și nou concepute. Modelul pentru acțiuni de dezvoltare, anexat la capitolul 6 din manualul DEVCO, a fost revizuit recent pentru a îmbunătăți coerența generală a terminologiei. Acest proces a fost extins, de asemenea, la anexele PRAG din 2018 privind terminologia și la orientările pentru indicatorii sectoriali recent publicate (2018). Orientările metodologice pentru indicatorii sectoriali oferă indicații detaliate privind lanțul de rezultate la nivel de sector. Această lucrare este utilizată ca referință pentru revizuirea actuală a ghidului practic.

Raportul special nr. 23/2015: Calitatea apei în bazinul hidrografic al Dunării: s-au realizat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei-cadru privind apa, dar mai sunt necesare eforturi în acest sens

Punctul 191, recomandarea 3 litera (d): Comisia a luat deja măsuri concrete pentru a pune în aplicare această recomandare și ar trebui să continue în acest sens în cadrul următorului proces de raportare în conformitate cu Directiva privind nitrații (2020) și cu Directiva-cadru privind apa (2022).

Răspuns: Comisia a acceptat această recomandare și menționează că a lucrat la raționalizarea monitorizării și a raportării în temeiul Directivei privind nitrații și al Directivei-cadru privind apa.

Raportul special nr. 25/2015: Sprijinul acordat de UE pentru infrastructura rurală: potențialul de a obține o valoare monetară semnificativ mai mare

Punctul 101, recomandarea 1 litera (b): Comisia nu a emis niciun document de orientare specific cu privire la modalități de atenuare a riscului de apariție a efectului de balast sau cu privire la modul în care se poate evita înlocuirea pur și simplu a altor fonduri cu resurse ale programelor de dezvoltare rurală. Nu există nicio dovadă că efectul de balast a fost atenuat în mod eficace pentru programele din perioada 2017-2020. DG AGRI intenționează să realizeze o evaluare inițială în acest sens, pe baza evaluării intermediare din 2019. Comisia nu dispune de elemente de probă care să demonstreze că riscul de înlocuire a fondurilor naționale cu fonduri din FEADR a fost atenuat.

Răspuns: Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.

Platforma pentru schimbul de bune practici – Rețeaua europeană pentru dezvoltare rurală – este instituită și utilizată de statele membre pe măsură ce apar proiectele și bunele practici în implementare în perioada actuală de programare 2014-2020. Evaluările suplimentare privind efectul potențial de balast pot fi efectuate numai de la caz la caz și în timpul evaluării programului pentru care Comisia a furnizat orientări.

În plus, odată cu adoptarea programelor de dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020 actuală, Comisia a atenuat riscul nerealizării valorii adăugate pentru fondurile UE.

Punctul 101, recomandarea 1 litera (d): Eficacitatea mecanismelor de asigurare a complementarității între diferitele fonduri ale UE în cursul actualei perioade de programare este în continuare necunoscută. Rapoartele anuale de implementare vor fi disponibile doar mai târziu în 2019. În raportul special nr. 16/2017 al Curții au fost evidențiate deficiențe care afectează acordurile de parteneriat și programele de dezvoltare rurală în ceea ce privește complementaritatea intersectorială și sinergiile.

Răspuns: Se stabilesc contacte periodice între diferitele servicii ale Comisiei. Când programele de dezvoltare rurală sunt aprobate sau modificate, alte servicii ale Comisiei sunt incluse în proces prin consultări formale între servicii și sunt luate în considerare contribuțiile. Mai mult, modificările acordurilor de parteneriat sunt efectuate, de asemenea, în comun. Rapoartele anuale de implementare consolidate pentru 2018, care urmează să fie prezentate în 2019, ar trebui să ofere mai multe informații cu privire la eficacitatea mecanismelor de asigurare a complementarității între fondurile UE. O orientare revizuită privind aceste rapoarte anuale de implementare a fost publicată în septembrie 2018.

Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare parțial, deoarece punerea sa în aplicare este în curs de desfășurare.

Punctul 106, recomandarea 2 litera (b): De la examinarea situației de către Curte în 2017, Comisia nu a furnizat alte elemente de probă privind instruirea suplimentară a autorităților de management cu privire la caracterul rezonabil al costurilor. Comisia nu a identificat, pe platforma consacrată Rețelei europene pentru dezvoltare rurală (REDR), nicio altă bună practică în materie de proceduri administrative pentru evaluarea caracterului rezonabil al costurilor.

Răspuns: Comisia a prezentat în repetate rânduri noile opțiuni introduse prin Regulamentul Omnibus [Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046] privind opțiunile simplificate în materie de costuri. A avut loc o prezentare în cadrul Comitetului privind dezvoltarea rurală și o prezentare în cadrul seminarului Parteneriatului european pentru inovare privind productivitatea și durabilitatea agriculturii (PEI-AGRI) din octombrie 2018, precum și o prezentare cu ocazia conferinței agențiilor de plăți spaniole din noiembrie 2018. În timpul acestor prezentări, au avut loc discuții cu privire la modul în care utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri poate înlocui necesitatea de a evalua caracterul rezonabil al costurilor și modul în care statele membre pot depăși orice dificultăți legate de acest aspect. Atelierul Rețelei europene pentru dezvoltare rurală este programat pentru 20 iunie 2019, sub titlul de atelier REDR pe tema „Opțiuni simplificate în materie de costuri: experiența acumulată și noi oportunități”.

Comisia consideră că această recomandare a fost pusă în aplicare integral.

Punctul 109, recomandarea 3 litera (a): Colectarea datelor necesare pentru evaluarea indicatorilor de performanță și a rezultatelor programelor în general este în continuare insuficientă. Potrivit răspunsului Comisiei la auditul de urmărire subsecventă, aceasta intenționează să evalueze „informațiile care permit formularea unor concluzii privind eficiența și eficacitatea fondurilor cheltuite în timpul evaluărilor prevăzute de cadrul comun de monitorizare și evaluare (CMEF)” în 2019.

Răspuns: Comisia intenționează să evalueze eficiența și eficacitatea fondurilor din cadrul programelor de dezvoltare rurală 2014-2020, în conformitate cu sistemul comun de monitorizare și evaluare [articolul 110 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013]. Aceasta se va realiza pe baza evaluărilor intermediare ale statelor membre raportate în 2019 și a evaluărilor ex post transmise Comisiei până la sfârșitul anului 2024 [articolul 78 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013].

Anexa 3.5 – Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la aspecte legate de cadrul de performanță

Recomandarea 1:

  Comisia ar trebui să transpună obiectivele de nivel înalt din legislația aferentă programului Orizont 2020 în obiective operaționale la nivelul programelor de activitate, astfel încât, prin măsurarea performanței programelor de activitate și a cererilor de propuneri, aceste obiective să poată fi efectiv utilizate ca vectori de performanță.

Răspuns: Comisia consideră această recomandare ca fiind pusă în aplicare integral. Comisia a elaborat orientări interne pentru pregătirea programelor de activitate. Orientările precizează că Orizont 2020 este implementat prin programe de activitate care stabilesc obiectivele, bugetele și termenele pentru cererile de propuneri (ceea ce înseamnă un pas suplimentar în proces). În plus, utilizarea indicatorilor este necesară atunci când este posibil (în funcție de tipul de acțiuni).

Orientările menționate mai sus au fost deja relevante pentru programele de activitate 2016-2017 și 2018-2020, în cazul cărora s-au depus eforturi suplimentare pentru a asigura transpunerea obiectivelor de nivel înalt la un nivel mai operațional prin îmbunătățirea fișelor de impact preconizate pentru fiecare cerere de propuneri. Acest lucru va fi continuat și dezvoltat în viitorul program, pentru a consolida legătura dintre obiectivele programului și activitățile implementate prin logici de intervenție și proiectare a indicatorilor îmbunătățite (căi de impact principale).

În plus, această orientare a instituit Grupul de cercetare și inovare strategică (GCIS), al cărui obiectiv este de a asigura coerența politicilor Orizont 2020 prin axarea pe prioritățile strategice și legăturile cu politicile UE. Documentul oferă orientări pentru programarea strategică a Orizont 2020 și privind problemele transversale, în special aspecte esențiale precum acțiunea climatică, cooperarea internațională, egalitatea de gen, științele sociale și umaniste etc.

Recomandarea 2:

  Comisia ar trebui să clarifice mai bine legăturile dintre Strategia Europa 2020 (2010-2020), cadrul financiar multianual (2014-2020) și prioritățile Comisiei (2015-2019), de exemplu prin procesul de planificare și de raportare strategică (2016-2020). Acest lucru ar consolida mecanismele de monitorizare și de raportare și ar permite Comisiei să raporteze în mod eficace cu privire la contribuția bugetului UE la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020.

Răspuns: Comisia consideră această recomandare ca fiind pusă în aplicare integral. Prioritățile politice ale Comisiei sunt clar definite în orientările politice ale Președintelui Juncker. Acestea oferă o foaie de parcurs pentru acțiunea Comisiei, care este pe deplin coerentă și compatibilă cu obiectivele Strategiei Europa 2020 ca strategie de creștere pe termen lung a Europei. Diferențele dintre domeniul de aplicare al priorităților și Strategia Europa 2020 reflectă obligația Comisiei de a răspunde provocărilor care au apărut sau a căror importanță a crescut de la elaborarea Strategiei Europa 2020, cum ar fi migrația.

Începând cu 2016 și pe baza planurilor strategice elaborate de fiecare departament al Comisiei, rapoartele anuale de activitate ale fiecărui departament al Comisiei, precum și raportul anual privind gestionarea și performanța al Comisiei (adoptat la 13 iunie 2017) explică modul în care obiectivele specifice contribuie la prioritățile politice și clarifică și mai mult legăturile cu Strategia Europa 2020.

Recomandarea 3:

  Comisia ar trebui, în toate activitățile sale, să utilizeze termenii „resursă”, „realizare”, „rezultat” și „impact” în mod coerent și în conformitate cu orientările sale pentru o mai bună legiferare.

Răspuns: Comisia consideră această recomandare ca fiind pusă în aplicare integral. Comisia utilizează un set coerent de definiții prin intermediul Orientărilor actualizate privind o mai bună legiferare, al Regulamentului financiar revizuit și al propunerilor Comisiei pentru programele financiare de după 2020.

---

(1)  https://www.oecd.org/gov/budgeting/budgeting-and-performance-in-the-eu-oecd-review.pdf

(2)  Această politică ar putea fi revizuită în funcție de evoluțiile legate de punerea în aplicare a noilor metode de lucru și de rezultatul negocierilor privind CFM pentru perioada 2021-2027.

(3)  https://www.oecd.org/gov/budgeting/budgeting-and-performance-in-the-eu-oecd-review.pdf

Capitolul 4 – Veniturile

Răspunsurile Comisiei la Raportul anual pe 2018 al Curții de Conturi Europene

Examinarea unor elemente ale sistemelor de control intern și a unor rapoarte anuale de activitate, inclusiv a altor elemente

| 4.9. | Comisia va monitoriza problema detectată de CCE în Spania și va solicita statului membru să ia măsurile corespunzătoare pentru a aborda și a remedia deficiențele identificate în ceea ce privește sistemele de control. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Comisia monitorizează în permanență toate lacunele detectate în ceea ce privește „conturile B”, iar statele membre sunt considerate responsabile din punct de vedere financiar pentru orice pierdere de resurse proprii tradiționale cauzată de erori administrative.
  Comisia va monitoriza problemele detectate de auditul CCE în anumite state membre în cadrul acțiunilor sale obișnuite întreprinse în urma constatărilor CCE și va solicita statelor membre să ia măsurile corespunzătoare pentru a aborda și rezolva aceste probleme. |
| --- | --- |

4.10.

Comisia va monitoriza problemele detectate de auditul CCE în anumite state membre în cadrul acțiunilor sale obișnuite întreprinse în urma constatărilor CCE și va solicita statelor membre să ia măsurile corespunzătoare pentru a aborda și rezolva aceste probleme.

| 4.12. | Comisia consideră că programul său de inspecție a cuprins domeniile în care au fost identificate cele mai mari riscuri, și anume frauda privind valoarea în vamă (a se vedea cazul Regatului Unit, în care pierderile estimate de resurse proprii tradiționale, inclusiv dobânzile aferente, au totalizat 3 miliarde de euro) și sustragerea de la plata taxelor antidumping pentru panourile solare.
  Având în vedere amploarea posibilelor pierderi de resurse proprii tradiționale, inspecțiile întreprinse în 2018 și 2019 au acordat prioritate acestor aspecte și au vizat toate statele membre.
  La elaborarea programului său de inspecție, Comisia utilizează diverși indicatori de risc interni și externi, documentați în programul anual de inspecții. |
| --- | --- |

4.12.

Având în vedere amploarea posibilelor pierderi de resurse proprii tradiționale, inspecțiile întreprinse în 2018 și 2019 au acordat prioritate acestor aspecte și au vizat toate statele membre.

La elaborarea programului său de inspecție, Comisia utilizează diverși indicatori de risc interni și externi, documentați în programul anual de inspecții.

| 4.13. | S-a efectuat în mod sistematic o reconciliere a sumelor recuperate din „conturile B” și plătite la bugetul UE prin intermediul situațiilor aferente „conturilor A”. Pe deasupra, inspectorii autorizați ai Comisiei verifică toate situațiile contabile referitoare la resursele proprii tradiționale atunci când se pregătesc pentru realizarea de inspecții la fața locului având drept obiect modificările și particularitățile neobișnuite din aceste situații contabile și examinează orice aspect în cadrul discuțiilor cu statele membre în cauză.
  Mai mult, în cazul unor creșteri bruște deosebit de evidente constatate în informațiile agregate furnizate de statele membre prin intermediul situațiilor aferente conturilor A și B, Comisia a contactat deja direct, în trecut, statele membre. De exemplu, Regatul Unit a fost contactat imediat în 2017 cu privire la un caz individual în care suma implicată depășea 155 de milioane de lire sterline. |
| --- | --- |

4.13.

Mai mult, în cazul unor creșteri bruște deosebit de evidente constatate în informațiile agregate furnizate de statele membre prin intermediul situațiilor aferente conturilor A și B, Comisia a contactat deja direct, în trecut, statele membre. De exemplu, Regatul Unit a fost contactat imediat în 2017 cu privire la un caz individual în care suma implicată depășea 155 de milioane de lire sterline.

| 4.16. | Comisia recunoaște întârzierile constatate de CCE. Se depun eforturi sporite pentru a monitoriza punctele deschise în timp util și cu promptitudine, ținându-se seama de prioritățile și constrângerile legate de alte activități. |
| --- | --- |

4.16.

Caseta 4.3 – Franța a transmis în martie 2019 inventarul său VNB actualizat.

Comisia consideră că Franța ar trebui să îmbunătățească în continuare calitatea acestui inventar în conformitate cu ghidul SEC 2010 privind inventarele VNB.

| 4.19. | În ansamblu, acțiunile întreprinse de Comisie în cooperare cu statele membre în vederea abordării aspectelor statistice legate de globalizare în ceea ce privește datele VNB au avansat conform calendarului. Aceste acțiuni vor permite Comisiei să detecteze deficiențele tratamentului statistic al fenomenelor legate de globalizare și să formuleze, atunci când este necesar, rezerve privind VNB până la sfârșitul anului 2019, protejând astfel interesele financiare ale UE. |
| --- | --- |

4.19.

Concluzie și recomandări

Recomandarea 4.1 (evaluarea riscurilor pentru planificarea controalelor privind resursele proprii tradiționale)

Comisia acceptă recomandarea 4.1.

Comisia va avea în vedere modificări în ceea ce privește evaluarea riscurilor și a modului în care aceasta este documentată potrivit recomandărilor CCE.

Recomandarea 4.2 (verificări ale situațiilor „conturilor A” și „conturilor B” aferente RPT)

Comisia acceptă recomandarea 4.2, sub rezerva rezultatelor fazei de testare descrise mai jos.

Comisia va examina modul în care verificările documentare consolidate cu accent pe modificările neobișnuite din situațiile privind RPT ar putea genera o valoare adăugată eficace și eficientă în detectarea erorilor. Dacă rezultatele din cursul fazei de testare sunt pozitive, instrucțiunile interne existente ar urma să fie adaptate conform recomandării. A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 4.13.

Anexa 4.3 – Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la venituri

Recomandarea 1 (termenul de prescriere a notificării datoriilor)

Propunerea Comisiei de directivă privind cadrul juridic al Uniunii referitor la încălcările dispozițiilor vamale și la sancțiunile aferente [COM(2013) 884 final] ar urma să prevadă, într-o anumită măsură și cu condiția să fie adoptată, armonizarea tratamentului diferit aplicat operatorilor economici din diferitele state membre în această privință.

În ceea ce privește anchetele juridice specifice efectuate de Comisie în diferitele state membre, serviciile Comisiei efectuează în prezent demersurile necesare în acest sens. O anchetă orizontală a fost deja lansată la începutul anului în curs.

Recomandarea 2 (gestionarea elementelor înscrise în „contul B”)

Compendiul oferă statelor membre îndrumări cuprinzătoare și sistematice de ordin practic. Compendiul a fost actualizat în 2018. Decizia de punere în aplicare (UE, Euratom) 2018/194 a Comisiei, astfel cum a fost aplicată începând cu 1 septembrie 2018, furnizează clarificări juridice suplimentare cu privire la modul în care trebuie completate corect situațiile conturilor A și B aferente RPT. În prezent, în cadrul fiecărei reuniuni a Comitetului consultativ privind resursele proprii (ACOR), statele membre primesc deja o imagine de ansamblu a deficiențelor (inclusiv cele privind raportarea incorectă prin intermediul situațiilor conturilor A și B) detectate de serviciile Comisiei în cursul inspecțiilor la fața locului și sunt informate cu privire la punctul de vedere al serviciilor Comisiei referitor la modul în care trebuie corectate aceste deficiențe. În cadrul unei viitoare reuniuni a ACOR vor fi discutate îndrumări mai practice privind introducerea unor mențiuni în diferitele coloane ale situațiilor aferente conturilor A și B. În felul acesta, statele membre dispun de îndrumări clare cu privire la modul în care ar trebui să își gestioneze cu diligență conturile lor B.

Recomandarea 3 (statele membre: declararea și punerea la dispoziție a sumelor colectate din conturile B)

Comisia va continua să monitorizeze neconcordanțele dintre conturile A și B până la soluționarea problemei. CCE subliniază pe bună dreptate că aceste neconcordanțe au fost reduse în mod semnificativ.

Recomandarea 4 (recuperarea datoriilor vamale)

Deși intrarea în vigoare a CVU la 1 mai 2016 nu a soluționat pe deplin această problemă, CVU a furnizat totuși instrumente suplimentare pentru a asigura colectarea datoriilor. Utilizarea garanțiilor obligatorii a fost extinsă în mod considerabil.

Comisia va continua să examineze cu atenție acest aspect în sfera evaluării promise anterior, în vederea finalizării acesteia înainte de sfârșitul anului 2019.

Capitolul 5 – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă

Răspunsurile Comisiei la Raportul anual al Curții de Conturi Europene pentru anul 2018

Partea întâi – Regularitatea operațiunilor

| 5.15. | Comisia dispune de un sistem solid de control ex ante
  , care include liste de verificare automate detaliate, orientări scrise și activități de formare continuă. Îmbunătățirea acestui sistem fără impunerea unor sarcini administrative suplimentare beneficiarilor, astfel încât aceștia să se poată concentra pe realizarea obiectivelor lor de cercetare și inovare, asigurându-se, în același timp, efectuarea cu promptitudine a plăților către cercetători, reprezintă o provocare continuă.
  Certificarea de către auditori independenți a declarațiilor de cheltuieli, care reprezintă 6 dintre cele 8 cazuri menționate de CCE, este o problemă cunoscută, care a fost abordată în rapoartele anterioare. Comisia a organizat o serie de reuniuni destinate beneficiarilor și auditorilor independenți responsabili de certificare, în scopul sensibilizării cu privire la cele mai frecvente erori. De asemenea, s-a oferit feedback auditorilor responsabili de certificare care au comis erori, iar în cadrul programului Orizont 2020 a fost pus la dispoziție un model mai didactic pentru certificatele de audit. Pentru PC7, se estimează că certificatele de audit reduc rata de eroare cu 50 % față de declarațiile necertificate. Prin urmare, deși se recunoaște faptul că certificatele nu identifică toate erorile, acestea reprezintă un instrument important pentru reducerea ratei globale de eroare. |
| --- | --- |

5.15.

Certificarea de către auditori independenți a declarațiilor de cheltuieli, care reprezintă 6 dintre cele 8 cazuri menționate de CCE, este o problemă cunoscută, care a fost abordată în rapoartele anterioare. Comisia a organizat o serie de reuniuni destinate beneficiarilor și auditorilor independenți responsabili de certificare, în scopul sensibilizării cu privire la cele mai frecvente erori. De asemenea, s-a oferit feedback auditorilor responsabili de certificare care au comis erori, iar în cadrul programului Orizont 2020 a fost pus la dispoziție un model mai didactic pentru certificatele de audit. Pentru PC7, se estimează că certificatele de audit reduc rata de eroare cu 50 % față de declarațiile necertificate. Prin urmare, deși se recunoaște faptul că certificatele nu identifică toate erorile, acestea reprezintă un instrument important pentru reducerea ratei globale de eroare.

| 5.16. | În programul Orizont 2020 au fost introduse o serie de simplificări, precum și măsuri care să le permită beneficiarilor să utilizeze practicile lor contabile uzuale, atunci când acest lucru este posibil. Cu toate acestea, Comisia va continua acțiunile de simplificare, luând în considerare observațiile din Raportul special nr. 28/2018 al CCE. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Introducerea unei formule pentru calcularea unui tarif orar anual unic este o simplificare importantă a programului Orizont 2020. Pentru a crește gradul de flexibilitate, Comisia permite efectuarea calculelor și pe baza unui tarif lunar. Au existat o serie de acțiuni de comunicare pe această temă, care ar trebui să reducă numărul erorilor în viitor. Cu toate acestea, Comisia va reexamina această normă în perspectiva următorului program-cadru. |
| --- | --- |

5.17.

| 5.19. | Un obiectiv important al programului Orizont 2020 a fost creșterea implicării în programul-cadru a unor noi participanți și a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri). La sfârșitul anului 2018, 61,4 % dintre participanți luau parte pentru prima dată la un program-cadru de cercetare și inovare, în timp ce 24,2 % din bugetul pentru „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” și „Provocări societale” este alocat IMM-urilor, fiind astfel depășită ținta de 20 %. Astfel, deși Comisia este conștientă de faptul că noii participanți și IMM-urile prezintă un risc deosebit de eroare, acest risc trebuie atenuat, nu evitat.
  Comisia a depus eforturi speciale pentru a se adresa noilor participanți și IMM-urilor în cadrul campaniilor de comunicare și, pentru programul Orizont 2020, a introdus simplificări destinate direct acestor categorii de beneficiari, inclusiv plăți forfetare în prima fază a instrumentului pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

5.19.

Comisia a depus eforturi speciale pentru a se adresa noilor participanți și IMM-urilor în cadrul campaniilor de comunicare și, pentru programul Orizont 2020, a introdus simplificări destinate direct acestor categorii de beneficiari, inclusiv plăți forfetare în prima fază a instrumentului pentru IMM-uri.

| 5.21. | Acordul de grant prevede, în conformitate cu normele de participare, că transferul de fonduri între membrii consorțiului este gestionat în cadrul consorțiului. În conformitate cu articolul 21 din normele de participare, toți participanții sunt notificați automat de îndată ce se efectuează o plată către coordonator.
  Comisia le-a reamintit coordonatorilor obligația pe care o au de a transfera fondurile în cel mai scurt timp și, în situația în care se constată o întârziere a distribuirii fondurilor sau există o plângere pe această temă, practica standard a Comisiei este de a analiza împreună cu coordonatorul de proiect motivele acestei întârzieri. |
| --- | --- |

5.21.

Comisia le-a reamintit coordonatorilor obligația pe care o au de a transfera fondurile în cel mai scurt timp și, în situația în care se constată o întârziere a distribuirii fondurilor sau există o plângere pe această temă, practica standard a Comisiei este de a analiza împreună cu coordonatorul de proiect motivele acestei întârzieri.

| 5.22. | Comisia a alocat resurse considerabile pentru verificarea ex ante
  a infrastructurii de cercetare de mare amploare. Aceasta constată că problemele identificate nu au vizat evaluarea ex ante în sine, ci mai degrabă aplicarea de către beneficiari a propriilor metodologii legate de infrastructura de cercetare de mare amploare. |
| --- | --- |

5.22.

Caseta 5.5

| Exemplul 1: | Utilizarea unui sistem de costuri unitare este menită să simplifice normele de finanțare prin utilizarea unor sume standard pentru categoriile de costuri prestabilite: odată ce sistemul este aprobat, aceste sume nu ar trebui să fie contestate prin comparație cu costurile reale.
  Cu toate acestea, în cazul specific menționat, suma plătită organizației, cuprinsă între 90 și 144 de euro, este destinată să contribuie la acoperirea tuturor costurilor legate de șederea personalului în străinătate. Având în vedere că organizația plătește personalului o diurnă pentru mese de 44 de euro, Comisia consideră că partea rămasă din contribuție, cuprinsă între 46 și 100 de euro, este proporțională cu toate celelalte costuri care trebuie acoperite, cum ar fi cazarea și transportul local. |
| --- | --- |

Exemplul 1:

Cu toate acestea, în cazul specific menționat, suma plătită organizației, cuprinsă între 90 și 144 de euro, este destinată să contribuie la acoperirea tuturor costurilor legate de șederea personalului în străinătate. Având în vedere că organizația plătește personalului o diurnă pentru mese de 44 de euro, Comisia consideră că partea rămasă din contribuție, cuprinsă între 46 și 100 de euro, este proporțională cu toate celelalte costuri care trebuie acoperite, cum ar fi cazarea și transportul local.

| Exemplul 2: | Ghidul Erasmus+ pentru agențiile naționale (AN) prevede că toate agențiile naționale trebuie să dispună de un „sistem contabil informatizat și de proceduri și mecanisme de control adecvate pentru a se asigura că evidențele contabile sunt exacte, complete și întocmite la timp, astfel cum se prevede în Acordul de delegare și în anexele la acesta”.
  În ceea ce privește cazul specific menționat, Comisia obține asigurări cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor acestora, dar nu poate impune o structură specifică pentru circuitele financiare ale AN sau ale țării care participă la program.
  Prin urmare, Comisia este de părere că riscul financiar asociat constatării are un impact scăzut și este atenuat în mod suficient de sistemul de gestiune și control. |
| --- | --- |

Exemplul 2:

În ceea ce privește cazul specific menționat, Comisia obține asigurări cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor acestora, dar nu poate impune o structură specifică pentru circuitele financiare ale AN sau ale țării care participă la program.

Prin urmare, Comisia este de părere că riscul financiar asociat constatării are un impact scăzut și este atenuat în mod suficient de sistemul de gestiune și control.

| 5.29. | Scăderea ratei de execuție este, în special, rezultatul unei serii de noi cazuri importante, apărute la sfârșitul anului 2018, care nu au putut fi tratate înainte de sfârșitul anului. În prezent se depun eforturi în acest sens, o serie de cazuri fiind soluționate în prima parte a anului 2019. Cu toate acestea, Comisia recunoaște că extrapolarea constatărilor auditului în cadrul PC7 rămâne dificilă, deoarece nu există un temei juridic explicit pentru susținerea extrapolării. În cadrul programului Orizont 2020, extinderea constatărilor auditului este obligatorie pentru beneficiar, iar procesul de recuperare a fost integrat în fluxurile informatice. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Punerea în aplicare a tuturor constatărilor auditului este monitorizată îndeaproape. Punerea în aplicare cu întârziere a constatărilor auditului este adesea justificată de necesitatea dezvoltării informatice, de termene legislative sau de apariția unor noi priorități.
  Comisia este de acord că diseminarea și exploatarea eficace a rezultatelor proiectelor sunt esențiale pentru eficacitatea finanțării în materie de cercetare și inovare. Comisia pune în aplicare recomandarea IAS în conformitate cu planul de acțiune. |
| --- | --- |

5.30.

Comisia este de acord că diseminarea și exploatarea eficace a rezultatelor proiectelor sunt esențiale pentru eficacitatea finanțării în materie de cercetare și inovare. Comisia pune în aplicare recomandarea IAS în conformitate cu planul de acțiune.

| 5.33. | Comisia analizează observația CCE privind activitatea de audit ex post
  și va continua să colaboreze strâns cu CCE în acest domeniu. Totuși, Comisia recunoaște că, în majoritatea cazurilor identificate de CCE, impactul financiar nu a fost semnificativ. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | Obiectivul principal al controalelor ex post efectuate de Comisie este protejarea intereselor financiare ale UE prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit. În acest sens, Comisia revizuiește sistemul de control intern al beneficiarilor și, în cazul în care se identifică deficiențe, propune recomandări pentru a asigura prevenirea și detectarea erorilor la nivelul beneficiarilor. În plus, Comisia maximizează dimensiunea eșantionului auditat în cadrul auditurilor ex post și, în cazul erorilor sistemice, extrapolează în cadrul fiecărui audit individual, precum și în cadrul programului. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.36. | Comisia observă că rata de eroare calculată de CCE (1,6 %) se situează în intervalul nivelului de eroare estimat de aceasta. Comisia va monitoriza îndeaproape observația CCE de la punctul 5.34. |
| --- | --- |

5.36.

Concluzie și recomandări

| 5.37. | Rata de eroare estimată raportată de CCE, calculată pe bază anuală, este un indicator al eficacității execuției cheltuielilor UE.
  Cu toate acestea, Comisia dispune de o strategie de control multianuală privind cheltuielile de cercetare. Pe această bază, serviciile Comisiei estimează o rată de eroare reziduală, care ia în considerare recuperările, corecțiile și efectele tuturor controalelor și auditurilor efectuate de acestea în perioada de punere în aplicare a programului. |
| --- | --- |

5.37.

Cu toate acestea, Comisia dispune de o strategie de control multianuală privind cheltuielile de cercetare. Pe această bază, serviciile Comisiei estimează o rată de eroare reziduală, care ia în considerare recuperările, corecțiile și efectele tuturor controalelor și auditurilor efectuate de acestea în perioada de punere în aplicare a programului.

| 5.38. | Comisia ia notă de observația CCE potrivit căreia riscul la momentul plății stabilit în Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE (AMPR) se situează în intervalul nivelului de eroare estimat de CCE. Comisia va monitoriza îndeaproape observația CCE de la punctul 5.34. |
| --- | --- |

5.38.

Recomandarea 5.1 (privind IMM-urile și noii participanți)

Comisia acceptă recomandarea 5.1.

Comisia își va continua campania de comunicare privind normele de finanțare, inclusiv pentru IMM-uri și noii participanți, conform recomandărilor CCE.

Controalele ex ante existente ale Comisiei vizează deja operațiunile cu un grad de risc mai ridicat. Comisia va examina modul în care poate urmări într-o măsură mai mare declarațiile de cheltuieli depuse de IMM-uri și de noii participanți, având în vedere observațiile CCE și ale propriilor săi auditori. Cu toate acestea, amploarea acestui demers va trebui să țină seama de faptul că, la sfârșitul anului 2018, în programul-cadru existau deja 23 458 de IMM-uri și 15 876 de noi participanți. De asemenea, va trebui să se analizeze cu atenție raportul cost-eficacitate al controalelor suplimentare.

Recomandarea 5.2 (următorul program-cadru de cercetare)

Comisia acceptă recomandarea 5.2.

Mecanismul pentru o infrastructură de cercetare de mare amploare nu este menționat în propunerea Comisiei privind programul Orizont Europa. Cu toate acestea, propunerea este dezbătută în prezent de către autoritățile legislative.

Recomandarea 5.3 (Orizont 2020)

Comisia acceptă recomandarea 5.3.

Comisia subliniază că orice îmbunătățire introdusă în procesul de audit ca urmare a recomandării CCE va avea nevoie de timp pentru a se materializa, având în vedere durata ciclului de audit.

Recomandarea 5.4 (Constatările Serviciului de Audit Intern al Comisiei)

Comisia acceptă recomandarea 5.4.

Partea a doua – Aspecte legate de performanță în cercetare și inovare

| 5.43. | În majoritatea proiectelor de cercetare și inovare s-au obținut realizările și rezultatele preconizate. Cu toate acestea, ele comportă, prin definiție, un anumit grad de risc și incertitudine.
  Există un proces de monitorizare a proiectelor, în cadrul căruia se evaluează progresele proiectelor și se iau măsurile corespunzătoare, dacă este cazul. Nu se poate garanta însă întotdeauna, de la început, că obiectivele științifice și tehnologice vor fi atinse. |
| --- | --- |

5.43.

Există un proces de monitorizare a proiectelor, în cadrul căruia se evaluează progresele proiectelor și se iau măsurile corespunzătoare, dacă este cazul. Nu se poate garanta însă întotdeauna, de la început, că obiectivele științifice și tehnologice vor fi atinse.

Anexa 5.2 – Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la subrubrica competitivitate pentru creștere și locuri de muncă

Recomandarea 1 (2015 – Utilizarea informațiilor relevante disponibile)

Comisia a continuat să își revizuiască controalele ex ante în lumina constatărilor CCE și ale Serviciului de Audit Intern al Comisiei. Nivelul de eroare detectabil este mult mai scăzut în 2018.

Recomandarea 4 (2015 – Aplicarea corecțiilor extrapolate)

Comisia a continuat să aplice extrapolarea erorilor sistematice identificate de auditorii săi.

Recomandarea 1 (2017 – Orizont 2020)

Atunci când a fost necesar, Comisia a continuat să furnizeze explicații suplimentare în actualizările Acordului de grant adnotat. Comisia a implementat, de asemenea, un sistem informatic („Personnel Costs Wizard”) pentru a-i ajuta pe beneficiari să își calculeze corect costurile eligibile cu personalul. Lista problemelor existente în anumite țări a fost actualizată de două ori în 2017 și o dată în 2018.

Recomandarea 2 (2017 – MIE)

Comisia consideră că această recomandare a fost pusă în aplicare pe deplin, întrucât a clarificat problemele existente în cadrul unor orientări, care au fost publicate în ianuarie 2019 pe site-ul web al INEA.

Capitolul 6 – Coeziune economică, socială și teritorială

Răspunsurile Comisiei la Raportul anual al Curții de Conturi Europene pe 2018

Introducere

Scurtă descriere a capitolului „Coeziune economică, socială și teritorială”

6.4 A treia liniuță.
  Auditurile în materie de regularitate fac parte din evaluarea Comisiei, care implică o analiză documentară amănunțită și exhaustivă a tuturor pachetelor de asigurare. Aceste audituri în materie de regularitate pot include o reevaluare a ratelor de eroare reziduală și pot declanșa corecții financiare suplimentare, dacă este cazul, inclusiv după anul care urmează primirii pachetelor de asigurare. În urma acestei evaluări, Comisia realizează anual o evaluare a riscurilor pentru a stabili autoritățile de audit și programele care vor face obiectul unor audituri la fața locului. Obiectivul principal al acestor audituri este de a oferi o asigurare rezonabilă că nicio deficiență gravă a sistemului nu a rămas nedetectată sau neraportată de către statele membre și că opiniile de audit raportate și ratele de eroare reziduală sunt fiabile.

| 6.6. | Cadrul de control și de asigurare pentru perioada 2014-2020 are ca scop garantarea faptului că rata de eroare reziduală pentru cheltuielile rambursate din bugetul UE rămâne sub pragul de semnificație (2 %) pentru fiecare program operațional, pe baza unei examinări aprofundate a pachetelor de asigurare – inclusiv a opiniilor de audit și a ratelor de eroare – trimise de autoritățile de audit. Atunci când se consideră necesar, Comisia aplică corecții financiare suplimentare, inclusiv corecții nete, în cazul unor deficiențe grave persistente (a se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la Raportul anual al CCE pe 2017, punctele 6.5-6.15). |
| --- | --- |

6.6.

Partea întâi – Regularitatea operațiunilor

Rezultatele examinării operațiunilor și reefectuarea activității de audit

6.14 și 6.15. Comisia subliniază importanța activității efectuate de autoritățile de audit în detectarea erorilor care au condus la corecții și retrageri financiare semnificative înainte de prezentarea către Comisie a conturilor pentru 2016-2017. Activitățile de audit amănunțite realizate de autoritățile de audit la închidere și până la închidere au condus, de asemenea, la corecții financiare semnificative pentru perioada de programare 2007-2013.

Comisia nu este de acord cu evaluarea efectuată de CCE în legătură cu trei erori semnificative privind perioada 2014-2020 și în legătură cu două erori privind perioada 2007-2013 (a se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctul 6.71). Acest lucru este determinat de interpretarea divergentă a normelor aplicabile la nivel național sau la nivelul UE care au un impact asupra ratei de eroare calculate.

Comisia face trimitere la scenariile cele mai pesimiste descrise în rapoartele anuale de activitate pe 2018, care reflectă, după opinia Comisiei, ținând seama de erorile convenite, o estimare rezonabilă a ratei de eroare.

Valorile crescute ale cheltuielilor certificate la nivelul statelor membre, precum și abordarea bazată pe riscuri aplicată de Comisie pentru auditurile sale de conformitate explică creșterea ratelor de eroare reziduală medii totale raportate în respectivele rapoarte anuale de activitate. În rapoartele anuale de activitate (RAA) pe 2018, Comisia a prezentat corecțiile financiare suplimentare necesare care trebuie aplicate pentru fiecare program vizat.

Comisia va continua să colaboreze îndeaproape cu autoritățile de management și de audit ale programelor în cauză, să dea curs concluziilor convenite și să asigure în timp un nivel al erorii reziduale sub 2 % pentru toate programele.

| 6.17. | În 2018, autoritățile de audit au raportat pentru prima dată neregulile pe care le-au constatat în cadrul auditului operațiunilor lor, urmând o tipologie comună convenită cu Comisia și împărtășită în rândul statelor membre.
  Majoritatea neregulilor raportate au vizat cheltuieli neeligibile, urmate de achiziții publice și de instrumente financiare. Același lucru este valabil și în cazul celor mai frecvente tipuri de nereguli identificate de Comisie prin intermediul auditurilor sale, precum și de către CCE pentru constatările sale suplimentare, după cum se arată în caseta 6.2. |
| --- | --- |

6.17.

Majoritatea neregulilor raportate au vizat cheltuieli neeligibile, urmate de achiziții publice și de instrumente financiare. Același lucru este valabil și în cazul celor mai frecvente tipuri de nereguli identificate de Comisie prin intermediul auditurilor sale, precum și de către CCE pentru constatările sale suplimentare, după cum se arată în caseta 6.2.

| 6.18. | Rezultatele auditurilor Comisiei, dintre care unele fac încă obiectul procedurii contradictorii, arată pertinența evaluării riscurilor efectuate.
  Astfel cum se precizează în răspunsul său la punctul 6.20 din Raportul anual pentru 2016 și la punctul 6.28 din Raportul anual pentru 2017, Comisia a transmis statelor membre orientări actualizate pentru perioada de programare 2014-2020 care, împreună cu cerința utilizării opțiunilor simplificate în materie de costuri, ar trebui să contribuie, pe viitor, la îmbunătățirea calității controalelor de gestiune. Acest lucru depinde totuși de personalul disponibil pentru a face față creșterii cuantumului cheltuielilor declarate și de stabilitatea necesară a personalului cu experiență din administrațiile în cauză.
  În plus, tipologia constatărilor de audit raportate autorităților de management de către autoritățile de audit le permite să integreze sursele cele mai frecvente ale erorilor în evaluările lor de risc și să își adapteze în consecință abordările și instrumentele în materie de controale de gestiune. |
| --- | --- |

6.18.

Astfel cum se precizează în răspunsul său la punctul 6.20 din Raportul anual pentru 2016 și la punctul 6.28 din Raportul anual pentru 2017, Comisia a transmis statelor membre orientări actualizate pentru perioada de programare 2014-2020 care, împreună cu cerința utilizării opțiunilor simplificate în materie de costuri, ar trebui să contribuie, pe viitor, la îmbunătățirea calității controalelor de gestiune. Acest lucru depinde totuși de personalul disponibil pentru a face față creșterii cuantumului cheltuielilor declarate și de stabilitatea necesară a personalului cu experiență din administrațiile în cauză.

În plus, tipologia constatărilor de audit raportate autorităților de management de către autoritățile de audit le permite să integreze sursele cele mai frecvente ale erorilor în evaluările lor de risc și să își adapteze în consecință abordările și instrumentele în materie de controale de gestiune.

6.20 și 6.21. În cazul a două erori cu impact semnificativ (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 6.14), Comisia consideră că nu a existat nicio încălcare și, prin urmare, normele naționale sau ale UE aplicabile au fost respectate. Prin urmare, Comisia consideră că fie proiectul relevant, fie beneficiarul sau cheltuielile au fost eligibile.

De asemenea, Comisia subliniază că, în ceea ce privește cazurile confirmate, va efectua monitorizarea necesară și va lua toate măsurile pe care le consideră necesare.

| 6.22. | Începând cu anul trecut, Comisia a adoptat orientări și a furnizat clarificări statelor membre în ceea ce privește eligibilitatea TVA-ului.
  În propunerea sa privind cadrul juridic pentru perioada 2021-2027, Comisia a propus o normă mai simplă pentru eligibilitatea TVA-ului, pe baza unui prag al costului total al proiectelor și independent de statutul public sau privat al beneficiarului. Comisia consideră că o astfel de normă va reduce în mod semnificativ riscul de interpretare inconsecventă sau incorectă a normelor de eligibilitate. |
| --- | --- |

6.22.

În propunerea sa privind cadrul juridic pentru perioada 2021-2027, Comisia a propus o normă mai simplă pentru eligibilitatea TVA-ului, pe baza unui prag al costului total al proiectelor și independent de statutul public sau privat al beneficiarului. Comisia consideră că o astfel de normă va reduce în mod semnificativ riscul de interpretare inconsecventă sau incorectă a normelor de eligibilitate.

| 6.23. | Comisia este de acord că, în principiu, suprareglementarea adaugă complexitate inutilă și constituie o sursă de erori. Comisia recomandă în continuare autorităților de program simplificarea la nivel național de fiecare dată când sunt identificate astfel de norme complexe. A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 6.14. |
| --- | --- |

6.23.

| 6.24. | Comisia este de acord că opțiunile simplificate în materie de costuri sunt mai puțin susceptibile de erori, după cum demonstrează experiența.
  Regulamentul Omnibus adoptat recent oferă mai multe posibilități de utilizare a opțiunilor simplificate în materie de costuri. În plus, în propunerea Comisiei pentru perioada de programare 2021-2027, Comisia a extins domeniul de aplicare pentru utilizarea obligatorie și facultativă a opțiunilor simplificate în materie de costuri pentru a reduce povara administrativă a beneficiarilor, pentru a pune un accent mai mare pe rezultate și pentru a reduce în continuare riscul de eroare. |
| --- | --- |

6.24.

Regulamentul Omnibus adoptat recent oferă mai multe posibilități de utilizare a opțiunilor simplificate în materie de costuri. În plus, în propunerea Comisiei pentru perioada de programare 2021-2027, Comisia a extins domeniul de aplicare pentru utilizarea obligatorie și facultativă a opțiunilor simplificate în materie de costuri pentru a reduce povara administrativă a beneficiarilor, pentru a pune un accent mai mare pe rezultate și pentru a reduce în continuare riscul de eroare.

| 6.26. | Comisia continuă punerea în aplicare a Planului de acțiune privind achizițiile publice actualizat, care vizează îmbunătățirea conformității procedurilor de achiziții publice în cadrul politicii de coeziune. Un accent deosebit a fost pus în 2018 pe profesionalizarea suplimentară a achizitorilor, în conformitate cu pachetul privind achizițiile publice adoptat de Comisie în octombrie 2017.
  Comisia subliniază orientările recent actualizate pentru corecția financiară standardizată cu privire la erorile legate de achizițiile publice. Aceste orientări vizează realizarea unei puneri în aplicare omogene, în conformitate cu principiul egalității de tratament între statele membre. |
| --- | --- |

6.26.

Comisia subliniază orientările recent actualizate pentru corecția financiară standardizată cu privire la erorile legate de achizițiile publice. Aceste orientări vizează realizarea unei puneri în aplicare omogene, în conformitate cu principiul egalității de tratament între statele membre.

6.27 și 6.28. Comisia constată că autoritățile de audit au identificat majoritatea încălcărilor în materie de achiziții publice în cadrul operațiunilor examinate de CCE. Acest lucru demonstrează capacitatea îmbunătățită a autorităților de audit de a detecta acest tip de erori. Cu toate acestea, ponderea importantă a erorilor în materie de achiziții publice care au avut loc la nivelul autorităților de management și al organismelor intermediare arată că sunt necesare acțiuni continue pentru a asigura o mai bună detectare a acestor probleme prin controale de gestiune de nivel primar. Comisia va urmări aceste cazuri și va aplica corecțiile financiare suplimentare necesare, inclusiv corecțiile nete, atunci când se aplică condițiile de reglementare.

6.30-6.32. Trei dintre erorile cuantificate detectate de CCE în eșantionul său fac referire la o problemă legată de o schemă națională de ajutoare de stat care prevedea dispoziții incompatibile cu normele UE privind ajutoarele de stat. Comisia a identificat anterior această neconformitate și a solicitat deja statului membru în cauză să adopte măsurile corective necesare și să își modifice practica fără întârziere. Statul membru și-a modificat în consecință legislația, cu efect imediat pentru cazurile viitoare, punând astfel capăt acestei deficiențe sistemice specifice.

Comisia nu cunoaște încălcări similare în alte state membre pentru conturile pentru 2016-2017.

Pentru unul dintre celelalte șapte cazuri identificate de CCE, Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 6.14.

6.36-6.38. În ceea ce privește instrumentele financiare gestionate de Grupul BEI, articolul 40 revizuit din Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC) stabilește un nou model de asigurare care include, în special, rapoarte de control, precum și rapoarte de audit ale auditorilor externi ai Băncii Europene de Investiții/Fondului european de investiții (BEI/FEI), ale căror modele sunt aprobate printr-un act de punere în aplicare. Acest lucru răspunde recomandării 1 din Raportul anual al CCE pe 2017 prin furnizarea asigurării solicitate.

FEI a confirmat că este pregătit să extindă în mod voluntar utilizarea noilor tipuri de rapoarte de audit la toate programele din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri.

| 6.39. | Comisia subliniază faptul că obligația menționată pentru autoritățile statelor membre de a plăti integral suma datorată din contribuția publică în termen de 90 de zile a fost pe deplin respectată în peste 97 % dintre operațiunile examinate.
  Cu toate acestea, într-un stat membru (Franța), autoritățile așteaptă ca beneficiarul (furnizor de formare) să trimită raportul final de punere în aplicare înainte de plata ultimei tranșe (10 %). |
| --- | --- |

6.39.

Cu toate acestea, într-un stat membru (Franța), autoritățile așteaptă ca beneficiarul (furnizor de formare) să trimită raportul final de punere în aplicare înainte de plata ultimei tranșe (10 %).

Evaluarea activității autorităților de audit

| 6.40. | Comisia este de părere că practica identificată în cadrul celor două programe vizate de a nu plăti beneficiarului suma integrală a contribuției publice în termen de 90 de zile poate fi justificată prin necesitatea de a analiza dacă întreaga sumă era datorată efectiv beneficiarului înainte ca suma definitivă din partea UE să poată fi calculată și plătită.
  În cazul specific al Germaniei, transferul componentei FSE de către autoritatea de management către beneficiarul final („Bundesagentur für Arbeit”) – după rambursarea de către Comisie – este o măsură administrativă internă între Ministerul Federal al Muncii și Afacerilor Sociale și beneficiar. Acest transfer se aplică numai unei măsuri a programului operațional în cauză. |
| --- | --- |

6.40.

În cazul specific al Germaniei, transferul componentei FSE de către autoritatea de management către beneficiarul final („Bundesagentur für Arbeit”) – după rambursarea de către Comisie – este o măsură administrativă internă între Ministerul Federal al Muncii și Afacerilor Sociale și beneficiar. Acest transfer se aplică numai unei măsuri a programului operațional în cauză.

| 6.42. | Autoritățile de audit asigură reprezentativitatea eșantioanelor lor la nivelul fiecărui program operațional sau grup de programe operaționale. Această abordare îi permite Comisiei să prezinte în rapoartele anuale de activitate informații detaliate la nivelul programelor operaționale și, de asemenea, să obțină asigurarea pentru fiecare program operațional.
  Comisia continuă să lucreze intens cu toate autoritățile de audit pentru a se asigura că acestea respectă standardele preconizate. O astfel de cooperare include diverse note de orientare privind pachetele de asigurare, elaborarea unei metodologii de audit al instrumentelor financiare, reuniuni tehnice pentru discutarea aspectelor metodologice, dezvoltarea de tehnici de eșantionare partajate și convenite în comun pentru a asigura rate de eroare reprezentative și fiabile (orientare cuprinzătoare) și adoptarea de instrumente de audit și de liste de verificare comune.
  Propriile audituri documentare amănunțite și audituri la fața locului bazate pe riscuri au determinat Comisia să raporteze în rapoartele anuale de activitate ale DG REGIO și, respectiv, ale DG EMPL 40 de programe aferente FEDR/Fondului de coeziune și, respectiv, 47 de programe aferente FSE/YEI pentru care a considerat că rata de eroare reziduală este mai mare de 2 %. Acest lucru a fost cauzat de erori materiale, de nedetectarea problemelor ridicate de Comisie în analiza rapoartelor anuale de control ori a documentelor de lucru ale autorităților de audit sau de corecțiile insuficiente aplicate la nivelul statelor membre.
  Comisia colaborează cu autoritățile de audit implicate pentru a le îmbunătăți activitatea viitoare. |
| --- | --- |

6.42.

Comisia continuă să lucreze intens cu toate autoritățile de audit pentru a se asigura că acestea respectă standardele preconizate. O astfel de cooperare include diverse note de orientare privind pachetele de asigurare, elaborarea unei metodologii de audit al instrumentelor financiare, reuniuni tehnice pentru discutarea aspectelor metodologice, dezvoltarea de tehnici de eșantionare partajate și convenite în comun pentru a asigura rate de eroare reprezentative și fiabile (orientare cuprinzătoare) și adoptarea de instrumente de audit și de liste de verificare comune.

Propriile audituri documentare amănunțite și audituri la fața locului bazate pe riscuri au determinat Comisia să raporteze în rapoartele anuale de activitate ale DG REGIO și, respectiv, ale DG EMPL 40 de programe aferente FEDR/Fondului de coeziune și, respectiv, 47 de programe aferente FSE/YEI pentru care a considerat că rata de eroare reziduală este mai mare de 2 %. Acest lucru a fost cauzat de erori materiale, de nedetectarea problemelor ridicate de Comisie în analiza rapoartelor anuale de control ori a documentelor de lucru ale autorităților de audit sau de corecțiile insuficiente aplicate la nivelul statelor membre.

Comisia colaborează cu autoritățile de audit implicate pentru a le îmbunătăți activitatea viitoare.

| 6.43. | În ceea ce privește tipologia erorilor constatate de statele membre și de auditorii UE, Comisia face trimitere la răspunsul său la punctele 6.17 și 6.18.
  Comisia este de acord că sunt necesare îmbunătățiri suplimentare în cadrul anumitor sisteme de gestiune și control pentru a se asigura că toate erorile sunt detectate și corectate în timp util, după cum se menționează în rapoartele anuale de activitate pe 2018. |
| --- | --- |

6.43.

Comisia este de acord că sunt necesare îmbunătățiri suplimentare în cadrul anumitor sisteme de gestiune și control pentru a se asigura că toate erorile sunt detectate și corectate în timp util, după cum se menționează în rapoartele anuale de activitate pe 2018.

6.44 și 6.45. Comisia a elaborat o orientare minuțioasă și detaliată privind eșantionarea pentru a clarifica și mai mult dispozițiile articolului 127 din RDC și ale Regulamentului (UE) nr. 480/2014 și pentru a asigura un cadru de punere în aplicare armonizat, convenit și coordonat pentru autoritățile de audit. Comisia subliniază că metodele de eșantionare necesită utilizarea raționamentului profesional în numeroase etape ale procesului, ceea ce poate conduce la evaluări diferite din partea diferiților actori.

Comisia va continua dialogul tehnic cu CCE pentru a asigura o înțelegere comună și pentru a oferi certitudinea necesară autorităților de audit.

Caseta 6.6.

În ceea ce privește deficiențele identificate în metoda de eșantionare utilizată pentru un program operațional din Germania, Comisia a concluzionat că rata de eroare rezultată din abordarea aplicată pentru eșantionare a fost acceptabilă, având în vedere nota sa de orientare privind eșantionarea. Cu toate acestea, Comisia a cerut autorității de audit să înlocuiască metoda de eșantionare cu eșantionarea pe bază de unități monetare pentru anii următori. Acest lucru a fost acceptat și implementat.

6.46 și 6.47. Comisia salută îmbunătățirile menționate de CCE la punctul 6.48 în ceea ce privește documentația autorităților de audit. În conformitate cu recomandarea CCE din 2017, Comisia a instituit un grup de lucru cu participarea mai multor autorități de audit și a CCE în calitate de observator. Obiectivul este de a stabili o înțelegere și o practică comune în acest domeniu, ținând seama în mod corespunzător de necesitatea unui echilibru adecvat pentru a asigura proceduri administrative solide și eficiente.

Comisia va continua să colaboreze îndeaproape cu autoritățile de audit pentru a remedia problemele identificate de CCE prin schimbul de bune practici și de instrumente și de metodologii de audit, inclusiv listele de verificare ale Comisiei.

| 6.48. | Comisia salută îmbunătățirea observată de CCE. Aceasta confirmă faptul că colaborează în permanență cu autoritățile responsabile de programe și, în special, cu autoritățile de audit, pentru a consolida capacitatea acestora de a preveni și de a corecta erorile și, prin urmare, de a contribui la procesul de asigurare. |
| --- | --- |

6.48.

| 6.50. | Comisia observă că cele șapte erori pe care CCE le menționează la acest punct au avut un impact limitat asupra ratelor de eroare raportate de autoritățile de audit implicate pentru programele respective. Totuși, aceasta va continua să colaboreze cu autoritățile de audit pentru aplicarea unui tratament corect și cuantificarea erorilor. |
| --- | --- |

6.50.

Activitatea de asigurare a Comisiei și raportarea ratei de eroare reziduală în rapoartele sale anuale de activitate

| 6.51. | Procedurile de control ale statelor membre implică trei autorități responsabile de programe: autoritățile de management, de certificare și de audit, responsabile de controalele de gestiune (prima linie de apărare împotriva erorilor), de certificarea legalității și regularității cheltuielilor în conturi, ținând seama de toate rezultatele controalelor disponibile, precum și de audituri, pentru a oferi opinii de audit. Direcțiile generale conchid în rapoartele lor anuale de activitate cu privire la cele trei aspecte legate de aceste controale, eficacitatea sistemelor de gestiune și control, acceptabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea cheltuielilor subiacente, după evaluarea pachetelor de asigurare prezentate. |
| --- | --- |

6.51.

| 6.53. | Ambele direcții generale au raportat indicatorul-cheie de performanță (ICP) referitor la regularitate pe baza activității de audit desfășurate și a probelor de audit disponibile la data adoptării rapoartelor anuale de activitate respective. Scenariul „cel mai pesimist” a fost estimat utilizând rate forfetare moderate pentru programele în care ratele de eroare făceau încă obiectul procedurii contradictorii și, prin urmare, nu au fost încă confirmate. Scenariul cel mai pesimist reflectă, de asemenea, riscurile ca erorile nedetectate să persiste în partea din eșantionul autorității de audit care nu a făcut obiectul auditului efectuat de Comisie. Ambii directori generali depun eforturi în materie de transparență pentru a comunica toate informațiile corespunzătoare pentru fiecare program operațional în respectivele lor rapoarte anuale de activitate (anexa 10 B).
  Ori de câte ori a fost posibil, Comisia a luat în considerare și rezultatele activității CCE. Comisia a adoptat o abordare prudentă și a utilizat scenariul cel mai pesimist pentru programele operaționale în cauză în perioada în care auditul CCE era în curs și în așteptarea finalizării procedurii de închidere în vederea prezentării rezultatelor preliminare. |
| --- | --- |

6.53.

Ori de câte ori a fost posibil, Comisia a luat în considerare și rezultatele activității CCE. Comisia a adoptat o abordare prudentă și a utilizat scenariul cel mai pesimist pentru programele operaționale în cauză în perioada în care auditul CCE era în curs și în așteptarea finalizării procedurii de închidere în vederea prezentării rezultatelor preliminare.

6.54 și 6.55. Pentru a contribui la raportarea corporativă cu privire la cheltuielile pe 2018, ambele direcții generale au estimat riscul la plată și la închidere utilizând abordarea cea mai prudentă pe baza ratelor de eroare reziduală confirmate pentru 2016-2017. Ratele de eroare reziduală neconfirmate pentru 2017-2018 sunt utilizate numai în cazul în care sunt mai mari decât ratele confirmate pentru 2016-2017. Comisia subliniază că, la momentul semnării rapoartelor anuale de activitate, cheltuielile declarate în anul calendaristic care face obiectul raportării sunt supuse reținerii de 10 % din plățile intermediare.

| 6.56. | Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 6.14. Aceasta este de părere că riscul la plată estimat prezentat în Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE oferă o imagine fidelă a riscului pentru legalitatea și regularitatea cheltuielilor relevante din cadrul politicii de coeziune realizate în 2018, care se referă la o perioadă diferită de cea verificată de CCE. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.60. | În 2018, în plus față de auditurile de conformitate, Comisia a efectuat, de asemenea, 27 de audituri ale sistemelor de prevenire timpurie privind funcționarea eficientă a sistemelor de gestiune și control și 14 misiuni de informare la autoritățile de audit pentru a revizui conținutul rapoartelor anuale de control și pentru a clarifica aspectele în vederea analizei documentare. Acest lucru contribuie la procesul de asigurare. |
| --- | --- |

6.60.

| 6.62. | Comisia și-a proiectat sistemul de asigurare pentru a le permite directorilor generali să furnizeze asigurări pentru fiecare dintre cele 419 programe operaționale, în conformitate cu obligația care le revine în calitate de ordonatori de credite prin delegare. Acest model de asigurare se bazează pe o abordare de audit eficientă din punctul de vedere al costurilor, care constă în două etape: o analiză documentară sistematică pentru toate programele operaționale și audituri de conformitate complementare, bazate pe risc, la fața locului pentru programele operaționale selectate. Comisia consideră că dispune de o asigurare rezonabilă cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor subiacente, cu excepția programelor pentru care a raportat posibile corecții financiare suplimentare (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 6.42).
  Mai mult, un indicator-cheie de performanță agregat este raportat în rapoartele anuale de activitate ca medie ponderată a tuturor ratelor de eroare confirmate. Comisia a raportat, de asemenea, cel mai pesimist scenariu, luând în considerare toate informațiile în așteptare aflate încă în curs de validare (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 6.53). |
| --- | --- |

6.62.

Mai mult, un indicator-cheie de performanță agregat este raportat în rapoartele anuale de activitate ca medie ponderată a tuturor ratelor de eroare confirmate. Comisia a raportat, de asemenea, cel mai pesimist scenariu, luând în considerare toate informațiile în așteptare aflate încă în curs de validare (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 6.53).

| 6.63. | Pentru fiecare audit de conformitate, auditorii Comisiei evaluează riscul de reiterare, în partea neauditată a eșantionului autorității de audit, a erorilor similare cu cele pe care le-au detectat. În acest caz, se aplică rate forfetare corespunzătoare pentru a estima scenariul cel mai pesimist pentru rata de eroare reziduală din rapoartele anuale de activitate (a se vedea punctul 6.53). |
| --- | --- |

6.63.

| 6.64. | Nu este posibilă întotdeauna furnizarea anuală a unei rate de eroare reziduală totală confirmată definitiv pentru fiecare program operațional. Această evaluare poate fi întârziată de mai mulți factori, inclusiv procedurile contradictorii privind auditurile de conformitate ale Comisiei sau necesitatea unor verificări suplimentare din partea Comisiei, așa cum permite regulamentul până la sfârșitul perioadei pentru ca beneficiarii să păstreze documentele justificative.
  Acesta a fost cazul pentru 40, respectiv 47 de programe în exercițiul financiar 2016/2017 pentru REGIO și EMPL, după cum se explică în rapoartele anuale de activitate pe 2018. Pentru aceste programe, Comisia va aplica corecțiile financiare suplimentare necesare pentru a reduce rata de eroare reziduală sub 2 %. |
| --- | --- |

6.64.

Acesta a fost cazul pentru 40, respectiv 47 de programe în exercițiul financiar 2016/2017 pentru REGIO și EMPL, după cum se explică în rapoartele anuale de activitate pe 2018. Pentru aceste programe, Comisia va aplica corecțiile financiare suplimentare necesare pentru a reduce rata de eroare reziduală sub 2 %.

| 6.66. | Comisia consideră că cheltuielile certificate la închidere pentru pachetul în cauză sunt conforme cu reglementările relevante, în conformitate cu răspunsul său la Raportul anual al CCE pe 2016, când au fost identificate două erori identice. |
| --- | --- |

6.66.

| 6.67. | În urma unui raport de caz final al OLAF, au fost emise recomandări financiare pentru un proiect inclus în pachetul de închidere al Ungariei. Indiferent de cheltuielile aferente, programul a prezentat suficiente cheltuieli eligibile pentru a-i permite Comisiei să efectueze închiderea parțială. În urma raportului OLAF, instanța competentă dintr-un stat membru a dispus, la sfârșitul anului 2018, anularea acuzațiilor împotriva contractantului. Ancheta din cel de-al doilea stat membru este încă în curs. Comisia va urmări evoluțiile din acest caz și va preveni orice risc de sume afectate de nereguli în soldul final. |
| --- | --- |

6.67.

6.68-6.70. Dispozițiile privind închiderea din RDC acoperă în mod logic cheltuielile specifice care trebuie tratate la închidere, cum ar fi lichidarea avansurilor plătite către instrumentele financiare puse în aplicare față de avansurile plătite (articolul 42 din RDC). Cu toate acestea, cea mai mare parte a cheltuielilor pentru majoritatea programelor operaționale vor fi trecut prin conturile anuale și vor fi definitive.

Comisia consideră că orientările furnizate la timp vor fi utile în vederea închiderii programului operațional în 2025. Astfel de orientări pot clarifica și mai mult modelul de raport final de implementare (articolul 142 din RDC) pentru a se asigura că acesta include toate informațiile adecvate, iar în ceea ce privește perioada 2007-2013, poate clarifica tratamentul la închidere al diferitelor aspecte, cum ar fi: lichidarea avansurilor restante aferente ajutoarelor de stat [articolul 131 alineatul (5) din RDC], veniturile generate după încheierea proiectelor (articolul 61 din RDC), proiectele nefinalizate (articolul 2 punctul 14 din RDC), etapizarea proiectelor, plafonarea plății finale din partea UE (articolul 129 din RDC) etc.

Concluzie și recomandări

| 6.71. | Comisia a raportat, cu transparență deplină, în rapoartele sale anuale de activitate pe 2018 că există riscul ca rata de eroare să rămână semnificativă pentru 40 și, respectiv, 47 de programe pentru REGIO și, respectiv, pentru EMPL. Aceasta a dezvăluit programele în cauză în rapoartele anuale de activitate pe 2018. În conformitate cu reglementările pentru perioada 2014-2020, Comisia se angajează să aplice corecțiile financiare suplimentare necesare acestor programe, inclusiv corecțiile nete, în cazul în care se aplică condițiile de reglementare.
  Valorile crescute ale cheltuielilor certificate la nivelul statelor membre, precum și abordarea bazată pe riscuri aplicată de Comisie pentru auditurile sale de conformitate explică creșterea ratelor de eroare reziduală medii totale raportate în respectivele rapoarte anuale de activitate ale Comisiei, comparativ cu 2017.
  Cu toate acestea, Comisia nu împărtășește evaluarea CCE referitoare la trei erori semnificative privind perioada 2014-2020 și două erori privind perioada 2007-2013. Acest lucru este determinat de interpretarea divergentă a normelor aplicabile la nivel național sau la nivelul UE care au un impact asupra ratei de eroare calculate.
  Comisia face trimitere la scenariile cele mai pesimiste descrise în rapoartele anuale de activitate pe 2018, despre care consideră că reflectă, ținând seama de erorile convenite, o estimare rezonabilă a ratei de eroare.
  Comisia va continua să colaboreze îndeaproape cu autoritățile de management și de audit ale programelor în cauză, să dea curs concluziilor convenite și să asigure în timp un nivel al erorii reziduale sub 2 % pentru toate programele. Regulamentul îi oferă Comisiei toate instrumentele de supraveghere necesare pentru a opri plățile intermediare sau plata soldului anual și pentru a efectua corecții financiare suplimentare, pentru a se asigura că, în timp, toate programele prezintă o rată acceptabilă de eroare reziduală. |
| --- | --- |

6.71.

Valorile crescute ale cheltuielilor certificate la nivelul statelor membre, precum și abordarea bazată pe riscuri aplicată de Comisie pentru auditurile sale de conformitate explică creșterea ratelor de eroare reziduală medii totale raportate în respectivele rapoarte anuale de activitate ale Comisiei, comparativ cu 2017.

Cu toate acestea, Comisia nu împărtășește evaluarea CCE referitoare la trei erori semnificative privind perioada 2014-2020 și două erori privind perioada 2007-2013. Acest lucru este determinat de interpretarea divergentă a normelor aplicabile la nivel național sau la nivelul UE care au un impact asupra ratei de eroare calculate.

Comisia face trimitere la scenariile cele mai pesimiste descrise în rapoartele anuale de activitate pe 2018, despre care consideră că reflectă, ținând seama de erorile convenite, o estimare rezonabilă a ratei de eroare.

Comisia va continua să colaboreze îndeaproape cu autoritățile de management și de audit ale programelor în cauză, să dea curs concluziilor convenite și să asigure în timp un nivel al erorii reziduale sub 2 % pentru toate programele. Regulamentul îi oferă Comisiei toate instrumentele de supraveghere necesare pentru a opri plățile intermediare sau plata soldului anual și pentru a efectua corecții financiare suplimentare, pentru a se asigura că, în timp, toate programele prezintă o rată acceptabilă de eroare reziduală.

| 6.72. | Comisia subliniază importanța activității desfășurate de autoritățile de audit în detectarea erorilor care au condus la opinii de audit detaliate pentru toate programele, inclusiv la unele negative în 11 cazuri, precum și la corecții financiare semnificative în conturile anuale și la închidere.
  Comisia a dezvăluit în respectivele rapoarte anuale de activitate pe 2018 că sunt necesare îmbunătățiri suplimentare pentru șapte autorități de audit. În rest, pe baza evaluării detaliate a Comisiei pentru fiecare autoritate de audit și pentru fiecare program, s-a constatat că autoritățile de audit au o bună funcționare sau că erau necesare doar îmbunătățiri minore.
  Prin urmare, în general, Comisia se bazează pe activitatea autorităților de audit, cu excepția unui număr limitat de cazuri pentru care au fost prezentate rezerve corespunzătoare și s-au instituit planuri de acțiune pentru a solicita îmbunătățirile necesare. |
| --- | --- |

6.72.

Comisia a dezvăluit în respectivele rapoarte anuale de activitate pe 2018 că sunt necesare îmbunătățiri suplimentare pentru șapte autorități de audit. În rest, pe baza evaluării detaliate a Comisiei pentru fiecare autoritate de audit și pentru fiecare program, s-a constatat că autoritățile de audit au o bună funcționare sau că erau necesare doar îmbunătățiri minore.

Prin urmare, în general, Comisia se bazează pe activitatea autorităților de audit, cu excepția unui număr limitat de cazuri pentru care au fost prezentate rezerve corespunzătoare și s-au instituit planuri de acțiune pentru a solicita îmbunătățirile necesare.

| 6.73. | Comisia consideră că dispune de o abordare solidă pentru a obține asigurarea rezonabilă necesară privind funcționarea sistemelor de gestiune și control.
  Comisia și-a proiectat sistemul de asigurare pentru a le permite directorilor generali să furnizeze asigurări pentru fiecare dintre cele 419 programe operaționale, în conformitate cu obligația care le revine în calitate de ordonatori de credite prin delegare. Acest model de asigurare se bazează pe o abordare de audit proporțională, eficientă din punctul de vedere al costurilor la nivel administrativ, care constă în două etape: o analiză documentară sistematică pentru toate programele operaționale și audituri de conformitate complementare, bazate pe risc, la fața locului pentru programele operaționale selectate. Comisia consideră că dispune de o asigurare rezonabilă cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor subiacente, cu excepția programelor pentru care a raportat posibile corecții financiare suplimentare.
  În rapoartele anuale de activitate pe 2018, Comisia a prezentat nu numai estimările sale privind ratele globale de eroare reziduală, ci și scenariile cele mai pesimiste (inclusiv rezultatele auditului CCE, atunci când acestea au fost disponibile). Aceasta a inclus utilizarea de rate forfetare pentru anumite programe pentru care existau indicii că unele erori ar fi putut rămâne nedetectate. |
| --- | --- |

6.73.

Comisia și-a proiectat sistemul de asigurare pentru a le permite directorilor generali să furnizeze asigurări pentru fiecare dintre cele 419 programe operaționale, în conformitate cu obligația care le revine în calitate de ordonatori de credite prin delegare. Acest model de asigurare se bazează pe o abordare de audit proporțională, eficientă din punctul de vedere al costurilor la nivel administrativ, care constă în două etape: o analiză documentară sistematică pentru toate programele operaționale și audituri de conformitate complementare, bazate pe risc, la fața locului pentru programele operaționale selectate. Comisia consideră că dispune de o asigurare rezonabilă cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor subiacente, cu excepția programelor pentru care a raportat posibile corecții financiare suplimentare.

În rapoartele anuale de activitate pe 2018, Comisia a prezentat nu numai estimările sale privind ratele globale de eroare reziduală, ci și scenariile cele mai pesimiste (inclusiv rezultatele auditului CCE, atunci când acestea au fost disponibile). Aceasta a inclus utilizarea de rate forfetare pentru anumite programe pentru care existau indicii că unele erori ar fi putut rămâne nedetectate.

| 6.74. | Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 6.56. Aceasta este de părere că riscul la plată estimat prezentat în Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE oferă o imagine fidelă a riscului pentru legalitatea și regularitatea cheltuielilor relevante din cadrul politicii de coeziune realizate în 2018, care se referă la o perioadă diferită de cea verificată de CCE. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Cadrul de control și de asigurare a fost conceput pentru a asigura o rată anuală de eroare reziduală sub 2 % pentru fiecare program. Comisia a concluzionat că acesta a fost cazul pentru majoritatea programelor (70 %), dar a fost de acord că acest lucru nu era încă valabil pentru 30 % dintre toate programele identificate în mod clar în rapoartele sale anuale de activitate pe 2018. Pentru aceste cazuri și pentru cazurile confirmate în care CCE a constatat erori suplimentare, Comisia va asigura monitorizarea și va aplica corecțiile financiare suplimentare necesare, inclusiv corecțiile nete, atunci când se aplică condițiile stabilite de colegiuitor.
  Pentru aceste programe, Comisia este de acord că sunt necesare îmbunătățiri suplimentare. Autoritățile de management și de audit trebuie să își consolideze controalele de gestiune și auditurile pentru o mai bună prevenire a erorilor în exercițiile financiare viitoare. Comisia va colabora cu autoritățile în cauză pentru a le îmbunătăți procedurile de control. |
| --- | --- |

6.75.

Pentru aceste programe, Comisia este de acord că sunt necesare îmbunătățiri suplimentare. Autoritățile de management și de audit trebuie să își consolideze controalele de gestiune și auditurile pentru o mai bună prevenire a erorilor în exercițiile financiare viitoare. Comisia va colabora cu autoritățile în cauză pentru a le îmbunătăți procedurile de control.

| 6.76. | În ceea ce privește cele două recomandări din anii precedenți cu privire la care CCE a raportat că nu s-a întreprins nicio acțiune, Comisia constată că:






  — | o recomandare nu a fost acceptată de Comisie și, prin urmare, nu necesită nicio acțiune; |
| --- | --- | --- |

6.76.

—

o recomandare nu a fost acceptată de Comisie și, prin urmare, nu necesită nicio acțiune;

| — | au fost întreprinse acțiuni pentru clarificarea și simplificarea eligibilității TVA-ului în propunerea Comisiei privind cadrul juridic post-2020. |
| --- | --- |

—

au fost întreprinse acțiuni pentru clarificarea și simplificarea eligibilității TVA-ului în propunerea Comisiei privind cadrul juridic post-2020.

A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la anexa 6.3.

Recomandarea 6.1 (Dispoziții în materie de audit pentru programele din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri)

Comisia acceptă această recomandare.

| (a) | Articolul 40 revizuit din RDC stabilește un nou model de asigurare, care include, în special, rapoarte de control, precum și rapoarte de audit ale auditorilor externi ai BEI/FEI, ale căror modele sunt aprobate printr-un act de punere în aplicare.
  FEI a confirmat că este pregătit să extindă în mod voluntar utilizarea noilor tipuri de rapoarte de audit la toate programele din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri. Se consideră că noul model de asigurare din RDC și punerea în aplicare voluntară a rapoartelor de audit în cazul inițiativelor pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM) sunt de natură să răspundă recomandării. |
| --- | --- |

(a)

FEI a confirmat că este pregătit să extindă în mod voluntar utilizarea noilor tipuri de rapoarte de audit la toate programele din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri. Se consideră că noul model de asigurare din RDC și punerea în aplicare voluntară a rapoartelor de audit în cazul inițiativelor pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM) sunt de natură să răspundă recomandării.

Recomandarea 6.2 (Reținerea nejustificată a plăților de către autoritățile statelor membre)

Comisia acceptă recomandarea și va lua măsurile necesare pentru a se asigura că autoritățile de management și de audit acordă atenția necesară respectării articolului 132 din RDC.

Recomandarea 6.3 (Mecanisme de închidere pentru perioada 2014-2020)

Comisia verifică în mod sistematic fiecare program înainte de închidere, pentru a garanta că nivelul cheltuielilor neregulamentare este sub pragul de semnificație. Acest lucru se va întâmpla și în cazul programelor pentru perioada 2014-2020, a căror închidere este prevăzută în regulament a avea loc în 2025.

| (a) | Comisia acceptă recomandarea și va identifica principalele riscuri care ar putea afecta închiderea programelor pentru perioada 2014-2020, pe baza lecțiilor învățate pe durata punerii în aplicare a programului, având în vedere orientările sale viitoare privind închiderea către statele membre. |
| --- | --- |

(a)

Comisia acceptă recomandarea și va identifica principalele riscuri care ar putea afecta închiderea programelor pentru perioada 2014-2020, pe baza lecțiilor învățate pe durata punerii în aplicare a programului, având în vedere orientările sale viitoare privind închiderea către statele membre.

| (b) | Comisia acceptă în principiu această parte a recomandării, dar consideră că nu este urgentă elaborarea unor astfel de orientări, datorită calendarului de reglementare pentru închiderea prevăzută în 2025. În plus, aceste orientări privind închiderea ar trebui să țină seama de experiența dobândită din punerea în aplicare a programelor. |
| --- | --- |

(b)

Comisia acceptă în principiu această parte a recomandării, dar consideră că nu este urgentă elaborarea unor astfel de orientări, datorită calendarului de reglementare pentru închiderea prevăzută în 2025. În plus, aceste orientări privind închiderea ar trebui să țină seama de experiența dobândită din punerea în aplicare a programelor.

Partea a doua – Evaluarea performanței proiectelor

| 6.81. | Comisia constată că nu există cerințe de reglementare pentru stabilirea indicatorilor de rezultat la nivel de proiect. În regulamentele care reglementează fondurile pentru perioada 2007-2013 și 2014-2020, termenul „indicatori de rezultat”este menționat doar în contextul axelor prioritare.
  O logică de intervenție bine concepută, astfel cum este descrisă în programele operaționale, asigură că realizările și rezultatele la nivel de proiect contribuie la obținerea rezultatelor scontate ale programelor operaționale, ținând cont de faptul că și acestea sunt influențate de factori externi. |
| --- | --- |

6.81.

O logică de intervenție bine concepută, astfel cum este descrisă în programele operaționale, asigură că realizările și rezultatele la nivel de proiect contribuie la obținerea rezultatelor scontate ale programelor operaționale, ținând cont de faptul că și acestea sunt influențate de factori externi.

6.82 și 6.83. Comisia constată că, în 95 % dintre proiectele examinate, indicatorii de realizare sau atât indicatorii de realizare, cât și de rezultat au fost stabiliți la nivel de proiect, în conformitate cu cerințele regulamentelor UE aplicabile acestui domeniu de cheltuieli.

Evaluările de impact vor contribui, de asemenea, la evaluarea contribuției operațiunilor cofinanțate la obiectivele programelor operaționale. Comisia consideră că există o diferență între rezultatele directe la nivelul proiectelor și rezultatele care urmează a fi obținute la nivelul programelor operaționale.

De asemenea, Comisia remarcă faptul că legislația care reglementează perioada de programare 2014-2020 a consolidat logica de intervenție și accentul pe rezultate.

| 6.84. | Comisia observă cu satisfacție că toate statele membre auditate au instituit sisteme de monitorizare pentru înregistrarea informațiilor privind performanța. Pentru perioada 2014-2020, informațiile privind performanța politicilor reprezintă o componentă importantă a orientării mai accentuate către rezultate, bazate pe logica de intervenție și pe monitorizarea indicatorilor comuni raportați anual Comisiei prin intermediul rapoartelor anuale de punere în aplicare. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | În urma modificării recente a Regulamentului delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei, autoritățile de audit trebuie să includă în prezent, pe lângă auditurile sistemelor, aspectul fiabilității datelor privind performanța în auditurile operațiunilor lor. Aceasta va contribui la creșterea gradului de asigurare a calității și fiabilității datelor privind performanța raportate Comisiei. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | Comisia a efectuat un număr total de 43 de audituri bazate pe riscuri în 17 state membre pentru a evalua fiabilitatea datelor privind performanța raportate de statele membre. În nouă cazuri s-au detectat deficiențe semnificative. Au fost făcute recomandări pentru îmbunătățirea raportării și a sistemelor informatice ori de câte ori este necesar și pentru corectarea datelor privind performanța. Lecțiile învățate din aceste audituri au fost împărtășite cu autoritățile responsabile de programe, pentru a sensibiliza cu privire la riscurile la adresa fiabilității datelor privind performanța și pentru a îmbunătăți și mai mult raportarea. |
| --- | --- |

6.86.

6.87 și 6.88. Este important să reamintim că eșantionul CCE se referea la o combinație de proiecte din perioadele 2007-2013 și 2014-2020, cu o schimbare semnificativă în ceea ce privește abordarea în materie de performanță și logica de intervenție a programelor în contextul reglementărilor pentru perioada 2014-2020. Până acum, rezultatele raportate oferă, prin urmare, o viziune limitată a rezultatelor specifice pentru perioada 2014-2020.

Cu toate acestea, în ansamblu, Comisia constată că 81 % dintre proiecte și-au îndeplinit integral sau parțial indicatorii de performanță, având în vedere că indicatorii de rezultat pot evolua în continuare după încheierea fizică a proiectelor.

Anexa 6.3 — Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare

Recomandarea 1 (2015 – concepția și mecanismul de punere în aplicare a fondurilor ESI pentru următoarea perioadă de programare)

Comisia subliniază că propunerile sale legislative conțin peste 80 de măsuri de simplificare inspirate în mod direct din activitatea Grupului la nivel înalt privind simplificarea, recomandările anterioare ale CCE și contribuțiile altor părți interesate.

Recomandarea 2 (2015 – oferă orientări statelor membre în vederea simplificării și a evitării normelor inutil de complexe și/sau împovărătoare)

Comisia evaluează în permanență normele naționale privind eligibilitatea pentru programele cu risc ridicat selectate pentru auditurile la fața locului. Metodologia de audit a fost finalizată pentru a se asigura că auditorii Comisiei raportează, de asemenea, normele naționale inutil de complexe identificate (suprareglementare) și exemplele de bune practici. Prin Regulamentul Omnibus, Comisia a furnizat, de asemenea, opțiuni suplimentare simplificate în materie de costuri autorităților responsabile de programe și a oferit securitate juridică sporită prin stabilirea în regulament a ratelor direct utilizabile de către autoritățile responsabile de programe, atât pentru a reduce complexitatea, a simplifica gestionarea și regulile pentru beneficiari, cât și pentru a spori securitatea juridică pentru toți.

Recomandarea 3 (2015 – prelungirea perioadei de eligibilitate pentru instrumentele financiare)

Comisia nu a acceptat recomandarea.

Recomandarea 1 (2017 – dispoziții în materie de audit privind instrumentele BEI/FEI)

Comisia consideră că această recomandare a fost adresată integral instrumentelor BEI/FEI în afara programelor din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri. Pentru programele operaționale din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri adoptate înainte de modificarea Regulamentului Omnibus, Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 6.36.

Recomandarea 2 (2017 – rambursarea TVA-ului după 2020)

Comisia a acceptat doar parțial recomandarea CCE referitoare la TVA. Comisia a prezentat o propunere de simplificare a eligibilității TVA-ului pentru toți beneficiarii, indiferent de statutul public sau privat sau de statutul beneficiarilor în ceea ce privește TVA-ul pentru cadrul juridic post-2020. Comisia a explicat logica propunerii sale și dificultățile pe care le-ar genera recomandarea CCE. (a se vedea răspunsul Comisiei la recomandarea CCE din Raportul anual pe 2017 și răspunsurile sale la punctele 6.31-6.35 din Raportul anual pe 2015).

Recomandarea 3 (2017 – verificarea activității autorităților de audit)

Comisia urmărește toate recomandările CCE privind supravegherea și sprijinirea activității autorităților de audit și a furnizat îndrumări suplimentare privind tratamentul avansurilor plătite către instrumentele financiare, al avansurilor în contul ajutoarelor de stat, al listei de verificare în materie de audit și al documentației de audit.

Recomandarea 6 (2017 – suficiente verificări pentru a concluziona cu privire la autoritățile de audit în rapoartele anuale de activitate pe care le publică în anul următor acceptării conturilor)

Comisia reamintește că a acceptat doar parțial această recomandare, întrucât dificultățile obiective legate de procedura contradictorie a auditurilor sale și cerințele legale pentru controale suplimentare după acceptarea conturilor nu permit întotdeauna să se concluzioneze definitiv cu privire la toate ratele de eroare raportate într-un an. A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 6.64. Cu toate acestea, Comisia a luat în considerare rezultatele preliminare ale auditurilor sale în evaluarea indicatorului-cheie de performanță 5, astfel cum este prezentat în rapoartele anuale de activitate respective. Prin urmare, Comisia consideră că a implementat această recomandare în majoritatea aspectelor.

Capitolul 7 – Resurse naturale

Răspunsurile Comisiei La Raportul anual pe 2018 al Curții de Conturi Europene

Partea întâi – Regularitatea operațiunilor

| 7.8. | Comisia observă că 98 % din cheltuielile de la acest capitol constituie cheltuieli aferente PAC, pentru care Comisia stabilește un nivel de eroare de 2,15 % care este publicat în raportul anual de activitate (RAA) pe 2018 al Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală (DG AGRI). Rata de eroare stabilită de Comisie continuă să scadă. |
| --- | --- |

7.8.

Comisia salută faptul că nivelul de eroare pentru cheltuielile aferente PAC stabilit de Comisie este în concordanță cu concluziile CCE.

Comisia consideră că riscul pentru bugetul UE este acoperit în mod corespunzător de capacitatea de corecție, care constă în corecții financiare nete și recuperări de la beneficiari. Capacitatea de corecție precizată în Raportul anual de activitate pe 2018 al Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală s-a ridicat la 1,90 % din cheltuielile aferente PAC relevante. Prin urmare, s-a estimat că suma finală expusă riscului este de 0,25 % din cheltuielile aferente PAC relevante.

| 7.11. | Comisia este foarte mulțumită de constatarea CCE potrivit căreia plățile directe din cadrul FEGA, care reprezintă 41,5 miliarde de euro în exercițiul financiar 2018, nu sunt afectate de erori semnificative. Comisia a estimat că nivelul de eroare pentru plățile directe este de 1,83 % (a se vedea RAA pe 2018 al DG AGRI). Acesta este în concordanță cu concluziile CCE. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.14. | Comisia salută evaluarea CCE potrivit căreia 77 de operațiuni nu au fost afectate de erori și că plățile directe acordate fermierilor prezintă un risc mai scăzut de eroare. A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 7.11. |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Comisia consideră că erorile minore sunt imposibil de evitat la un cost rezonabil. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.17. | Comisia salută evaluarea pozitivă a CCE privind rolul sistemului de identificare a parcelelor agricole în prevenirea și reducerea nivelurilor de eroare. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | De asemenea, Comisia salută evaluarea CCE privind cererea cu informații geospațiale, pe care Comisia o consideră un instrument important în prevenirea erorilor și în simplificarea pentru fermieri și agențiile de plăți. A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 7.17. |
| --- | --- |

7.18.

| 7.19. | Comisia constată că, în
  anexa 7.2
  , prezentarea generală a operațiunilor CCE nu reprezintă un ghid privind nivelul relativ de eroare aferent statelor membre din eșantion. Comisia indică faptul că informațiile detaliate privind rezultatele auditurilor Comisiei și ale statelor membre sunt prezentate pentru fiecare stat membru în rapoartele anuale de activitate și în anexele tehnice la acestea elaborate de departamentele Comisiei care execută fondurile UE în cadrul gestiunii partajate. |
| --- | --- |

7.19.

Caseta 7.3

În ceea ce privește
  cazul din Estonia
  : Comisia observă că operațiunea, atunci când a fost plătită în exercițiul financiar 2018, a fost legală și regulamentară și că au fost îndeplinite toate condițiile de eligibilitate. Modificările structurii exploatațiilor au fost făcute după realizarea în mod corect a controalelor de către AP și după efectuarea plății. În plus, după anunțarea vizitei CCE, beneficiarul a corectat includerea celui de al doilea membru al consiliului de administrație și, prin urmare, autoritățile estoniene au considerat că plata era eligibilă.

În ceea ce privește
  cazul din Italia
  : La fel ca mai sus, Comisia observă, de asemenea, că operațiunea, atunci când a fost plătită în exercițiul financiar 2018, a fost legală și regulamentară și că au fost îndeplinite toate condițiile de eligibilitate. Recuperarea s-a decis ca urmare a modificării condițiilor după efectuarea plății. De asemenea, Comisia înțelege că autoritățile italiene au proceduri prin care acestea ar fi putut recupera plata înainte de efectuarea plății finale, chiar și fără vizita CCE.

| 7.26. | Pescuitul, mediul și acțiunile climatice reprezintă 2 % din cheltuielile aferente rubricii „Resurse naturale”, iar sistemele de gestionare și control diferă de cele pentru cheltuielile aferente PAC.
  Ca parte a ciclului de control, Comisia menționează că autoritățile naționale au aplicat deja sau pot încă să aplice corecții în legătură cu aspectele identificate de CCE, care sunt mai degrabă de natură administrativă, pentru a proteja bugetul UE. |
| --- | --- |

7.26.

Ca parte a ciclului de control, Comisia menționează că autoritățile naționale au aplicat deja sau pot încă să aplice corecții în legătură cu aspectele identificate de CCE, care sunt mai degrabă de natură administrativă, pentru a proteja bugetul UE.

| 7.31. | Comisia salută evaluarea pozitivă de către CCE în ceea ce privește coerența metodologiei aplicate de DG AGRI. |
| --- | --- |

7.31.

7.32 și caseta 7.6.
  Activitatea organismelor de certificare privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor a fost inclusă în rata globală de eroare de 2,15 % pentru PAC. Aceasta înseamnă că peste 97 % din cheltuielile aferente PAC nu sunt afectate de erori (a se vedea Raportul anual de activitate pe 2018 al DG AGRI) și că organismele de certificare au contribuit în mod considerabil la consolidarea asigurării și, prin prevenție, la reducerea erorilor în statele membre.

Asigurarea PAC se consolidează pe baza controalelor agențiilor de plată acreditate, a activității organismelor de certificare și a auditurilor proprii ale DG AGRI. Pentru ca DG AGRI să se poată baza pe activitatea organismelor de certificare pentru consolidarea asigurării sale, aceasta monitorizează și evaluează în permanență activitatea organismelor de certificare prin intermediul a numeroase audituri pe tot parcursul anului la diverse organisme de certificare, precum și prin verificarea financiară anuală pentru toate organismele de certificare (a se vedea, de asemenea, caseta 1.10 din raportul anual al CCE).

7.32 prima liniuță. DG AGRI consideră că, în general, metodologia de eșantionare utilizată de organismele de certificare este conformă cu orientările Comisiei și furnizează rezultate valide din punct de vedere statistic. Au existat recomandări adresate organismelor de certificare cu privire la modul de îmbunătățire a eșantionării, dar eșantioanele lor și erorile extrapolate sunt considerate reprezentative. Numai în cazul a 3 populații legate de 3 organisme de certificare Comisia a întâmpinat probleme de eșantionare care ar putea submina reprezentativitatea statistică a eșantionului utilizat de organismele de certificare.

7.32 a doua liniuță. Comisia consideră că, deși activitatea acestor 9 organisme de certificare oferă o oarecare asigurare, este necesară îmbunătățirea reverificărilor efectuate de aceste organisme de certificare în ceea ce privește eligibilitatea. În orice caz, chiar dacă activitatea organismelor de certificare este relativ insuficientă, acest lucru nu înseamnă că agențiile de plăți lucrează insuficient sau că munca lor nu este fiabilă.

| 7.33. | Comisia se bazează pe activitatea organismelor de certificare și folosește rezultatele muncii lor, astfel cum se reflectă în Raportul anual de activitate pe 2018 al DG AGRI. Rezultatele organismelor de certificare ar putea fi luate în considerare într-o mai mare măsură în calculul ratei de eroare ajustate a DG AGRI pentru exercițiul financiar 2018, care a fost rezultatul unei fiabilități sporite în comparație cu exercițiul financiar 2017.
  În plus, după cum se poate observa în Raportul anual de activitate pe 2018 al DG AGRI, Comisia evaluează activitatea organismelor de certificare în ceea ce privește legalitatea și regularitatea pe populații și, prin urmare, se poate acorda încredere uneia sau mai multor populații, doar una fiind considerată mai puțin fiabilă. Concluziile prezentate în caseta 7.6 se referă numai la anumite populații: evaluarea detaliată efectuată de Comisie se poate baza pe activitatea acestor organisme de certificare pentru alte populații. |
| --- | --- |

7.33.

În plus, după cum se poate observa în Raportul anual de activitate pe 2018 al DG AGRI, Comisia evaluează activitatea organismelor de certificare în ceea ce privește legalitatea și regularitatea pe populații și, prin urmare, se poate acorda încredere uneia sau mai multor populații, doar una fiind considerată mai puțin fiabilă. Concluziile prezentate în caseta 7.6 se referă numai la anumite populații: evaluarea detaliată efectuată de Comisie se poate baza pe activitatea acestor organisme de certificare pentru alte populații.

Comisia monitorizează organismele de certificare pentru a asigura o îmbunătățire continuă a activității acestora.

| 7.34. | Comisia subliniază că activitatea organismelor de certificare a fost luată în considerare într-o măsură mai mare în raportul anual de activitate pe 2018 al DG AGRI (a se vedea pagina 92 din anexele la RAA) în comparație cu anii precedenți. Pentru rata de eroare din raportul anual de activitate, a se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 7.8 și 7.35. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | Comisia consideră că CCE a formulat concluzii care sunt în concordanță cu ratele de eroare precizate în raportul anual de activitate al DG AGRI (a se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 7.8 și 7.11). Rata de eroare estimată de Comisie pentru ansamblul cheltuielilor aferente PAC se apropie de pragul de semnificație (2,15 %). Comisia consideră că riscul pentru bugetul UE este acoperit în mod corespunzător de capacitatea de corecție, care constă în corecții financiare nete și recuperări de la beneficiari. Capacitatea de corecție menționată în Raportul anual de activitate pe 2018 al Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală s-a ridicat la 1,90 % din cheltuielile aferente PAC relevante. Prin urmare, s-a estimat că suma finală expusă riscului este de 0,25 % din cheltuielile aferente PAC relevante, cu mult sub pragul de semnificație. |
| --- | --- |

7.35.

Concluzie

| 7.37. | Comisia salută rezultatul CCE potrivit căruia nivelul de eroare pentru plățile directe nu este semnificativ, ceea ce corespunde ratei de eroare stabilite în Raportul anual de activitate pe 2018 al DG AGRI (1,83 %). Comisia observă că, întrucât în acest an s-au constatat erori și în domeniile de la rubrica 2 din cadrul financiar multianual, în afara PAC (a se vedea punctul 7.26), nu este posibil să se compare în mod direct rata de eroare a CCE pentru capitolul respectiv cu rata de eroare pentru PAC. A se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 7.35, 7.11 și 7.8. |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Comisia este foarte mulțumită că în urma auditului Curții de Conturi Europene s-a formulat o concluzie care este în concordanță cu riscul la plată menționat în raportul anual privind gestionarea și performanța și în raportul anual de activitate pe 2018 al DG AGRI. Aceste rate de eroare scăzute (a se vedea punctul 7.35) justifică asigurarea rezonabilă pentru declarația de asigurare a directorului general al DG AGRI. |
| --- | --- |

7.38.

| 7.40. | Comisia monitorizează în mod activ integralitatea și punerea în aplicare rapidă a planurilor de acțiune de remediere elaborate de statele membre și va continua să solicite astfel de planuri de acțiune atunci când sunt identificate deficiențe grave. Comisia continuă să monitorizeze și să evalueze calitatea activității organismelor de certificare și să ofere îndrumările necesare. |
| --- | --- |

7.40.

Partea a doua – Performanță

| 7.53. | Fiecare măsură din cadrul PAC este monitorizată prin indicatorii de rezultat aferenți și este raportată în consecință; cu toate acestea, evaluarea efectelor sale face obiectul unei evaluări. Această evaluare este susținută de întrebările de evaluare aferente pentru care indicatorii CMEF reprezintă doar un instrument și va fi completată cu alte informații. Cea mai mare parte a celor 35 de acțiuni examinate se referă la plăți pentru zone care se confruntă cu constrângeri naturale sau cu alte constrângeri specifice (măsura 13), care sunt, în esență, o schemă de sprijin pentru venit, în timp ce indicatorii de rezultat pentru refacerea, conservarea și consolidarea ecosistemelor se axează pe îmbunătățirea practicilor agricole. Numărul și definiția indicatorilor comuni pentru perioada 2014-2020 au trebuit să țină cont de raportul cost-eficacitate al sistemului și de condiția unei sarcini administrative acceptabile pentru statele membre. |
| --- | --- |

7.53.

| 7.55. | Eficacitatea și eficiența programelor de dezvoltare rurală vor fi evaluate prin evaluări extinse, pentru care indicatorii CMEF reprezintă doar un instrument, care vor fi completate cu alte informații pentru a se răspunde la întrebările de evaluare legate de ariile de intervenție individuale. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | Acordarea de sprijin tinerilor fermieri este condiționată de cerințe minime legate de competențe și de formare, care stau la baza obiectivului de facilitare a intrării în sector a unor fermieri (tineri) cu un nivel de calificare adecvat.
  Deși sprijinul permite monitorizarea efectelor acestuia asupra populației vizate, evaluarea efectelor sprijinului asupra reînnoirii generațiilor este o chestiune de evaluare. |
| --- | --- |

7.56.

Deși sprijinul permite monitorizarea efectelor acestuia asupra populației vizate, evaluarea efectelor sprijinului asupra reînnoirii generațiilor este o chestiune de evaluare.

| 7.57. | Indicatorii de performanță nu pot fi concepuți pentru a acoperi fiecare plată. |
| --- | --- |

7.57.

| 7.58. | Indicatorii de rezultat urmăresc să monitorizeze efectele preconizate ale măsurilor. Aceștia sunt, pe cât posibil, definiți în termeni procentuali, întrucât acest lucru permite să se măsoare, printre altele, ponderea populațiilor vizate care beneficiază de sprijin. Indicatorii de impact măsoară impactul intervențiilor de politică pe un termen mai lung și dincolo de efectele imediate.
  Pentru a putea evalua dacă sprijinul a contribuit efectiv la aria de intervenție, este necesar să se izoleze efectul politicilor de alți factori de influență (elemente contextuale, alte politici conexe etc.). Trebuie măsurate așa-numitele „impacturi nete”. Acest lucru se realizează în mod normal prin intermediul evaluărilor. |
| --- | --- |

7.58.

Pentru a putea evalua dacă sprijinul a contribuit efectiv la aria de intervenție, este necesar să se izoleze efectul politicilor de alți factori de influență (elemente contextuale, alte politici conexe etc.). Trebuie măsurate așa-numitele „impacturi nete”. Acest lucru se realizează în mod normal prin intermediul evaluărilor.

| 7.59. | Într-adevăr, întreaga populație a municipalității în care a fost pusă în aplicare o acțiune poate beneficia, potențial, de acțiune; de exemplu, nu toți locuitorii unei municipalități vor fi dispuși să utilizeze servicii/infrastructuri noi. Cu toate acestea, dacă ar dori să facă acest lucru, serviciul/infrastructura este disponibil(ă). |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | Șase indicatori de rezultat se bazează pe sondaje efectuate pe eșantioane în fiecare dintre statele membre. Cu toate că orientările generale au fost emise după începerea punerii în aplicare a proiectului, acestea erau încă disponibile în timp util pentru efectuarea sondajului. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.62. | Plățile directe către tinerii fermieri sunt menite în primul rând să contribuie la obiectivul specific al „ Contribuției la veniturile agricole și la limitarea variabilității veniturilor fermelor cu efect minim de denaturare a comerțului”, la fel ca în cazul tuturor plăților directe.
  Desigur, fermele cu venituri mai puțin vulnerabile sunt mai în măsură să investească și să devină mai competitive. Acest lucru este deosebit de relevant pentru tinerii fermieri care și-au început activitatea recent. În plus, consolidarea sprijinului pentru acești tineri fermieri care și-au început activitatea recent contribuie, de asemenea, la obiectivul de încurajare a reînnoirii generațiilor în domeniul agriculturii.
  Prin urmare, indicatorii de rezultat care stau la baza acestora sunt în primul rând „ponderea sprijinului direct în veniturile agricole” și „variabilitatea veniturilor fermelor”. |
| --- | --- |

7.62.

Desigur, fermele cu venituri mai puțin vulnerabile sunt mai în măsură să investească și să devină mai competitive. Acest lucru este deosebit de relevant pentru tinerii fermieri care și-au început activitatea recent. În plus, consolidarea sprijinului pentru acești tineri fermieri care și-au început activitatea recent contribuie, de asemenea, la obiectivul de încurajare a reînnoirii generațiilor în domeniul agriculturii.

Prin urmare, indicatorii de rezultat care stau la baza acestora sunt în primul rând „ponderea sprijinului direct în veniturile agricole” și „variabilitatea veniturilor fermelor”.

| 7.63. | Comisia consideră că proporția suprafeței care face obiectul unor practici de ecologizare este un indicator relevant deoarece cuantifică acoperirea teritorială a practicilor de ecologizare, care reprezintă un element important al eficacității lor. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | Comisia a solicitat statelor membre să furnizeze datele privind utilizarea derogării pentru folosirea în special a terenurilor lăsate în pârloagă declarate ca „zonă de interes ecologic”. Cu toate acestea, calitatea datelor primite nu a permis obținerea unei imagini suficient de fiabile și de cuprinzătoare cu privire la utilizarea derogării. |
| --- | --- |

7.64.

Concluzie și recomandări

| 7.65. | Comisia salută evaluarea CCE potrivit căreia majoritatea acțiunilor finalizate din domeniul dezvoltării rurale au produs rezultatele scontate.
  Utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri pentru măsuri care nu sunt legate de suprafață sau de animale este o opțiune permisă în regulament și poate fi preluată voluntar de statele membre. Cu toate acestea, Comisia observă că utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri a crescut treptat pe parcursul perioadei de programare. |
| --- | --- |

7.65.

Utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri pentru măsuri care nu sunt legate de suprafață sau de animale este o opțiune permisă în regulament și poate fi preluată voluntar de statele membre. Cu toate acestea, Comisia observă că utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri a crescut treptat pe parcursul perioadei de programare.

| 7.66. | Propunerea unui model de obținere a rezultatelor bazat pe performanță pentru PAC după 2020 se bazează pe CMEF actual și, recunoscând deficiențele acestuia, elaborează în continuare indicatori adecvați. Prin aceasta, Comisia a îmbunătățit sistemul de indicatori pentru evaluarea plăților directe, a dezvoltării rurale și a programelor sectoriale. Toate intervențiile sunt acoperite de indicatori de realizare și de rezultat (aceștia din urmă permițând stabilirea obiectivelor). Întrucât indicatorii de realizare asigură măsurarea cantitativă a intervențiilor (utilizate în principal pentru verificarea performanței), indicatorii de rezultat reflectă scopul (scopurile) și efectele preconizate ale intervențiilor. |
| --- | --- |

7.66.

Recomandarea 7.1 (măsurarea și raportarea performanței PAC)

Comisia acceptă recomandarea.

În propunerea de regulament al Comisiei de stabilire a normelor privind sprijinul pentru un nou plan strategic ce urmează a fi elaborat de statele membru în cadrul politicii agricole comune [COM(2018) 392], anexa I definește indicatorii comuni de impact, de realizare și de rezultat ai PAC. Indicatorii de rezultat propuși ar trebui să servească la (i) stabilirea obiectivelor operaționale pentru punerea în aplicare a intervențiilor relevante incluse în planurile strategice ale PAC și (ii) monitorizarea progreselor înregistrate în atingerea acelor obiective. În acest sens, indicatorii de rezultat joacă un rol fundamental în planificarea politicilor și în monitorizarea punerii în aplicare. Propunerea Comisiei este în prezent în curs de negociere cu colegiuitorul (Consiliul și Parlamentul European). Comisia va depune eforturi pentru a se asigura că indicatorii de rezultat reflectă efectele preconizate ale intervențiilor.

Capitolul 8 – Securitate și cetățenie

Răspunsurile Comisiei la Raportul anual pe 2018 al Curții de Conturi Europene

Partea întâi – Regularitatea operațiunilor

| 8.6. | Sistemul de control al Comisiei a luat măsurile preventive necesare, neînchizând pe deplin conturile exercițiului financiar 2017 pentru Spania în cursul exercițiului de verificare a conturilor din 2018. Același tip de eroare detectat de CCE a fost deja identificat de autoritatea de audit spaniolă cu ocazia auditului cheltuielilor. Autoritatea de audit a controlat 20,35 % din cheltuielile aferente și a calculat o rată de eroare de 0,6 %. |
| --- | --- |

8.6.

Caseta 8.2

Comisia ia act de faptul că numai în cazul uneia dintre cele 10 sesiuni nu s-a ținut o evidență corectă (certificatul nu include toate informațiile necesare sau a fost emis după verificările auditorului). Autoritățile spaniole vor lua măsuri astfel încât beneficiarul să raporteze mai bine în alte cazuri similare.

Sistemul de control intern instituit de Comisie detectase deja eroarea prin intermediul controlului autorității de audit și a corectat-o prin intermediul procedurii de verificare a conturilor. A se vedea răspunsul la punctul 8.6.

Caseta 8.3

Comisia își va revizui procedurile interne pentru a identifica eventualele măsuri suplimentare eficiente din punctul de vedere al costurilor care ar conduce, în viitor, la reducerea riscului apariției unor cazuri similare. În cazul de față, Comisia constată că beneficiarul a primit orientări pentru a efectua în mod corect procedura de achiziții. În plus, raportul financiar final prezentat de beneficiar a fost însoțit de un certificat de audit privind constatările de ordin factual, semnat de un auditor autorizat. În general, cu ocazia reuniunilor de lansare, Comisia informează toți beneficiarii implicați în subprogramul „Cultura”în legătură cu normele privind costurile de subcontractare. În plus, „Orientările practice pentru gestionarea proiectului dumneavoastră” elaborate de EACEA oferă îndrumări suplimentare cu privire la normele relevante în materie de achiziții publice.

Examinarea sistemelor selectate

Gestiunea partajată a FAMI și a FSI

| 8.8. | Comisia se angajează să monitorizeze îndeaproape executarea fondurilor, prin evaluarea rapoartelor anuale privind punerea în aplicare transmise de statele membre și în cursul vizitelor de monitorizare.
  Caseta 8.4 prezintă o tendință pozitivă în ceea ce privește executarea totalității fondurilor disponibile la nivelul statelor membre (14 % pentru perioada 2014-2015, 24 % pentru perioada 2014-2016, 36 % pentru perioada 2014-2017). |
| --- | --- |

8.8.

Caseta 8.4 prezintă o tendință pozitivă în ceea ce privește executarea totalității fondurilor disponibile la nivelul statelor membre (14 % pentru perioada 2014-2015, 24 % pentru perioada 2014-2016, 36 % pentru perioada 2014-2017).

| 8.9. | Comisia s-a asigurat că toate autoritățile au elaborat proceduri detaliate, care erau, în general, suficiente pentru a răspunde cerințelor prevăzute de regulamentele privind FAMI și FSI. |
| --- | --- |

8.9.

Caseta 8.5

| (a) | Suedia a luat măsuri pentru a remedia deficiențele detectate, măsuri care, odată ce vor fi puse în aplicare în mod corespunzător, vor soluționa în mod satisfăcător aspectele constatate. |
| --- | --- |

(a)

Suedia a luat măsuri pentru a remedia deficiențele detectate, măsuri care, odată ce vor fi puse în aplicare în mod corespunzător, vor soluționa în mod satisfăcător aspectele constatate.

| (b) | Statele membre au instituit măsuri (liste de verificare revizuite și controale) care, odată ce vor fi puse în aplicare în mod corespunzător, vor soluționa în mod satisfăcător aspectele constatate. |
| --- | --- |

(b)

Statele membre au instituit măsuri (liste de verificare revizuite și controale) care, odată ce vor fi puse în aplicare în mod corespunzător, vor soluționa în mod satisfăcător aspectele constatate.

| (c) | Autoritățile naționale din Germania au luat deja măsuri pentru a remedia această deficiență. Comisia a monitorizat situația împreună cu autoritatea germană responsabilă cu punerea în aplicare a măsurilor anunțate (actualizarea manualului intern). |
| --- | --- |

(c)

Autoritățile naționale din Germania au luat deja măsuri pentru a remedia această deficiență. Comisia a monitorizat situația împreună cu autoritatea germană responsabilă cu punerea în aplicare a măsurilor anunțate (actualizarea manualului intern).

| (d) | Comisia va monitoriza împreună cu autoritatea belgiană responsabilă măsurile luate pentru remedierea acestei deficiențe.
  În ceea ce privește Spania, CCE a constatat o eroare de calcul al prefinanțării. Este vorba de o eroare de calcul, care este corectată la plata finală pentru proiectele în cauză. Faptul că sumele finale lichidate odată cu conturile nu depășesc contribuția UE este unul dintre elementele vizate de verificările administrative și de controalele la fața locului efectuate de autoritatea responsabilă. |
| --- | --- |

(d)

Comisia va monitoriza împreună cu autoritatea belgiană responsabilă măsurile luate pentru remedierea acestei deficiențe.

În ceea ce privește Spania, CCE a constatat o eroare de calcul al prefinanțării. Este vorba de o eroare de calcul, care este corectată la plata finală pentru proiectele în cauză. Faptul că sumele finale lichidate odată cu conturile nu depășesc contribuția UE este unul dintre elementele vizate de verificările administrative și de controalele la fața locului efectuate de autoritatea responsabilă.

Gestiunea directă/indirectă a FAMI și a FSI

| 8.11. | Comisia s-a asigurat că gestionarea cererilor de propuneri și a cererilor de grant este eficace. |
| --- | --- |

8.11.

Caseta 8.6

| (a) | Întârzierile constatate de CCE sunt consecința majorării considerabile a bugetului gestionat de DG HOME și ar trebui raportate la contextul mai larg al mediului complex de politici în care DG HOME își desfășoară activitatea (criza migrației). Se acordă întotdeauna prioritate asigurării cu privire la conținut, precum și la legalitate și regularitate. Aceste întârzieri au fost reduse treptat de-a lungul anilor. |
| --- | --- |

(a)

Întârzierile constatate de CCE sunt consecința majorării considerabile a bugetului gestionat de DG HOME și ar trebui raportate la contextul mai larg al mediului complex de politici în care DG HOME își desfășoară activitatea (criza migrației). Se acordă întotdeauna prioritate asigurării cu privire la conținut, precum și la legalitate și regularitate. Aceste întârzieri au fost reduse treptat de-a lungul anilor.

| (b) | Din cauza caracterului specific al asistenței de urgență din domeniul migrației, comitetul de evaluare nu dispune întotdeauna de toate informațiile necesare cu privire la fiecare element al acțiunii propuse. În numeroase cazuri, comitetul de evaluare a programat pentru etapa de pregătire a granturilor examinarea, împreună cu beneficiarii, a unor aspecte precum furnizarea de indicatori de realizare și de rezultat, eligibilitatea unor elemente de cost specifice (inclusiv stabilirea necesității sau a caracterului rezonabil al acestora pentru subacțiunea individuală care trebuie să fie pusă în aplicare). În unele cazuri, precum cel constatat de CCE, totalitatea elementelor concrete planificate nu poate fi confirmată decât după ce proiectul este derulat efectiv. |
| --- | --- |

(b)

Din cauza caracterului specific al asistenței de urgență din domeniul migrației, comitetul de evaluare nu dispune întotdeauna de toate informațiile necesare cu privire la fiecare element al acțiunii propuse. În numeroase cazuri, comitetul de evaluare a programat pentru etapa de pregătire a granturilor examinarea, împreună cu beneficiarii, a unor aspecte precum furnizarea de indicatori de realizare și de rezultat, eligibilitatea unor elemente de cost specifice (inclusiv stabilirea necesității sau a caracterului rezonabil al acestora pentru subacțiunea individuală care trebuie să fie pusă în aplicare). În unele cazuri, precum cel constatat de CCE, totalitatea elementelor concrete planificate nu poate fi confirmată decât după ce proiectul este derulat efectiv.

| (c) | Comisia a tratat aceste cazuri aplicând spiritul general al orientărilor și al principiilor Regulamentului financiar. |
| --- | --- |

(c)

Comisia a tratat aceste cazuri aplicând spiritul general al orientărilor și al principiilor Regulamentului financiar.

| (d) | Comisia își va adapta orientările interne astfel încât să furnizeze clarificări privind documentația necesară și cazurile în care vor fi verificate documentele și vor fi examinate procedurile beneficiarilor.
  Strategiile de control ale Comisiei sunt bazate pe riscuri și iau în considerare resursele disponibile. |
| --- | --- |

(d)

Comisia își va adapta orientările interne astfel încât să furnizeze clarificări privind documentația necesară și cazurile în care vor fi verificate documentele și vor fi examinate procedurile beneficiarilor.

Strategiile de control ale Comisiei sunt bazate pe riscuri și iau în considerare resursele disponibile.

Caseta 8.7

| (a) | Comisia a colectat informații începând din 2016 în vederea actualizării costurilor unitare stabilite în 2014, dar a apreciat că datele disponibile sunt insuficiente sau de o calitate prea slabă pentru a permite un nou calcul al costurilor unitare. Astfel, costurile unitare din 2014 utilizate în programele din 2017 și 2018 s-au bazat pe cele mai bune date disponibile la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(a)

Comisia a colectat informații începând din 2016 în vederea actualizării costurilor unitare stabilite în 2014, dar a apreciat că datele disponibile sunt insuficiente sau de o calitate prea slabă pentru a permite un nou calcul al costurilor unitare. Astfel, costurile unitare din 2014 utilizate în programele din 2017 și 2018 s-au bazat pe cele mai bune date disponibile la momentul respectiv.

| (b) | Comisia își va adapta orientările interne astfel încât să furnizeze clarificări privind documentația necesară și cazurile în care vor fi verificate documentele și vor fi examinate procedurile beneficiarilor.

  Strategiile de control ale Comisiei sunt bazate pe riscuri și iau în considerare resursele disponibile. |
| --- | --- |

(b)

Comisia își va adapta orientările interne astfel încât să furnizeze clarificări privind documentația necesară și cazurile în care vor fi verificate documentele și vor fi examinate procedurile beneficiarilor.

Strategiile de control ale Comisiei sunt bazate pe riscuri și iau în considerare resursele disponibile.

Concluzie și recomandări

Recomandarea 8.1 (Controalele privind achizițiile)

Comisia acceptă recomandarea 8.1.

Comisia își va adapta orientările interne astfel încât să furnizeze clarificări privind documentația necesară și cazurile în care vor fi verificate documentele și vor fi examinate procedurile beneficiarilor.

Strategiile de control ale Comisiei sunt bazate pe riscuri și iau în considerare resursele disponibile.

De asemenea, Comisia va transmite instrucțiuni autorităților statelor membre cerându-le să acționeze în mod corespunzător, conform recomandărilor CCE.

Partea a doua – Performanță

| 8.20. | Regulamentele privind FAMI și FSI cuprind indicatori comuni, pe care statele membre îi raportează în cadrul raportului anual privind punerea în aplicare, transmis Comisiei. |
| --- | --- |

8.20.

În cadrul evaluării raportului și dând curs recomandărilor Serviciului de Audit Intern, Comisia verifică plauzibilitatea datelor furnizate de statele membre; ulterior, această evaluare a plauzibilității datelor referitoare la indicatori a căpătat un caracter mai oficial și a fost inclusă în lista de verificare a elementelor care trebuie evaluate.

Capitolul 9 – Europa în lume

Răspunsurile Comisiei la Raportul anual pe 2018 al Curții de Conturi Europene

Partea întâi – Regularitatea operațiunilor

Caseta 9.3 – Cheltuieli neeligibile incluse în declarația de cheltuieli

Beneficiarul a declarat Comisiei că, între timp, a luat legătura cu partenerul său contractual, care a recunoscut o eroare de publicare în ceea ce privește costurile raportate Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare Industrială (ONUDI) și a indicat că acestea că vor fi anulate în consecință.

| 9.11. | În ceea ce privește sprijinul bugetar, criteriile de eligibilitate sunt evaluate în detaliu în etapa proiectării și în cea a plății, în conformitate cu orientările privind sprijinul bugetar. Concluziile Consiliului din 2012 privind sprijinul bugetar oferă precizările următoare: „[...] UE va aplica o abordare specifică și dinamică a eligibilității, concentrându-se asupra progreselor înregistrate în punerea în aplicare a unor strategii de reformă credibile și relevante [...].” |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | Abordarea noțională aplicată în cazurile în care contribuțiile Comisiei la proiecte cu donatori multipli sunt puse în comun cu cele ale altor donatori este prevăzută la articolul 155 alineatul (5) din Regulamentul financiar și se aplică în toate cazurile în care se semnează un acord de delegare, iar acțiunea respectivă este cofinanțată împreună cu alți donatori sau alte organizații. |
| --- | --- |

9.12.

Studiul privind rata de eroare reziduală pentru 2018 al DG NEAR

| 9.15. | Comisia consideră că studiul privind rata de eroare reziduală răspunde obiectivului de a furniza o asigurare ordonatorului de credite delegat. În ultimele două rapoarte anuale, CCE a evaluat metodologia privind rata de eroare reziduală și a considerat că, în linii mari, aceasta este adecvată scopului. Comisia a pus în aplicare toate recomandările formulate de CCE în legătură cu rata de eroare reziduală. |
| --- | --- |

9.15.

| 9.17. | În cadrul studiului privind rata de eroare reziduală, Comisia atrage atenția asupra faptului că, atunci când s-a acordat credibilitate deplină, erorile identificate de auditorii inițiali care nu fuseseră corectate au fost luate în considerare la calcularea ratei de eroare reziduală în conformitate cu metodologia. În consecință, Comisia consideră că riscul semnalat – de neatingere a obiectivului este scăzut. În plus, în cazul în care se acordă credibilitate deplină unei operațiuni, se aplică următoarele proceduri: examinarea detaliată a activității de control anterioare; documentarea riscului de eroare reziduală care persistă la încheierea activității de control; confirmarea recuperării, după caz. |
| --- | --- |

9.17.

| 9.21. | În ceea ce privește raportul anual de activitate și studiul privind rata de eroare reziduală ale DG DEVCO, a se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 28-34 din Raportul anual privind FED. |
| --- | --- |

9.21.

Concluzii și recomandări

| 9.23. | Comisia consideră că o parte din recomandarea de a se utiliza grile de evaluare a calității pentru verificările desfășurate de contractanții beneficiarilor nu mai este aplicabilă. Noii termeni de referință revizuiți servesc la realizarea aceluiași obiectiv: îmbunătățirea calității auditurilor și a verificărilor cheltuielilor. |
| --- | --- |

9.23.

Recomandarea 1 (organizații internaționale)

Comisia acceptă recomandarea. Comisia va introduce un sistem care va face posibilă contactarea directă a organizațiilor internaționale la nivel central ori de câte ori operațiunile acestora sunt incluse în eșantioanele CCE.

Recomandarea 2 (metodologia DG NEAR privind rata de eroare reziduală)

Comisia acceptă recomandarea.

Recomandarea 3 (capacitatea de corecție a DG ECHO)

Comisia acceptă recomandarea.

Partea a doua – Performanță

Caseta 9.6 – Aspecte legate de performanță care afectează proiectele vizitate

În mare parte din cauza condițiilor climatice, numărul participanților a fost mai mic decât cel preconizat. Componenta de formare reprezintă mai puțin de 3,5 % din activitățile finanțate.

În plus, pe baza raportului descriptiv și financiar final, delegația a apreciat că indicatorii la nivel global și la nivelul obiectivelor specifice (impact și rezultate) au fost îndepliniți de contract.

Demonstrația comună a trebuit să fie înlocuită cu un exercițiu de date reale ca urmare a creșterii nivelului râului Sava și a declarării situației de urgență ca răspuns la inundații la momentul exercițiului.

Capitolul 10 – Administrație

Răspunsurile Parlamentului European la Raportul anual pe 2018 al Curții de Conturi Europene

| 10.11. | Parlamentul este de acord că, având în vedere contextul concret (lucrări de efectuat în termen scurt în contextul securității la momentul respectiv și prezența unui număr restrâns de furnizori de materiale specifice), este posibil ca concurența să fi fost sub nivelul optim. Noile contracte-cadru în acest sector încheiate cu cinci contractanți se bazează pe o reluare a procedurii concurențiale, pentru a se asigura o concurență adecvată la nivelul prețurilor. |
| --- | --- |

10.11.

Răspunsurile Comisiei la Raportul anual pe 2018 al Curții de Conturi Europene

Regularitatea operațiunilor

| 10.8. | Comisia a aplicat deja o serie de măsuri pentru a îmbunătăți și mai mult actualizarea situației personale și gestionarea alocațiilor familiale. În plus, Comisia efectuează în prezent un control care vizează toate situațiile de alocații primite din alte surse și nedeclarate. |
| --- | --- |

10.8.

10.12 și 10.13. Comisia dorește să sublinieze faptul că procedurile legate de securitate selectate făceau parte din cele cu o valoare medie și mică, sub pragurile prevăzute în Regulamentul financiar, cu excepția unei proceduri cu valoare ridicată în cazul căreia nu s-a constatat nicio problemă.

Comisia ia act de observațiile formulate cu privire la procedurile de achiziții publice cu valoare medie și mică și dorește să evidențieze contextul foarte specific în care au fost desfășurate activitățile respective, astfel cum se menționează la punctul 10.9. Mai întâi va fi analizată natura constatărilor, iar deficiențele procesului de control intern vor fi remediate prin punerea în aplicare a unui plan de acțiune adaptat, după caz.

Concluzie și recomandări

Recomandarea 10.1 (alocațiile familiale)

Comisia acceptă recomandarea și a luat deja măsuri pentru a îmbunătăți în continuare gestionarea alocațiilor familiale și actualizarea situației personale:

| — | utilizarea instrumentului informatic SYSPER pentru o înregistrare mai ușoară și directă de către agenți; |
| --- | --- |

—

utilizarea instrumentului informatic SYSPER pentru o înregistrare mai ușoară și directă de către agenți;

| — | acordarea drepturilor pe o perioadă limitată sau cu o dată-limită specifică, care să permită efectuarea de controale regulate; |
| --- | --- |

—

acordarea drepturilor pe o perioadă limitată sau cu o dată-limită specifică, care să permită efectuarea de controale regulate;

| — | extinderea comunicării prin intermediul unor canale specifice și schimbul de informații privind obligația agenților de a-și actualiza informațiile. |
| --- | --- |

—

extinderea comunicării prin intermediul unor canale specifice și schimbul de informații privind obligația agenților de a-și actualiza informațiile.

În plus, Comisia desfășoară în prezent un exercițiu având drept obiectiv actualizarea tuturor dosarelor relevante, care urmează să fie încheiat până la sfârșitul anului 2019.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

| 8.10.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 340/269 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 340/269

---

RAPORTUL ANUAL REFERITOR LA ACTIVITĂȚILE FINANȚATE DE AL OPTULEA, AL NOUĂLEA, AL ZECELEA ȘI AL UNSPREZECELEA FOND EUROPEAN DE DEZVOLTARE (FED)

(2019/C 340/02)

CUPRINS

| FED – | Raportul anual referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED) | 273 |
| --- | --- | --- |

FED –

| Răspunsurile Comisiei | 295 |
| --- | --- |

Raportul anual referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare pentru exercițiul financiar 2018

CUPRINS

| Introducere | 1-5 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a fondurilor europene de dezvoltare | 2-5 |
| --- | --- |

| Capitolul I – Execuția financiară a celui de Al optulea, a celui de Al nouălea, a celui de Al zecelea și a celui de Al unsprezecelea fond european de dezvoltare | 6-9 |
| --- | --- |

| Capitolul II – Declarația de asigurare a Curții de Conturi cu privire la fondurile europene de dezvoltare | I-37 |
| --- | --- |

| Declarația de asigurare a Curții de Conturi Europene cu privire la Al optulea, la Al nouălea, la Al zecelea și la Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED), prezentată Parlamentului European și Consiliului – Raportul auditorului independent | I-XXI |
| --- | --- |

| Informații în sprijinul declarației de asigurare | 10-37 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 10-14 |
| --- | --- |

| Fiabilitatea conturilor | 15 |
| --- | --- |

| Regularitatea operațiunilor | 16-22 |
| --- | --- |

| Raportul anual de activitate și alte mecanisme de guvernanță | 23-37 |
| --- | --- |

| Concluzie și recomandări | 38-41 |
| --- | --- |

| Concluzie | 38-39 |
| --- | --- |

| Recomandări | 40-41 |
| --- | --- |

| Capitolul III – Performanță | 42-43 |
| --- | --- |

| Anexa I – | Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni pentru fondurile europene de dezvoltare |
| --- | --- |

Anexa I –

| Anexa II – | Plățile din cadrul FED în 2018, în funcție de principalele regiuni |
| --- | --- |

Anexa II –

| Anexa III – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la fondurile europene de dezvoltare |
| --- | --- |

Anexa III –

Introducere

| 1. | Acest raport anual prezintă constatările Curții cu privire la Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (denumite în continuare „FED”).
  Caseta 1
  oferă o imagine de ansamblu a activităților și a cheltuielilor efectuate pentru acest domeniu în 2018.






  Caseta 1


  Fondurile europene de dezvoltare – Sinteză financiară pentru 2018


















  (1) | În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (a se vedea punctul 13 din
  anexa 1.1
  la Raportul anual pe 2018 al Curții de Conturi Europene privind execuția bugetului). |
| --- | --- | --- |

1.

Caseta 1

Fondurile europene de dezvoltare – Sinteză financiară pentru 2018

Image 64

Image 65

(1)

În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (a se vedea punctul 13 din
  anexa 1.1
  la Raportul anual pe 2018 al Curții de Conturi Europene privind execuția bugetului).

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza conturilor consolidate pentru exercițiul 2018 aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED și pe baza Raportului anual de activitate pe 2018 al DG DEVCO. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza conturilor consolidate pentru exercițiul 2018 aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED și pe baza Raportului anual de activitate pe 2018 al DG DEVCO.

Scurtă descriere a fondurilor europene de dezvoltare

| 2. | Lansate în 1959, fondurile europene de dezvoltare reprezintă principalul instrument prin care Uniunea Europeană (UE) furnizează ajutor în cadrul cooperării pentru dezvoltare țărilor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și țărilor și teritoriilor de peste mări (TTPM). Acordul de parteneriat semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 pentru o perioadă de 20 de ani (denumit în continuare „Acordul de la Cotonou”) este cadrul care definește în prezent relațiile UE cu țările ACP și cu țările și teritoriile de peste mări. Acest acord are ca obiectiv principal reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fondurile europene de dezvoltare prezintă anumite particularități. Astfel:






  (a) | ele sunt finanțate de statele membre în funcție de anumite cote sau „chei de contribuție”, care sunt stabilite de guvernele naționale reunite în cadrul Consiliului Uniunii Europene; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

ele sunt finanțate de statele membre în funcție de anumite cote sau „chei de contribuție”, care sunt stabilite de guvernele naționale reunite în cadrul Consiliului Uniunii Europene;

| (b) | fondurile sunt gestionate de Comisie, în afara cadrului aferent bugetului general al UE, și de către Banca Europeană de Investiții (BEI); |
| --- | --- |

(b)

fondurile sunt gestionate de Comisie, în afara cadrului aferent bugetului general al UE, și de către Banca Europeană de Investiții (BEI);

| (c) | având în vedere caracterul interguvernamental al FED, Parlamentul European are un rol mai limitat în funcționarea acestor fonduri, în comparație cu rolul pe care îl joacă în legătură cu instrumentele de cooperare pentru dezvoltare finanțate din bugetul general al UE: în special, Parlamentul nu este implicat în procesul de stabilire și de alocare a resurselor FED. Cu toate acestea, Parlamentul European rămâne autoritatea care acordă descărcarea de gestiune, dar nu și în cazul Facilității pentru investiții, care este gestionată de BEI și care se află, prin urmare, în afara sferei auditului Curții (1) (2); |
| --- | --- |

(c)

având în vedere caracterul interguvernamental al FED, Parlamentul European are un rol mai limitat în funcționarea acestor fonduri, în comparație cu rolul pe care îl joacă în legătură cu instrumentele de cooperare pentru dezvoltare finanțate din bugetul general al UE: în special, Parlamentul nu este implicat în procesul de stabilire și de alocare a resurselor FED. Cu toate acestea, Parlamentul European rămâne autoritatea care acordă descărcarea de gestiune, dar nu și în cazul Facilității pentru investiții, care este gestionată de BEI și care se află, prin urmare, în afara sferei auditului Curții (1) (2);

| (d) | principiul anualității nu se aplică în cazul FED: acordurile privind FED sunt încheiate, de regulă, pentru o perioadă de angajament de cinci până la șapte ani, iar plățile pot fi efectuate pe parcursul unei perioade mult mai lungi. |
| --- | --- |

(d)

principiul anualității nu se aplică în cazul FED: acordurile privind FED sunt încheiate, de regulă, pentru o perioadă de angajament de cinci până la șapte ani, iar plățile pot fi efectuate pe parcursul unei perioade mult mai lungi.

| 4. | FED sunt gestionate aproape în totalitate de Direcția Generală Cooperare Internațională și Dezvoltare (DG DEVCO) din cadrul Comisiei (3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Cheltuielile care fac obiectul prezentului raport sunt efectuate cu ajutorul unor metode diverse (4), puse în aplicare în 79 de țări. |
| --- | --- |

5.

Capitolul I – Execuția financiară a celui de Al optulea, a celui de Al nouălea, a celui de Al zecelea și a celui de Al unsprezecelea fond european de dezvoltare

| 6. | Bugetul celui de Al optulea FED (1995-2000) se ridica la 12 840 de milioane de euro, bugetul celui de Al nouălea FED (2000-2007), la 13 800 de milioane de euro, iar bugetul celui de Al zecelea FED (2008-2013), la 22 682 de milioane de euro. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Acordul intern de creare a celui de Al unsprezecelea FED (5) (2015-2020) a intrat în vigoare la 1 martie 2015 (6). Celui de Al unsprezecelea FED îi corespund fonduri în valoare de 30 506 milioane de euro (7), din care 29 089 de milioane de euro sunt alocați țărilor ACP, iar 364,5 milioane de euro, țărilor și teritoriilor de peste mări. |
| --- | --- |

7.

| 8. | În
  caseta 2
  este prezentat modul de utilizare a resurselor FED atât în 2018, cât și la nivel cumulat.






  Caseta 2


  Utilizarea resurselor FED la 31 decembrie 2018





















  (în milioane de euro) |
| --- | --- |
| | | Situația la sfârșitul exercițiului 2017 | Execuția bugetară în cursul exercițiului financiar 2018 (sume nete) (13) | Situația la sfârșitul exercițiului 2018 | |
| | | Suma totală | Rata de execuție (9) | FED 8 (10) | FED 9 (10) | FED 10 | FED 11 (10) | Suma totală | FED 8 | FED 9 | FED 10 | FED 11 | Suma totală | Rata de execuție (9) | |
| | A – | RESURSE (8) |

8.

Caseta 2

Utilizarea resurselor FED la 31 decembrie 2018

(în milioane de euro)

Situația la sfârșitul exercițiului 2017

Execuția bugetară în cursul exercițiului financiar 2018 (sume nete) (13)

Situația la sfârșitul exercițiului 2018

Suma totală

Rata de execuție (9)

FED 8 (10)

FED 9 (10)

FED 10

FED 11 (10)

Suma totală

FED 8

FED 9

FED 10

FED 11

Suma totală

Rata de execuție (9)

A –

76 924

–7

–40

–65

126

14

10 378

15 390

21 423

29 747

76 938

| B – | UTILIZARE |
| --- | --- |

B –

| 1. | Angajamente globale (11) |
| --- | --- |

1.

65 852

8,6  %

–4

–33

–147

4 332

4 148

10 378

15 358

20 905

23 359

70 000

9,1  %

| 2. | Angajamente individuale (12) |
| --- | --- |

2.

59 243

7,7  %

0

16

236

4 687

4 939

10 376

15 305

20 361

18 140

64 182

8,3  %

| 3. | Plăți |
| --- | --- |

3.

49 498

6,4  %

0

23

1 076

2 970

4 069

10 375

15 187

18 829

9 176

53 567

7,0  %

| C – | Angajamente restante (B1 - B3) |
| --- | --- |

C –

Angajamente restante (B1 - B3)

16 354

2,1  %

3

171

2 076

14 183

16 433

2,1  %

| D – | Sold disponibil (A - B1) |
| --- | --- |

D –

11 072

1,4  %

0

32

518

6 388

6 938

0,9  %

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza conturilor consolidate pentru exercițiul 2018 aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED. Cifrele prezentate nu acoperă partea din FED care este gestionată de BEI. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza conturilor consolidate pentru exercițiul 2018 aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED. Cifrele prezentate nu acoperă partea din FED care este gestionată de BEI.

| 9. | În 2018, DG DEVCO și-a continuat eforturile de a reduce prefinanțările vechi și angajamentele necheltuite vechi, urmărind în acest sens să atingă un obiectiv de 25 % (14) (a se vedea
  caseta 3
  ).






  Caseta 3


  Indicatorii-cheie de performanță referitori la reducerea prefinanțărilor vechi, a angajamentelor necheltuite vechi și a numărului de contracte expirate vechi






  DG DEVCO și-a depășit obiectivul, reducând prefinanțările vechi cu 43,79 % pentru întreaga sa sferă de competență (40,33 % pentru FED) și diminuând angajamentele necheltuite vechi cu 39,71 % (37,10 % pentru FED).
  De asemenea, DG DEVCO a atins valoarea-țintă (de sub 15 %) a indicatorului KPI referitor la proporția de contracte expirate vechi, ajungând la 13,88 % per ansamblu. Chiar dacă pentru FED valoarea-țintă nu a fost atinsă, procentajul s-a îmbunătățit totuși comparativ cu 2017. La fel ca în anii precedenți, principalul motiv al diferenței dintre procentajul obținut pentru FED și cel înregistrat pentru restul sferei de competență a DG DEVCO rezultă din complexitatea tehnică a închiderii contractelor FED pentru care există ordine de recuperare neîncasate. Cu ajutorul noii proceduri introduse în septembrie 2017, DG DEVCO a reușit să reducă procentul de la 18,75 % în 2017 la 17,27 % în 2018. |
| --- | --- |

9.

Caseta 3

Indicatorii-cheie de performanță referitori la reducerea prefinanțărilor vechi, a angajamentelor necheltuite vechi și a numărului de contracte expirate vechi

DG DEVCO și-a depășit obiectivul, reducând prefinanțările vechi cu 43,79 % pentru întreaga sa sferă de competență (40,33 % pentru FED) și diminuând angajamentele necheltuite vechi cu 39,71 % (37,10 % pentru FED).

De asemenea, DG DEVCO a atins valoarea-țintă (de sub 15 %) a indicatorului KPI referitor la proporția de contracte expirate vechi, ajungând la 13,88 % per ansamblu. Chiar dacă pentru FED valoarea-țintă nu a fost atinsă, procentajul s-a îmbunătățit totuși comparativ cu 2017. La fel ca în anii precedenți, principalul motiv al diferenței dintre procentajul obținut pentru FED și cel înregistrat pentru restul sferei de competență a DG DEVCO rezultă din complexitatea tehnică a închiderii contractelor FED pentru care există ordine de recuperare neîncasate. Cu ajutorul noii proceduri introduse în septembrie 2017, DG DEVCO a reușit să reducă procentul de la 18,75 % în 2017 la 17,27 % în 2018.

Capitolul II – Declarația de asigurare a Curții de Conturi cu privire la fondurile europene de dezvoltare

Declarația de asigurare a Curții de Conturi Europene cu privire la Al optulea, la Al nouălea, la Al zecelea și la Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED), prezentată Parlamentului European și Consiliului – Raportul auditorului independent

Opinie

| I. | Curtea a auditat următoarele:






  (a) | conturile anuale aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED, aprobate de Comisie la 26 iunie 2019, care cuprind bilanțul, situația performanței financiare, situația fluxurilor de numerar, situația modificărilor în structura activelor nete, precum și raportul privind execuția financiară pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2018, și |
| --- | --- | --- |

I.

(a)

conturile anuale aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED, aprobate de Comisie la 26 iunie 2019, care cuprind bilanțul, situația performanței financiare, situația fluxurilor de numerar, situația modificărilor în structura activelor nete, precum și raportul privind execuția financiară pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2018, și

| (b) | legalitatea și regularitatea operațiunilor care sunt subiacente acestor conturi și a căror gestiune financiară se află în sarcina Comisiei (15). |
| --- | --- |

(b)

legalitatea și regularitatea operațiunilor care sunt subiacente acestor conturi și a căror gestiune financiară se află în sarcina Comisiei (15).

Fiabilitatea conturilor

| Opinia privind fiabilitatea conturilor









  II. | În opinia Curții, conturile anuale ale celui de Al optulea, ale celui de Al nouălea, ale celui de Al zecelea și ale celui de Al unsprezecelea FED pentru exercițiul încheiat la 31 decembrie 2018 prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a acestor fonduri la 31 decembrie 2018, rezultatele operațiunilor lor, fluxul de numerar al acestora și modificările în structura activelor lor nete pentru exercițiul încheiat la această dată, în conformitate cu Regulamentul financiar aplicabil FED și cu normele contabile bazate pe standardele de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional. |
| --- | --- |

Opinia privind fiabilitatea conturilor

II.

Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor

Veniturile

| Opinia privind legalitatea și regularitatea veniturilor









  III. | În opinia Curții, operațiunile de venituri subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2018 sunt conforme cu legile și reglementările sub toate aspectele semnificative. |
| --- | --- |

Opinia privind legalitatea și regularitatea veniturilor

III.

Cheltuielile

| Opinie contrară privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor









  IV. | În opinia Curții, având în vedere importanța aspectelor descrise în secțiunea „Argumentele care stau la baza exprimării opiniei contrare cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor”, cheltuielile acceptate în conturile aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2018 sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. |
| --- | --- |

Opinie contrară privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor

IV.

Argumentele care stau la baza exprimării opiniei Curții

| V. | Auditul Curții a fost efectuat în conformitate cu standardele internaționale de audit (ISA) și codul deontologic formulate de IFAC și cu standardele internaționale ale instituțiilor supreme de audit (ISSAI) formulate de INTOSAI. Responsabilitățile care revin Curții în conformitate cu aceste standarde sunt descrise mai detaliat în secțiunea intitulată „Responsabilitățile auditorului” din prezentul raport. Totodată, Curtea a respectat cerințele de independență și a îndeplinit obligațiile etice care îi revin în conformitate cu Codul etic pentru profesioniștii contabili al Consiliului pentru Standarde Internaționale de Etică pentru Contabili. Curtea consideră că probele de audit pe care le-a obținut sunt suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniei sale. |
| --- | --- |

V.

Argumentele care stau la baza exprimării opiniei contrare privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor

| VI. | Cheltuielile înregistrate în 2018 aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Nivelul de eroare estimat de Curte pentru cheltuielile acceptate în conturi este de 5,2 %. |
| --- | --- |

VI.

Aspecte-cheie ale auditului

| VII. | Aspectele-cheie ale auditului sunt acele chestiuni care, pe baza raționamentului profesional al Curții, au avut cea mai mare importanță pentru auditul situațiilor financiare din perioada curentă. Aceste aspecte au fost abordate în contextul auditului realizat de Curte cu privire la situațiile financiare în ansamblu și în vederea formulării opiniei sale asupra situațiilor respective, însă Curtea nu prezintă o opinie separată cu privire la aceste aspecte. |
| --- | --- |

VII.

Cheltuielile înregistrate în avans

| VIII. | Curtea a evaluat cheltuielile înregistrate în avans care sunt prezentate în conturi (a se vedea nota 2.8) și care se bazează în mare parte pe estimări. La sfârșitul exercițiului 2018, Comisia a estimat la 5 133 de milioane de euro cheltuielile eligibile efectuate, dar încă neraportate de beneficiari (la sfârșitul exercițiului 2017, aceste cheltuieli se ridicau la 4 653 de milioane de euro). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Curtea a examinat modul de calcul al acestor estimări și a analizat un eșantion de 30 de contracte individuale pentru a testa în ce măsură cheltuielile înregistrate în avans erau afectate de denaturări. Activitatea desfășurată a permis Curții să concluzioneze că valoarea cheltuielilor înregistrate în avans prezentate în conturile finale era corespunzătoare. |
| --- | --- |

IX.

Impactul pe care îl poate avea retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană asupra conturilor FED pentru exercițiul 2018

| X. | La 29 martie 2017, Regatul Unit a notificat Consiliul European cu privire la intenția sa de a se retrage din UE. La 19 martie 2018, Comisia a publicat un proiect de acord de retragere, în care descria progresele realizate în negocierile purtate cu Regatul Unit. Acest proiect de acord precizează că Regatul Unit va rămâne parte la FED până la închiderea celui de Al unsprezecelea FED și a tuturor fondurilor europene de dezvoltare încă neînchise și își va asuma aceleași obligații ca și statele membre în temeiul acordului intern de constituire a celui de Al unsprezecelea FED, precum și obligațiile care decurg din fondurile europene de dezvoltare anterioare până la închiderea acestora. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Proiectul de acord de retragere mai precizează și că, în cazul în care sumele aferente unor proiecte finanțate prin cel de Al zecelea FED sau prin fondurile europene de dezvoltare anterioare nu au fost angajate până la data intrării în vigoare a acordului de retragere sau erau dezangajate la data respectivă, partea care corespunde Regatului Unit din sumele respective nu va fi reutilizată. Același principiu se aplică și pentru partea care corespunde Regatului Unit din fondurile neangajate sau dezangajate din cadrul celui de Al unsprezecelea FED după 31 decembrie 2020. Negocierile cu privire la retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană sunt încă în curs. Prin urmare, textul final al acordului de retragere nu este deocamdată confirmat. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Având în vedere cele expuse mai sus, nu există niciun impact financiar de raportat cu privire la conturile FED aferente exercițiului 2018. În opinia Curții, conturile FED, așa cum se prezentau la 31 decembrie 2018, reflectă în mod corect situația procesului de retragere de la data respectivă. |
| --- | --- |

XII.

Responsabilitățile conducerii

| XIII. | În conformitate cu articolele 310-325 TFUE și cu Regulamentul financiar aplicabil celui de Al unsprezecelea FED, conducerea este responsabilă de întocmirea și de prezentarea conturilor anuale ale fondurilor europene de dezvoltare pe baza standardelor de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional, precum și de legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor. Această responsabilitate include conceperea, implementarea și menținerea controalelor interne necesare pentru întocmirea și pentru prezentarea unor situații financiare care să nu fie afectate de denaturări semnificative, fie rezultate din acte de fraudă, fie rezultate din erori. Responsabilitatea finală pentru legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor FED aparține Comisiei. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | În procesul de întocmire a conturilor FED, Comisia este responsabilă de evaluarea capacității FED de a-și continua activitatea, prezentând orice aspecte relevante și utilizând principiul contabil al continuității activității, cu excepția cazului în care intenționează să lichideze entitatea sau să oprească operațiunile sau nu are o alternativă realistă la a face acest lucru. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Comisia este responsabilă de supravegherea procesului de raportare financiară al FED. |
| --- | --- |

XV.

Responsabilitățile auditorului cu privire la auditul conturilor FED și al operațiunilor subiacente

| XVI. | Obiectivul Curții este, pe de o parte, de a obține o asigurare rezonabilă referitor la prezența sau la absența unor denaturări semnificative în cadrul conturilor FED și la conformitatea operațiunilor subiacente conturilor cu legile și reglementările și, pe de altă parte, de a furniza Parlamentului European și Consiliului o declarație de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor și la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestora, pe baza auditului său. Asigurarea rezonabilă reprezintă un nivel de asigurare ridicat, dar nu este o garanție a faptului că auditul a detectat neapărat toate cazurile de denaturări sau de neconformități semnificative existente. Acestea pot apărea ca rezultat fie al unei fraude, fie al unei erori și sunt considerate a fi semnificative dacă se estimează, în mod rezonabil, că ele ar putea influența, în mod individual sau agregat, orice decizii economice luate pe baza acestor conturi FED. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Ca parte a auditurilor sale desfășurate în conformitate cu standardele ISA și ISSAI, Curtea își exercită raționamentul profesional și își păstrează scepticismul profesional pe tot parcursul auditului. De asemenea:






  — | Curtea identifică și evaluează riscul de denaturare semnificativă a conturilor FED și riscul ca operațiunile subiacente să prezinte neconformități semnificative cu cerințele cadrului juridic aplicabil FED, fie că aceste denaturări sau neconformități rezultă din acte de fraudă, fie că rezultă din erori. Curtea concepe și desfășoară proceduri de audit care să abordeze riscurile respective și obține probe de audit suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniei sale. Situațiile în care există denaturări sau neconformități semnificative cauzate de fraudă sunt mai dificil de detectat decât cele în care denaturările sau neconformitățile sunt cauzate de eroare, deoarece frauda poate presupune coluziune, fals, omisiuni intenționate, declarații false sau evitarea controlului intern. În consecință, există un risc mai mare ca astfel de situații să nu fie detectate. |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

Curtea identifică și evaluează riscul de denaturare semnificativă a conturilor FED și riscul ca operațiunile subiacente să prezinte neconformități semnificative cu cerințele cadrului juridic aplicabil FED, fie că aceste denaturări sau neconformități rezultă din acte de fraudă, fie că rezultă din erori. Curtea concepe și desfășoară proceduri de audit care să abordeze riscurile respective și obține probe de audit suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniei sale. Situațiile în care există denaturări sau neconformități semnificative cauzate de fraudă sunt mai dificil de detectat decât cele în care denaturările sau neconformitățile sunt cauzate de eroare, deoarece frauda poate presupune coluziune, fals, omisiuni intenționate, declarații false sau evitarea controlului intern. În consecință, există un risc mai mare ca astfel de situații să nu fie detectate.

| — | Curtea ia în considerare controlul intern relevant pentru audit în vederea elaborării de proceduri de audit adecvate, dar nu în scopul exprimării unei opinii asupra eficacității controlului intern. |
| --- | --- |

—

Curtea ia în considerare controlul intern relevant pentru audit în vederea elaborării de proceduri de audit adecvate, dar nu în scopul exprimării unei opinii asupra eficacității controlului intern.

| — | Curtea evaluează gradul de adecvare al politicilor contabile utilizate de conducere și caracterul rezonabil al estimărilor contabile și al prezentărilor aferente de informații realizate de către conducere. |
| --- | --- |

—

Curtea evaluează gradul de adecvare al politicilor contabile utilizate de conducere și caracterul rezonabil al estimărilor contabile și al prezentărilor aferente de informații realizate de către conducere.

| — | Curtea formulează o concluzie cu privire la gradul de adecvare a utilizării de către conducere a principiului contabil privind continuitatea activității și determină, pe baza probelor de audit obținute, dacă există o incertitudine semnificativă din cauza unor evenimente sau condiții care ar putea genera îndoieli semnificative privind capacitatea FED de a-și continua activitatea. În cazul în care concluzionează că există o astfel de incertitudine semnificativă, Curtea trebuie să atragă atenția, în raportul său, asupra prezentărilor aferente din conturile FED sau, în cazul în care aceste prezentări sunt neadecvate, să își modifice opinia. Concluziile Curții se bazează pe probele de audit obținute până la data raportului său. Cu toate acestea, evenimente sau condiții ulterioare pot determina entitatea să nu își mai desfășoare activitatea în baza principiului continuității activității. |
| --- | --- |

—

Curtea formulează o concluzie cu privire la gradul de adecvare a utilizării de către conducere a principiului contabil privind continuitatea activității și determină, pe baza probelor de audit obținute, dacă există o incertitudine semnificativă din cauza unor evenimente sau condiții care ar putea genera îndoieli semnificative privind capacitatea FED de a-și continua activitatea. În cazul în care concluzionează că există o astfel de incertitudine semnificativă, Curtea trebuie să atragă atenția, în raportul său, asupra prezentărilor aferente din conturile FED sau, în cazul în care aceste prezentări sunt neadecvate, să își modifice opinia. Concluziile Curții se bazează pe probele de audit obținute până la data raportului său. Cu toate acestea, evenimente sau condiții ulterioare pot determina entitatea să nu își mai desfășoare activitatea în baza principiului continuității activității.

| — | Curtea evaluează prezentarea, structura și conținutul general al conturilor anuale, inclusiv toate prezentările de informații, precum și măsura în care conturile anuale reflectă în mod fidel operațiunile și evenimentele subiacente. |
| --- | --- |

—

Curtea evaluează prezentarea, structura și conținutul general al conturilor anuale, inclusiv toate prezentările de informații, precum și măsura în care conturile anuale reflectă în mod fidel operațiunile și evenimentele subiacente.

| XVIII. | Curtea comunică persoanelor responsabile din conducere, printre alte aspecte, sfera planificată și programarea în timp a auditului, precum și constatările principale ale auditului, inclusiv constatările cu privire la eventuale deficiențe semnificative ale controlului intern. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | În ceea ce privește veniturile, Curtea examinează toate contribuțiile din partea statelor membre și un eșantion de alte tipuri de operațiuni aferente veniturilor. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | În ceea ce privește cheltuielile, Curtea examinează operațiunile de plăți la momentul la care cheltuielile au fost suportate, înregistrate și acceptate. Examinarea acoperă toate categoriile de plăți (cu excepția plăților în avans) la momentul la care sunt efectuate. Plățile în avans sunt examinate după ce beneficiarul fondurilor a furnizat probe cu privire la utilizarea lor corespunzătoare, iar instituția sau organismul a acceptat aceste probe prin validarea și închiderea plății în avans, lucru care poate să aibă loc abia în unul dintre exercițiile ulterioare. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Dintre aspectele discutate cu Comisia, Curtea stabilește care au fost chestiunile cele mai importante pentru auditul conturilor FED și care reprezintă, prin urmare, aspectele-cheie ale auditului pentru perioada curentă. Curtea descrie aceste aspecte în raportul său, cu excepția cazului în care legile sau reglementările interzic prezentarea lor publică sau cu excepția cazului în care, în circumstanțe extrem de rare, Curtea consideră că un aspect nu ar trebui comunicat în raportul său deoarece se preconizează în mod rezonabil că beneficiile pentru interesul public vor fi depășite de consecințele negative ale acestei comunicări. |
| --- | --- |

XXI.

11 iulie 2019

Klaus-Heiner LEHNE

Președinte

Curtea de Conturi Europeană

12, rue Alcide De Gasperi, Luxemburg, LUXEMBURG

Informații în sprijinul declarației de asigurare

Sfera și abordarea auditului

| 10. | Anexa 1.1
  la Raportul anual pe 2018 al Curții de Conturi Europene privind execuția bugetului descrie abordarea și metodologia de audit a Curții. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Observațiile Curții cu privire la fiabilitatea conturilor FED se bazează pe situațiile financiare (16) aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED, aprobate de Comisie în conformitate cu Regulamentul financiar al FED (17), precum și pe scrisoarea cuprinzând declarațiile contabilului, toate aceste documente fiind primite la 27 iunie 2019. Curtea a testat sumele și informațiile prezentate și a evaluat principiile contabile utilizate, precum și toate estimările semnificative întocmite de Comisie și prezentarea globală a conturilor. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pentru a audita regularitatea operațiunilor, Curtea a examinat un eșantion de 125 de operațiuni reprezentative pentru întreaga gamă de plăți din cadrul FED. Acest eșantion a inclus 96 de plăți ordonanțate de 19 delegații ale UE (18) și 29 de plăți aprobate de serviciile centrale ale Comisiei (19). Întrucât o parte din populația auditată de Curte a fost acoperită de studiul din 2018 al DG DEVCO referitor la rata de eroare reziduală (20), Curtea a inclus în eșantionul său alte 14 operațiuni cărora le-a aplicat, după ajustare, rezultatele (21) studiului respectiv. Dimensiunea totală a eșantionului a fost, așadar, de 139 de operațiuni, în conformitate cu modelul de asigurare al Curții. În cazul în care au fost detectate erori la nivelul operațiunilor, Curtea a analizat sistemele în cauză pentru a identifica deficiențele. |
| --- | --- |

12.

| 13. | De asemenea, Curtea a examinat pentru exercițiul 2018 următoarele aspecte:






  (a) | toate contribuțiile din partea statelor membre și un eșantion de alte tipuri de operațiuni aferente veniturilor; |
| --- | --- | --- |

13.

(a)

toate contribuțiile din partea statelor membre și un eșantion de alte tipuri de operațiuni aferente veniturilor;

| (b) | anumite sisteme utilizate de DG DEVCO și de delegațiile UE, acoperind următoarele elemente: (i) controalele ex ante realizate de membri ai personalului Comisiei, de auditori externi (contractați de Comisie sau de beneficiari) sau de supervizori externi înaintea efectuării plăților și (ii) monitorizarea și supravegherea, în special urmărirea modului în care s-a dat curs concluziilor auditurilor externe, și studiul privind rata de eroare reziduală menționat anterior; |
| --- | --- |

(b)

anumite sisteme utilizate de DG DEVCO și de delegațiile UE, acoperind următoarele elemente: (i) controalele ex ante realizate de membri ai personalului Comisiei, de auditori externi (contractați de Comisie sau de beneficiari) sau de supervizori externi înaintea efectuării plăților și (ii) monitorizarea și supravegherea, în special urmărirea modului în care s-a dat curs concluziilor auditurilor externe, și studiul privind rata de eroare reziduală menționat anterior;

| (c) | fiabilitatea informațiilor cu privire la regularitate prezentate în raportul anual de activitate al DG DEVCO, coerența metodologiei de estimare a sumelor expuse riscului și a viitoarelor corecții și recuperări, precum și includerea acestora în raportul anual al Comisiei privind gestionarea și performanța bugetului UE; |
| --- | --- |

(c)

fiabilitatea informațiilor cu privire la regularitate prezentate în raportul anual de activitate al DG DEVCO, coerența metodologiei de estimare a sumelor expuse riscului și a viitoarelor corecții și recuperări, precum și includerea acestora în raportul anual al Comisiei privind gestionarea și performanța bugetului UE;

| (d) | situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare ale Curții. |
| --- | --- |

(d)

situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare ale Curții.

| 14. | După cum s-a menționat la punctul 4, DG DEVCO implementează majoritatea instrumentelor de ajutor extern finanțate din bugetul general al UE și din FED. Observațiile formulate de Curte referitor la sisteme, la fiabilitatea raportului anual de activitate și la declarația directorului general pentru 2018 privesc întreaga sferă de competență a DG DEVCO. |
| --- | --- |

14.

Fiabilitatea conturilor

| 15. | În urma auditului său, Curtea a constatat că conturile nu au fost afectate de denaturări semnificative. |
| --- | --- |

15.

Regularitatea operațiunilor

Veniturile

| 16. | Operațiunile aferente veniturilor nu prezentau un nivel semnificativ de eroare. |
| --- | --- |

16.

Plățile

| 17. | Anexa I
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. Dintre cele 125 de operațiuni de plată examinate, 51 (41 %) conțineau erori. Pe baza celor 39 de erori cuantificate și a rezultatelor ajustate ale studiului din 2018 privind rata de eroare reziduală (a se vedea punctul 12), Curtea estimează că nivelul de eroare este de 5,2 % (22). Dintre cele 39 de operațiuni de plată conținând erori cuantificabile, 9 (23 %) erau operațiuni finale, ordonanțate după efectuarea tuturor controalelor ex ante.
  Caseta 4
  prezintă repartizarea diferitelor tipuri de erori care au contribuit la estimarea Curții privind nivelul de eroare pentru 2018.
  Caseta 5
  conține exemple de astfel de erori.






  Caseta 4


  Repartizarea pe tipuri de erori a nivelului de eroare estimat
















  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

17.

Caseta 4

Repartizarea pe tipuri de erori a nivelului de eroare estimat

Image 66

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 18. | Ca și în anii precedenți, Comisia și partenerii acesteia responsabili de implementarea proiectelor au comis mai multe erori în cadrul operațiunilor aferente devizelor de program, granturilor și acordurilor de contribuție încheiate cu organizații internaționale și al acordurilor de delegare încheiate cu agențiile pentru cooperare din statele membre ale UE decât în cadrul operațiunilor aferente altor forme de sprijin (23). Dintre cele 61 de operațiuni de acest tip care au fost examinate, 33 (54 %) conțineau erori cuantificabile, care reprezentau 62,5 % din nivelul de eroare estimat.






  Caseta 5


  Exemple de erori cuantificabile la nivelul operațiunilor aferente proiectelor






  (a)   Cheltuieli care nu fuseseră efectuate
  Comisia a încheiat un acord de contribuție cu o organizație internațională cu privire la gestionarea riscurilor de dezastre naturale în zona Caraibilor. Contribuția UE, corespunzând valorii totale a contractului, a fost de 12,29 milioane de euro. Organizația internațională a implementat părți ale proiectului prin intermediul unor subgranturi acordate altor organizații. În cadrul examinării a 10 elemente individuale de cheltuieli, Curtea a identificat patru cazuri în care organizația internațională raportase plăți în avans către alte organizații drept costuri suportate. Curtea a confirmat faptul că celelalte organizații fie nu începuseră, fie nu finalizaseră activitățile aferente proiectului respectiv, ceea ce înseamnă că cheltuielile declarate (573 494  de euro) nu fuseseră încă efectuate.
  (b)   Lipsa unor documente justificative esențiale
  Comisia a aprobat un contract de grant încheiat cu o asociație pentru desfășurarea unui proiect educațional și cultural în Belize. Valoarea totală a contractului a fost de 0,5 milioane de euro, iar contribuția maximă a UE a fost stabilită la 0,4 milioane de euro. Comisia a acceptat în mod eronat costurile proiectului (360 000  de euro) înainte de a primi raportul financiar final, cererea de plată sau raportul de verificare a cheltuielilor, astfel cum se stipulează în contract.
  Comisia a încheiat un acord de administrare cu o organizație internațională în ceea ce privește un program de reducere a riscului de dezastre în țările ACP. Contribuția UE, corespunzând valorii totale a contractului, a fost de 74,5 milioane de euro. Organizația internațională a implementat părți ale proiectului prin intermediul unor granturi acordate unor terțe părți. În cadrul examinării a 10 elemente individuale de cheltuieli, Curtea nu a primit documente justificative pentru două cazuri de cheltuieli efectuate de terți (247 497  de euro) și raportate drept costuri aferente proiectului.
  (c)   Eroare legată de achiziții (decizie nejustificată luată de comitetul de evaluare)
  Comisia a încheiat un contract de grant cu o organizație neguvernamentală (ONG) în vederea implementării unui proiect de canalizare în Haiti. Valoarea totală a contractului a fost de 2,86 milioane de euro, iar contribuția maximă a UE a fost stabilită la 2 milioane de euro. Curtea a examinat 10 elemente individuale de cheltuieli, inclusiv plata finală (8 768  de euro) pentru construirea de blocuri sanitare. ONG-ul a organizat o procedură publică de achiziții și a evaluat ofertele primite în raport cu criterii tehnice și financiare. Contractul a fost atribuit ofertantului cu al doilea cel mai ridicat punctaj în locul ofertantului cu cel mai mare punctaj, fără alte justificări.
  Comisia a încheiat un acord de contribuție cu o organizație internațională pentru a sprijini gestionarea finanțelor publice în Jamaica. Contribuția UE, corespunzând valorii totale a contractului, a fost de 5 milioane de euro. Atunci când a achiziționat bunuri (193 700  de euro) pentru proiect, organizația internațională a avut în vedere ca furnizori eligibili numai țările sale membre. Au fost astfel excluse mai multe țări, inclusiv unele state membre ale UE, care ar trebui să fie eligibile pentru proiectele finanțate prin FED.
  (d)   Costuri indirecte declarate ca fiind costuri directe
  Comisia a încheiat un acord de contribuție cu o organizație internațională pentru desfășurarea în Kenya a unui proiect legat de alimentația sănătoasă. Contribuția UE, corespunzând valorii totale a contractului, a fost de 19 milioane de euro. În cadrul examinării a 10 elemente individuale de cheltuieli, Curtea a observat că costurile indirecte ale partenerului organizației internaționale (24 278  de euro) fuseseră declarate drept costuri directe. Întrucât organizația internațională a cerut rambursarea de costuri indirecte reprezentând 7 % din costurile directe totale prezentate în raportul financiar, costurile indirecte ale partenerilor ar fi trebuit să fie decise pe baza unei rate fixe convenite între Comisie și organizația internațională. |
| --- | --- |

18.

Caseta 5

Exemple de erori cuantificabile la nivelul operațiunilor aferente proiectelor

(a)   Cheltuieli care nu fuseseră efectuate

Comisia a încheiat un acord de contribuție cu o organizație internațională cu privire la gestionarea riscurilor de dezastre naturale în zona Caraibilor. Contribuția UE, corespunzând valorii totale a contractului, a fost de 12,29 milioane de euro. Organizația internațională a implementat părți ale proiectului prin intermediul unor subgranturi acordate altor organizații. În cadrul examinării a 10 elemente individuale de cheltuieli, Curtea a identificat patru cazuri în care organizația internațională raportase plăți în avans către alte organizații drept costuri suportate. Curtea a confirmat faptul că celelalte organizații fie nu începuseră, fie nu finalizaseră activitățile aferente proiectului respectiv, ceea ce înseamnă că cheltuielile declarate (573 494  de euro) nu fuseseră încă efectuate.

(b)   Lipsa unor documente justificative esențiale

Comisia a aprobat un contract de grant încheiat cu o asociație pentru desfășurarea unui proiect educațional și cultural în Belize. Valoarea totală a contractului a fost de 0,5 milioane de euro, iar contribuția maximă a UE a fost stabilită la 0,4 milioane de euro. Comisia a acceptat în mod eronat costurile proiectului (360 000  de euro) înainte de a primi raportul financiar final, cererea de plată sau raportul de verificare a cheltuielilor, astfel cum se stipulează în contract.

Comisia a încheiat un acord de administrare cu o organizație internațională în ceea ce privește un program de reducere a riscului de dezastre în țările ACP. Contribuția UE, corespunzând valorii totale a contractului, a fost de 74,5 milioane de euro. Organizația internațională a implementat părți ale proiectului prin intermediul unor granturi acordate unor terțe părți. În cadrul examinării a 10 elemente individuale de cheltuieli, Curtea nu a primit documente justificative pentru două cazuri de cheltuieli efectuate de terți (247 497  de euro) și raportate drept costuri aferente proiectului.

(c)   Eroare legată de achiziții (decizie nejustificată luată de comitetul de evaluare)

Comisia a încheiat un contract de grant cu o organizație neguvernamentală (ONG) în vederea implementării unui proiect de canalizare în Haiti. Valoarea totală a contractului a fost de 2,86 milioane de euro, iar contribuția maximă a UE a fost stabilită la 2 milioane de euro. Curtea a examinat 10 elemente individuale de cheltuieli, inclusiv plata finală (8 768  de euro) pentru construirea de blocuri sanitare. ONG-ul a organizat o procedură publică de achiziții și a evaluat ofertele primite în raport cu criterii tehnice și financiare. Contractul a fost atribuit ofertantului cu al doilea cel mai ridicat punctaj în locul ofertantului cu cel mai mare punctaj, fără alte justificări.

Comisia a încheiat un acord de contribuție cu o organizație internațională pentru a sprijini gestionarea finanțelor publice în Jamaica. Contribuția UE, corespunzând valorii totale a contractului, a fost de 5 milioane de euro. Atunci când a achiziționat bunuri (193 700  de euro) pentru proiect, organizația internațională a avut în vedere ca furnizori eligibili numai țările sale membre. Au fost astfel excluse mai multe țări, inclusiv unele state membre ale UE, care ar trebui să fie eligibile pentru proiectele finanțate prin FED.

(d)   Costuri indirecte declarate ca fiind costuri directe

Comisia a încheiat un acord de contribuție cu o organizație internațională pentru desfășurarea în Kenya a unui proiect legat de alimentația sănătoasă. Contribuția UE, corespunzând valorii totale a contractului, a fost de 19 milioane de euro. În cadrul examinării a 10 elemente individuale de cheltuieli, Curtea a observat că costurile indirecte ale partenerului organizației internaționale (24 278  de euro) fuseseră declarate drept costuri directe. Întrucât organizația internațională a cerut rambursarea de costuri indirecte reprezentând 7 % din costurile directe totale prezentate în raportul financiar, costurile indirecte ale partenerilor ar fi trebuit să fie decise pe baza unei rate fixe convenite între Comisie și organizația internațională.

| 19. | În cazul a 10 operațiuni implementate de către organizații internaționale, acestea nu au transmis documente justificative esențiale într-un interval de timp rezonabil. Acest lucru a avut un impact negativ asupra planificării și a desfășurării activității de audit a Curții; de exemplu, în unele cazuri, aceasta nu a putut efectua vizite pe teren la proiecte (a se vedea
  caseta 6
  ). Această lipsă de cooperare contravine Tratatului privind funcționarea UE (24), care stabilește dreptul Curții de Conturi Europene de a-i fi comunicate informațiile solicitate. În Avizul nr. 10/2018 (25), Curtea a recomandat Comisiei să aibă în vedere întărirea obligației organizațiilor internaționale de a transmite Curții documentele necesare, astfel încât aceasta să își poată finaliza auditurile.






  Caseta 6


  Lipsa de cooperare din partea organizațiilor internaționale






  În septembrie 2018, Curtea a informat Comisia cu privire la o vizită în Mozambic, în vederea auditării unui proiect de alimentare cu apă și de canalizare implementat de UNICEF, precum și în vederea auditării unui proiect de securitate alimentară și de prevenire a malnutriției implementat de Programul Alimentar Mondial.
  Pentru a putea pregăti vizita de audit și a planifica verificările pe teren ale proiectelor, Curtea a solicitat organizațiilor să îi transmită documentația necesară cu privire la elemente de cheltuieli incluse în eșantion. Or, în ambele cazuri, Curții i-au fost puse la dispoziție informațiile cerute numai după ce auditorii au ajuns în Mozambic, în noiembrie 2018, pentru a începe auditul. Această lipsă de cooperare a împiedicat auditorii să viziteze proiectele la fața locului. În plus, după ce auditorii au ajuns în Mozambic, s-a constatat că documentele disponibile la sediile organizațiilor tot nu erau complete. Prin urmare, aceștia nu au fost în măsură să verifice dacă elementele incluse în eșantion existau cu adevărat. În plus, unele documente au fost puse la dispoziție numai după vizita auditorilor, ceea ce a întârziat considerabil finalizarea activității de audit a Curții.
  Curtea s-a confruntat cu o lipsă de cooperare și din partea altor organizații internaționale, cum ar fi Comisia Uniunii Africane, Banca Caraibiană de Dezvoltare, Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare și Grupul Băncii Mondiale. |
| --- | --- |

19.

Caseta 6

Lipsa de cooperare din partea organizațiilor internaționale

În septembrie 2018, Curtea a informat Comisia cu privire la o vizită în Mozambic, în vederea auditării unui proiect de alimentare cu apă și de canalizare implementat de UNICEF, precum și în vederea auditării unui proiect de securitate alimentară și de prevenire a malnutriției implementat de Programul Alimentar Mondial.

Pentru a putea pregăti vizita de audit și a planifica verificările pe teren ale proiectelor, Curtea a solicitat organizațiilor să îi transmită documentația necesară cu privire la elemente de cheltuieli incluse în eșantion. Or, în ambele cazuri, Curții i-au fost puse la dispoziție informațiile cerute numai după ce auditorii au ajuns în Mozambic, în noiembrie 2018, pentru a începe auditul. Această lipsă de cooperare a împiedicat auditorii să viziteze proiectele la fața locului. În plus, după ce auditorii au ajuns în Mozambic, s-a constatat că documentele disponibile la sediile organizațiilor tot nu erau complete. Prin urmare, aceștia nu au fost în măsură să verifice dacă elementele incluse în eșantion existau cu adevărat. În plus, unele documente au fost puse la dispoziție numai după vizita auditorilor, ceea ce a întârziat considerabil finalizarea activității de audit a Curții.

Curtea s-a confruntat cu o lipsă de cooperare și din partea altor organizații internaționale, cum ar fi Comisia Uniunii Africane, Banca Caraibiană de Dezvoltare, Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare și Grupul Băncii Mondiale.

| 20. | În 9 cazuri de erori cuantificabile și în 8 cazuri de erori necuantificabile, Comisia dispunea de suficiente informații astfel încât să fi putut preveni sau detecta și corecta erorile respective înainte de acceptarea cheltuielilor. Dacă Comisia ar fi utilizat în mod corespunzător toate informațiile aflate la dispoziția sa, nivelul de eroare estimat ar fi fost cu 1,3 puncte procentuale mai mic. Curtea a identificat alte 5 operațiuni care conțineau erori pe care auditorii și supervizorii externi ar fi trebuit să le detecteze. Aceste cazuri de erori au contribuit cu 1,1 puncte procentuale la nivelul de eroare estimat (26). |
| --- | --- |

20.

| 21. | În plus, 17 operațiuni care conțineau o eroare cuantificabilă (27) au făcut obiectul unui audit sau al unei verificări a cheltuielilor. Informațiile furnizate în rapoartele de audit/de verificare cu privire la activitățile desfășurate efectiv nu au permis Curții să evalueze dacă erorile ar fi putut fi detectate și corectate în cursul acestor controale ex ante. |
| --- | --- |

21.

| 22. | În două domenii, operațiunile examinate nu conțineau nicio eroare. Primul dintre aceste domenii este sprijinul bugetar (28) (nouă operațiuni auditate). Al doilea domeniu include situațiile de aplicare a așa-numitei „abordări noționale” în cazul proiectelor cu donatori multipli implementate de organizații internaționale (nouă operațiuni auditate). Punctele 9.9-9.12 din capitolul 9 din Raportul anual pe 2018 al Curții de Conturi Europene privind execuția bugetului conțin mai multe detalii privind natura acestor domenii. |
| --- | --- |

22.

Raportul anual de activitate și alte mecanisme de guvernanță

| 23. | În fiecare raport anual de activitate începând cu 2012, DG DEVCO a exprimat o rezervă cu privire la regularitatea operațiunilor subiacente. Un plan de acțiune a fost așadar adoptat pentru a remedia deficiențele care afectau implementarea sistemului de control al DG DEVCO. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Curtea a recunoscut anul trecut progresele satisfăcătoare realizate în ceea ce privește planul de acțiune pe 2016: zece acțiuni fuseseră finalizate, două fuseseră puse în aplicare parțial și două erau în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

24.

| 25. | În planul său de acțiune pe 2017, DG DEVCO și-a continuat eforturile de reducere a ratei de eroare, luând măsuri care vizau domenii identificate în prezent sau anterior ca prezentând un grad ridicat de risc: fondurile care fac obiectul gestiunii indirecte prin intermediul organizațiilor internaționale și granturile care fac obiectul gestiunii directe. În același timp, mai multe acțiuni au fost legate de ajustările necesare în vederea alinierii la noul Regulament financiar – unele dintre aceste acțiuni au trebuit însă să fie reportate ca urmare a adoptării cu întârziere a regulamentului respectiv. Până în aprilie 2019, fuseseră finalizate nouă acțiuni, una fusese pusă în aplicare parțial, iar patru erau în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Două noi măsuri specifice au fost adăugate în planul de acțiune pe 2018, reflectând necesitatea de a clarifica și de a promova opțiunile simplificate în materie de costuri și finanțarea bazată pe rezultate, ambele abordări fiind introduse de noul regulament financiar. O măsură preexistentă de clarificare a procedurilor de acordare a granturilor a fost reformulată. O altă măsură, vizând „evaluările pe piloni” de către organizațiile internaționale, a fost structurată în trei acțiuni separate. În total, planul de acțiune pe 2018 conținea 13 măsuri, dintre care șapte fuseseră reportate din anii anteriori, patru reprezentau urmări ale unor măsuri din anii precedenți, iar două erau măsuri noi. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Sistemul de control al DG DEVCO este bazat pe controale ex ante efectuate înainte de acceptarea cheltuielilor declarate de către beneficiari. Și în acest an, frecvența erorilor constatate, inclusiv în cadrul unor declarații finale de cheltuieli care făcuseră, ex ante, obiectul unor audituri externe și al unor verificări ale cheltuielilor, indică existența unor deficiențe la nivelul acestor controale. |
| --- | --- |

27.

Studiul din 2018 cu privire la rata de eroare reziduală

| 28. | În 2018, DG DEVCO a realizat cel de al șaptelea studiu cu privire la rata de eroare reziduală, cu scopul de a estima nivelul erorilor care nu fuseseră detectate de niciun control de gestiune destinat să prevină sau să detecteze și să corecteze erorile pentru ansamblul sferei sale de competență (29). Pentru al treilea an la rând, rata de eroare reziduală estimată în acest studiu se situează sub pragul de semnificație de 2 % stabilit de Comisie (30). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Studiul referitor la rata de eroare reziduală nu constituie o misiune de asigurare sau un audit. Acest studiu se bazează pe metodologia și pe manualul privind rata de eroare reziduală puse la dispoziție de DG DEVCO. La fel ca în anii precedenți, Curtea a identificat limitări, cum ar fi numărul foarte mic de controale la fața locului efectuate pe operațiuni (31), controalele incomplete privind procedurile de achiziții publice și cererile de propuneri (32), precum și estimarea erorilor (33). Toate aceste limitări au contribuit la o rată de eroare reziduală mai scăzută, care nu reflectă realitatea. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Contractantul care a elaborat studiul privind rata de eroare reziduală dispune de o marjă considerabilă de interpretare a metodologiei, întrucât manualul privind rata de eroare reziduală oferă mai degrabă orientări generale decât instrucțiuni detaliate. În plus, contractul pentru realizarea acestui studiu este încheiat pentru o durată de numai un an, ceea ce înseamnă că abordarea și contractantul s-ar putea schimba în fiecare an. Dacă metodologia de stabilire a ratei de eroare reziduală și orientările furnizate de DG DEVCO ar fi mai cuprinzătoare, nivelul de coerență și de asigurare ar putea fi ameliorat, chiar dacă contractantul nu mai este același. |
| --- | --- |

30.

| 31. | În urma analizei sale cu privire la activitatea contractantului care a realizat studiul privind rata de eroare reziduală, Curtea a identificat erori și neconcordanțe în calcularea și în extrapolarea erorilor individuale. Curtea a identificat, de asemenea, erori în documentele de lucru ale contractantului, cum ar fi erori aritmetice și faptul că verificările nu au acoperit toate criteriile privind eligibilitatea cheltuielilor. Dacă erorile respective ar fi fost corectate, rata de eroare reziduală ar fi mai mare. |
| --- | --- |

31.

| 32. | În Raportul anual pe 2017, Curtea a remarcat faptul că numărul de operațiuni în cazul cărora nu au fost efectuate teste de fond deoarece s-a acordat credibilitate deplină activității de control anterioare a fost cu mult mai ridicat în studiul din 2017 cu privire la rata de eroare reziduală decât în studiile anterioare. În acest an, Curtea observă că procentul reprezentat de astfel de operațiuni a revenit la nivelul utilizat pentru studiul din 2016. Cu toate acestea, în cazurile în care activitățile anterioare de control au verificat doar o parte din cheltuieli, erorile identificate nu au fost extrapolate la partea din cheltuieli care nu a fost testată. Prin urmare, studiul presupune că partea netestată nu conține erori, ceea ce are ca efect reducerea ratei de eroare reziduală. |
| --- | --- |

32.

Examinarea raportului anual de activitate pe 2018

| 33. | Declarația de asigurare a directorului general din raportul anual de activitate pe 2018 include două rezerve. Prima se referă la granturile gestionate de DG NEAR în numele DG DEVCO. Cea de a doua privește gestiunea indirectă prin intermediul organizațiilor internaționale și se referă în mod explicit la programele gestionate de Comisia Uniunii Africane, care implică un volum important de achiziții. Această a doua rezervă a fost emisă în 2017 și a fost menținută pentru 2018. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Sfera acoperită de prima rezervă a fost redusă în mod considerabil atât în 2017, cât și în 2018, lucru care se explică parțial prin faptul că rata de eroare reziduală s-a situat sub pragul de semnificație timp de trei ani la rând. Având în vedere limitările studiului privind rata de eroare reziduală din 2018 (a se vedea punctele 29-32) și din anii anteriori (34), sfera redusă a primei rezerve nu este suficient justificată. Întrucât studiul privind rata de eroare reziduală este unul dintre principalele elemente ale evaluării riscurilor de către DG DEVCO, acesta trebuie să fie susținut de instrucțiuni suficient de detaliate, astfel încât să poată reprezenta o bază fiabilă pentru exprimarea rezervei.
  Caseta 7
  ilustrează evoluția rezervelor prezentate în rapoartele anuale de activitate din 2011 până în 2018.






  Caseta 7


  Rezervele exprimate în rapoartele anuale de activitate ale DG DEVCO din perioada 2011-2018







  Procentul de cheltuieli care fac obiectul unor rezerve a scăzut foarte mult











  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- | --- |

34.

Caseta 7

Rezervele exprimate în rapoartele anuale de activitate ale DG DEVCO din perioada 2011-2018

Procentul de cheltuieli care fac obiectul unor rezerve a scăzut foarte mult

Image 67

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană.

| 35. | DG DEVCO a estimat că suma globală expusă riscului la închidere este de 49,8 milioane de euro (35). Pe baza studiului privind rata de eroare reziduală, această sumă estimată este în scădere cu 29 % față de anul precedent. Observațiile formulate de Curte referitor la studiul privind rata de eroare reziduală afectează totodată estimările cu privire la sumele expuse riscului. |
| --- | --- |

35.

| 36. | DG DEVCO a estimat că suma globală expusă riscului la momentul plății este de 64,7 milioane de euro (36) (1 % din cheltuielile din 2018). Din această sumă, DG DEVCO estimează că 14,9 milioane de euro (23 %) vor face obiectul unor corecții în urma controalelor pe care le va efectua în anii următori (37). |
| --- | --- |

36.

| 37. | În 2018, DG DEVCO a luat mai multe măsuri pentru a îmbunătăți calitatea datelor utilizate pentru calcularea capacității de corecție de care dispune și pentru a remedia deficiențele identificate de Curte în exercițiile anterioare. DG DEVCO și-a intensificat monitorizarea și controalele privind ordinele de recuperare și a depus eforturi suplimentare pentru a informa mai bine cu privire la modul de înregistrare corectă a acestora, de exemplu incluzând în nota privind închiderea exercițiului 2018 o instrucțiune specifică legată de contextul recuperării. În ceea ce privește modul de calcul al capacității de corecție pentru 2018, Curtea nu a identificat nicio eroare în eșantionul său (38). |
| --- | --- |

37.

Concluzie și recomandări

Concluzie

| 38. | Așa cum reiese din ansamblul probelor de audit, conturile fondurilor europene de dezvoltare pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2018 prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a acestora, precum și rezultatele operațiunilor, fluxurile de numerar ale acestora și modificările în structura activelor nete pentru exercițiul încheiat la această dată, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar și cu normele contabile adoptate de contabil. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Ansamblul probelor de audit indică faptul că, pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2018:






  (a) | veniturile fondurilor europene de dezvoltare nu erau afectate de un nivel semnificativ de eroare; |
| --- | --- | --- |

39.

(a)

veniturile fondurilor europene de dezvoltare nu erau afectate de un nivel semnificativ de eroare;

| (b) | operațiunile de plată aferente FED erau afectate de un nivel semnificativ de eroare (a se vedea punctele 17-22). Pe baza testelor efectuate pe operațiuni, inclusiv a rezultatelor ajustate referitoare la rata de eroare reziduală care au fost integrate, Curtea estimează că nivelul de eroare este de 5,2 % (a se vedea
  anexa I
  ). |
| --- | --- |

(b)

operațiunile de plată aferente FED erau afectate de un nivel semnificativ de eroare (a se vedea punctele 17-22). Pe baza testelor efectuate pe operațiuni, inclusiv a rezultatelor ajustate referitoare la rata de eroare reziduală care au fost integrate, Curtea estimează că nivelul de eroare este de 5,2 % (a se vedea
  anexa I
  ).

Recomandări

| 40. | Anexa III
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor șase recomandări formulate în raportul său anual pe 2015 (39), dintre care DG DEVCO a pus în aplicare (40) integral recomandările 2, 3, 4 și 6. Recomandarea 5 a fost pusă în aplicare în majoritatea privințelor. Recomandarea 1 nu mai este aplicabilă ca urmare a deciziei DG DEVCO de a îmbunătăți calitatea auditurilor și a verificărilor sale cu privire la cheltuielilor prin modificarea termenilor de referință și nu prin utilizarea de grile de calitate. |
| --- | --- |

40.

| 41. | În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor formulate pentru exercițiul 2018, Curtea recomandă Comisiei ca, până în 2020:

  Recomandarea 1

  să ia măsuri pentru a întări obligația organizațiilor internaționale de a transmite Curții de Conturi Europene, la cererea acesteia, orice document sau informații care îi sunt necesare pentru a-și exercita atribuțiile astfel cum se prevede în TFUE (a se vedea punctul 19);

  Recomandarea 2

  să îmbunătățească metodologia și manualul pentru studiul privind rata de eroare reziduală astfel încât acestea să ofere instrucțiuni mai detaliate cu privire la aspectele pe care Curtea le-a identificat în prezentul raport și să reprezinte astfel o bază adecvată pentru evaluarea riscurilor realizată de către DG DEVCO în vederea exprimării rezervelor (a se vedea punctele 29-34). |
| --- | --- |

41.

Recomandarea 1

să ia măsuri pentru a întări obligația organizațiilor internaționale de a transmite Curții de Conturi Europene, la cererea acesteia, orice document sau informații care îi sunt necesare pentru a-și exercita atribuțiile astfel cum se prevede în TFUE (a se vedea punctul 19);

Recomandarea 2

să îmbunătățească metodologia și manualul pentru studiul privind rata de eroare reziduală astfel încât acestea să ofere instrucțiuni mai detaliate cu privire la aspectele pe care Curtea le-a identificat în prezentul raport și să reprezinte astfel o bază adecvată pentru evaluarea riscurilor realizată de către DG DEVCO în vederea exprimării rezervelor (a se vedea punctele 29-34).

Capitolul III – Performanță

| 42. | Controalele la fața locului efectuate de Curte i-au permis acesteia nu numai să examineze regularitatea operațiunilor, ci și să formuleze observații cu privire la aspectele legate de performanță ale operațiunilor selectate. |
| --- | --- |

42.

| 43. | În cursul verificării existenței unor bunuri cumpărate, ca parte a controalelor la fața locului, Curtea a observat cazuri în care bunurile fuseseră utilizate în mod eficace și contribuiseră la realizarea obiectivelor proiectului respectiv. Curtea a identificat însă și cazuri în care eficiența și eficacitatea acțiunii fuseseră compromise, deoarece bunurile/instalațiile achiziționate nu erau utilizate așa cum fusese prevăzut.






  Caseta 8


  Exemple de observații referitoare la performanță






  (a)   Utilizarea eficientă și eficace a bunurilor/instalațiilor achiziționate
  În Saint Lucia, Comisia a aprobat un contract pentru furnizarea de echipamente spitalicești și servicii conexe. În cursul vizitei la fața locului, Curtea a constatat că bunurile selectate fuseseră livrate și erau bine gestionate și utilizate în scopul preconizat, contribuind, astfel, la îndeplinirea obiectivelor acțiunii: prin urmare, beneficiile pentru destinatarii finali erau clare.
  (b)   Sustenabilitatea unui proiect era în pericol
  Comisia a aprobat un contract de lucrări pentru construirea unei uzine de desalinizare în Djibouti. În cursul vizitei la fața locului, Curtea a constatat că zona consacrată inițial proiectului a fost substanțial redusă și că în imediata vecinătate a uzinei de desalinizare se construiau un nou port și o bază militară. Lucrările de construcție și activitatea ulterioară a portului și a bazei militare pot afecta curenții maritimi și calitatea apei, precum și localizarea prizei de apă. Toți acești factori ar putea avea un impact semnificativ asupra viabilității uzinei de desalinizare, periclitând sustenabilitatea acesteia pe termen lung.
  (c)   Bunuri/instalații achiziționate care nu erau utilizate
  Comisia a semnat un acord de contribuție cu o organizație internațională pentru a sprijini gestionarea finanțelor publice în Jamaica. Organizația internațională respectivă a implementat întreg proiectul prin intermediul partenerilor săi. În timpul controlului la fața locului efectuat în 2019, Curtea a observat că unul dintre cele două servere achiziționate la începutul anului 2017 pentru proiect fusese instalat într-un birou care nu era utilizat la momentul auditului. Al doilea server se afla încă în ambalajul original, după aproape doi ani de la data livrării.
  În Haiti, Comisia a încheiat un contract de grant cu o organizație neguvernamentală (ONG) pentru un proiect de canalizare. În urma verificării unei instalații sanitare publice construite cu ajutorul grantului, s-a constatat că toaletele nu funcționau în mod corespunzător, iar unele dintre ele nu erau deschise pentru utilizare.
  (d)   Principiul economiei nu a fost respectat
  În Mozambic, Comisia a încheiat un contract de grant cu o organizație internațională în vederea îmbunătățirii nutriției și a accesului la alimentație. Unul dintre elementele selectate pentru examinarea Curții a fost o plată efectuată pentru un serial radiofonic destinat să promoveze schimbări comportamentale de durată. Suma a fost facturată pe baza unui acord inter-agenții între organizația internațională și o organizație afiliată din aceeași familie, acord prin care organizația internațională se angaja să contribuie cu 180 000  de euro la organizația-soră. Curtea a constatat că această sumă nu fusese stabilită în urma unei analize a costurilor, ci fusese fixată în mod arbitrar între cele două organizații internaționale afiliate, în funcție de finanțarea disponibilă din partea UE. |
| --- | --- |

43.

Caseta 8

Exemple de observații referitoare la performanță

(a)   Utilizarea eficientă și eficace a bunurilor/instalațiilor achiziționate

În Saint Lucia, Comisia a aprobat un contract pentru furnizarea de echipamente spitalicești și servicii conexe. În cursul vizitei la fața locului, Curtea a constatat că bunurile selectate fuseseră livrate și erau bine gestionate și utilizate în scopul preconizat, contribuind, astfel, la îndeplinirea obiectivelor acțiunii: prin urmare, beneficiile pentru destinatarii finali erau clare.

(b)   Sustenabilitatea unui proiect era în pericol

Comisia a aprobat un contract de lucrări pentru construirea unei uzine de desalinizare în Djibouti. În cursul vizitei la fața locului, Curtea a constatat că zona consacrată inițial proiectului a fost substanțial redusă și că în imediata vecinătate a uzinei de desalinizare se construiau un nou port și o bază militară. Lucrările de construcție și activitatea ulterioară a portului și a bazei militare pot afecta curenții maritimi și calitatea apei, precum și localizarea prizei de apă. Toți acești factori ar putea avea un impact semnificativ asupra viabilității uzinei de desalinizare, periclitând sustenabilitatea acesteia pe termen lung.

(c)   Bunuri/instalații achiziționate care nu erau utilizate

Comisia a semnat un acord de contribuție cu o organizație internațională pentru a sprijini gestionarea finanțelor publice în Jamaica. Organizația internațională respectivă a implementat întreg proiectul prin intermediul partenerilor săi. În timpul controlului la fața locului efectuat în 2019, Curtea a observat că unul dintre cele două servere achiziționate la începutul anului 2017 pentru proiect fusese instalat într-un birou care nu era utilizat la momentul auditului. Al doilea server se afla încă în ambalajul original, după aproape doi ani de la data livrării.

În Haiti, Comisia a încheiat un contract de grant cu o organizație neguvernamentală (ONG) pentru un proiect de canalizare. În urma verificării unei instalații sanitare publice construite cu ajutorul grantului, s-a constatat că toaletele nu funcționau în mod corespunzător, iar unele dintre ele nu erau deschise pentru utilizare.

(d)   Principiul economiei nu a fost respectat

În Mozambic, Comisia a încheiat un contract de grant cu o organizație internațională în vederea îmbunătățirii nutriției și a accesului la alimentație. Unul dintre elementele selectate pentru examinarea Curții a fost o plată efectuată pentru un serial radiofonic destinat să promoveze schimbări comportamentale de durată. Suma a fost facturată pe baza unui acord inter-agenții între organizația internațională și o organizație afiliată din aceeași familie, acord prin care organizația internațională se angaja să contribuie cu 180 000  de euro la organizația-soră. Curtea a constatat că această sumă nu fusese stabilită în urma unei analize a costurilor, ci fusese fixată în mod arbitrar între cele două organizații internaționale afiliate, în funcție de finanțarea disponibilă din partea UE.

---

(1)  A se vedea articolele 43, 48-50 și 58 din Regulamentul (UE) 2015/323 al Consiliului din 2 martie 2015 privind regulamentul financiar aplicabil celui de Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (JO L 58, 3.3.2015, p. 17).

(2)  Un acord tripartit încheiat în 2012 între BEI, Comisie și Curte [articolul 134 din Regulamentul (CE) nr. 215/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 privind regulamentul financiar aplicabil celui de Al zecelea fond european de dezvoltare (JO L 78, 19.3.2008, p. 1)] stabilește normele pentru auditarea acestor operațiuni de către Curte. Facilitatea pentru investiții nu face obiectul declarației de asigurare a Curții.

(3)  Cu excepția a 5 % din cheltuielile FED din 2018 gestionate de Direcția Generală Ajutor Umanitar și Protecție Civilă (DG ECHO).

(4)  Cum ar fi contracte de lucrări/de furnizare de bunuri/de prestare de servicii, granturi, sprijin bugetar sau devize de program.

(5)  JO L 210, 6.8.2013, p. 1.

(6)  Între 2013 și 2015, fondurile au fost angajate prin intermediul unei facilități de tranziție, cu scopul de a se asigura continuitatea în așteptarea ratificării celui de Al unsprezecelea FED.

(7)  Inclusiv o sumă de 1 139 de milioane de euro gestionată de BEI.

(8)  Includ alocările inițiale pentru Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea FED, cofinanțări, dobânzi, resurse diverse și transferuri de la FED anterioare.

(9)  Ca procent din resurse.

(10)  Valorile negative corespund sumelor dezangajate.

(11)  Angajamentele globale se raportează la deciziile de finanțare.

(12)  Angajamentele individuale privesc contractele la nivel individual.

(13)  Angajamentele nete după dezangajări. Plăți nete după recuperări.

(14)  Acest procent a fost definit atât ca obiectiv global pentru întreaga sferă de competență a DG DEVCO, cât și ca obiectiv specific pentru FED.

(15)  În temeiul articolelor 43, 48-50 și 58 din Regulamentul financiar aplicabil celui de Al unsprezecelea FED, resursele FED care sunt gestionate de BEI nu fac obiectul prezentei declarații de asigurare.

(16)  A se vedea articolul 39 din Regulamentul (UE) 2018/1877.

(17)  A se vedea articolul 38 din Regulamentul (UE) 2018/1877.

(18)  Angola, Barbados, Botswana, Burkina Faso, Ciad, Djibouti, Etiopia, Guineea, Haiti, Jamaica, Kenya, Madagascar, Malawi, Mozambic, Nigeria, Sierra Leone, Sudan, Tanzania și Zimbabwe.

(19)  DG DEVCO: 124 de plăți; ECHO: o plată în domeniul ajutorului umanitar.

(20)  DG DEVCO comandă anual un studiu cu privire la rata de eroare reziduală, cu scopul de a estima nivelul erorilor care nu au fost detectate de niciun control de gestiune destinat să prevină sau să detecteze și să corecteze erorile pentru ansamblul sferei sale de competență. Studiul referitor la rata de eroare reziduală nu constituie o misiune de asigurare sau un audit. Acest studiu se bazează pe metodologia și pe manualul privind rata de eroare reziduală puse la dispoziție de DG DEVCO.

(21)  Evaluările realizate de Curte cu privire la studiile privind rata de eroare reziduală au arătat că, în comparație cu activitatea de audit a Curții, metodologia de la baza acestor studii implică mult mai puține (maximum nouă) verificări la fața locului și permite o marjă mai limitată de acțiune pentru examinarea procedurilor de achiziții. Prin urmare, în acest an, Curtea a ajustat rezultatele studiului privind rata de eroare reziduală astfel încât acesta să reflecte nivelul de nerespectare a normelor privind achizițiile publice. Baza de ajustare a fost reprezentată de constatările aferente declarațiilor de asigurare ale Curții din perioada 2014-2017 referitoare la FED.

(22)  Nivelul de eroare este calculat pe baza unui eșantion reprezentativ. Cifra indicată reprezintă cea mai bună estimare. Curtea are în proporție de 95 % certitudinea că nivelul de eroare estimat din cadrul populației se situează între 1,2 % și 9,1 % (limita inferioară, respectiv superioară a nivelului de eroare).

(23)  Cum ar fi contracte de lucrări/de furnizare de bunuri/de prestare de servicii.

(24)  Articolul 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. „Orice document sau informație necesară îndeplinirii misiunii sale se comunică Curții de Conturi, la cererea sa, [...] de către persoanele fizice sau juridice care beneficiază de vărsăminte de la buget [...].

(25)  Avizul nr. 10/2018 al Curții de Conturi Europene referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională, punctul 18.

(26)  Pentru mai puțin de 0,1 puncte procentuale din rata de eroare (1 caz), eroarea fusese comisă chiar de către Comisie, iar pentru 2,5 puncte procentuale (11 cazuri), eroarea fusese comisă de către beneficiari.

(27)  Aceste erori au contribuit cu 1,7 puncte procentuale la nivelul de eroare estimat.

(28)  Plățile pentru sprijin bugetar finanțate în 2018 din bugetul FED s-au ridicat la 796 de milioane de euro.

(29)  FED și bugetul general al UE.

(30)  În 2016: 1,7 %; în 2017: 1,18 %; în 2018: 0,85 %.

(31)  În cadrul studiului din 2018, au fost desfășurate activități pe teren în țările de implementare a proiectelor doar pentru cinci dintre cele 219 operațiuni testate.

(32)  Activitatea desfășurată în legătură cu rata de eroare reziduală nu a acoperit într-o măsură suficientă anumite aspecte ale procedurilor de achiziții, cum ar fi motivele de respingere a anumitor candidați sau respectarea de către ofertantul câștigător a tuturor criteriilor de selecție și de atribuire. De asemenea, această activitate nu a inclus verificarea procedurilor aferente cererilor de propuneri și nici verificarea justificărilor pentru procedurile de atribuire directă.

(33)  Metoda de estimare specifică pentru rata de eroare reziduală lasă o marjă largă de apreciere în ceea ce privește estimarea erorilor individuale (cum ar fi documentele lipsă sau validitatea motivului pentru care documentele respective lipsesc).

(34)  A se vedea punctele 34-38 din Raportul anual pe 2017 al Curții referitor la fondurile europene de dezvoltare.

(35)  A se vedea Raportul anual de activitate pe 2018 al DG DEVCO, p. 69.

(36)  Aceasta este cea mai bună estimare prudentă a cuantumului aferent acelor cheltuieli ordonanțate în cursul exercițiului care nu sunt conforme cu dispozițiile contractuale și de reglementare aplicabile la momentul efectuării plății.

(37)  A se vedea Raportul anual de activitate pe 2018 al DG DEVCO, p. 69.

(38)  Curtea a efectuat teste pe 12 ordine de recuperare în valoare de 10,5 milioane de euro, ceea ce reprezintă 58 % din totalul populației (18,2 milioane de euro).

(39)  Pentru exercițiul de analiză a situației recomandărilor desfășurat în acest an, Curtea a ales raportul pe 2015 deoarece, în principiu, intervalul de timp scurs ar fi trebuit să fie suficient pentru a-i permite Comisiei să pună în aplicare recomandările Curții.

(40)  Obiectivul acestei examinări a fost de a se verifica dacă fuseseră introduse măsuri corective ca răspuns la recomandările formulate de Curte și nu de a se evalua eficacitatea punerii lor în aplicare.

---

ANEXA I

REZULTATELE TESTELOR EFECTUATE PE OPERAȚIUNI PENTRU FONDURILE EUROPENE DE DEZVOLTARE

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI |
| Total operațiuni | 139 | 142 |
| IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE |
| Nivelul de eroare estimat | 5,2 % | 4,5 % |
| Limita superioară a nivelului de eroare (UEL) | 9,1 % | |
| Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL) | 1,2 % | |

2018

2017

DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI

Total operațiuni

139

142

IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE

Nivelul de eroare estimat

5,2 %

4,5 %

Limita superioară a nivelului de eroare (UEL)

9,1 %

Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL)

1,2 %

---

ANEXA II

PLĂȚILE DIN CADRUL FED ÎN 2018, ÎN FUNCȚIE DE PRINCIPALELE REGIUNI

Plăți din fondurile europene de dezvoltare în Africa

Image 68

| Sursa: | harta de fundal © OpenStreetMap contributors, autorizați sub licența Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA) și Curtea de Conturi Europeană, pe baza conturilor consolidate pentru exercițiul 2018 aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED. |
| --- | --- |

Sursa:

Plăți din fondurile europene de dezvoltare în Caraibe și Pacific

Image 69

| Sursa: | harta de fundal © OpenStreetMap contributors, autorizați sub licența Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA) și Curtea de Conturi Europeană, pe baza conturilor consolidate pentru exercițiul 2018 aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED. |
| --- | --- |

Sursa:

---

ANEXA III

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE FORMULATE CU PRIVIRE LA FONDURILE EUROPENE DE DEZVOLTARE

| Exercițiu | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate |
| --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu mai este aplicabilă | Probe insuficiente |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2015 | Recomandarea 1: să extindă utilizarea grilei de calitate la auditurile și verificările cheltuielilor care sunt comandate în mod direct de către beneficiari. | | | | | x | |
| Recomandarea 2: să adapteze condițiile aplicabile în cazul contractării auditurilor și a verificărilor cheltuielilor astfel încât să poată obține toate informațiile relevante privind activitățile desfășurate efectiv de care are nevoie pentru a evalua calitatea acestora, utilizând noua grilă de calitate. | x | | | | | |
| Recomandarea 3: să evalueze costurile și beneficiile pe care le-ar implica îmbunătățirea monitorizării auditurilor și a verificărilor cheltuielilor comandate în mod direct de beneficiari prin includerea lor în noua aplicație de audit. | x | | | | | |
| Recomandarea 4: să aplice sancțiuni adecvate entităților care nu respectă obligația de a furniza documentele justificative esențiale relevante pentru auditul Curții. | x | | | | | |
| Recomandarea 5: în ceea ce privește plățile ce fac obiectul gestiunii indirecte exercitate împreună cu țările beneficiare, (i) să vină în sprijinul declarației de asigurare prin punerea la dispoziție a probelor celor mai fiabile din punct de vedere statistic și (ii) să facă distincția între forme diferite de ajutor cu profiluri de risc diferite, așa cum se procedează în cazul plăților din cadrul gestiunii directe. | | x | | | | |
| Recomandarea 6: să revizuiască modul în care se estimează capacitatea viitoare de corecție, excluzând din calcul (i) recuperările de prefinanțări neutilizate și de dobânzi acumulate și (ii) anulările unor ordine de recuperare emise anterior. | x | | | | | |

Exercițiu

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu mai este aplicabilă

Probe insuficiente

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2015

Recomandarea 1: să extindă utilizarea grilei de calitate la auditurile și verificările cheltuielilor care sunt comandate în mod direct de către beneficiari.

x

Recomandarea 2: să adapteze condițiile aplicabile în cazul contractării auditurilor și a verificărilor cheltuielilor astfel încât să poată obține toate informațiile relevante privind activitățile desfășurate efectiv de care are nevoie pentru a evalua calitatea acestora, utilizând noua grilă de calitate.

x

Recomandarea 3: să evalueze costurile și beneficiile pe care le-ar implica îmbunătățirea monitorizării auditurilor și a verificărilor cheltuielilor comandate în mod direct de beneficiari prin includerea lor în noua aplicație de audit.

x

Recomandarea 4: să aplice sancțiuni adecvate entităților care nu respectă obligația de a furniza documentele justificative esențiale relevante pentru auditul Curții.

x

Recomandarea 5: în ceea ce privește plățile ce fac obiectul gestiunii indirecte exercitate împreună cu țările beneficiare, (i) să vină în sprijinul declarației de asigurare prin punerea la dispoziție a probelor celor mai fiabile din punct de vedere statistic și (ii) să facă distincția între forme diferite de ajutor cu profiluri de risc diferite, așa cum se procedează în cazul plăților din cadrul gestiunii directe.

x

Recomandarea 6: să revizuiască modul în care se estimează capacitatea viitoare de corecție, excluzând din calcul (i) recuperările de prefinanțări neutilizate și de dobânzi acumulate și (ii) anulările unor ordine de recuperare emise anterior.

x

---

RĂSPUNSURILE COMISIEI LA RAPORTUL ANUAL AL CURȚII DE CONTURI REFERITOR LA ACTIVITĂȚILE FINANȚATE DE AL OPTULEA, AL NOUĂLEA, AL ZECELEA ȘI AL UNSPREZECELEA FOND EUROPEAN DE DEZVOLTARE (FED) PENTRU EXERCIȚIUL FINANCIAR 2018

Capitolul II – Declarația de asigurare a CCE cu privire la fondurile europene de dezvoltare

Caseta 6 – Lipsa de cooperare din partea organizațiilor internaționale

Comisia a contactat organizațiile internaționale vizate, la toate nivelurile, pentru a facilita furnizarea documentelor justificative solicitate de CCE. În prezent, analizează cazurile specifice semnalate de CCE.

Comisia va introduce un sistem care va face posibilă contactarea directă a organizațiilor internaționale la nivel central ori de câte ori operațiunile acestora sunt incluse în eșantioanele CCE.

Raportul anual de activitate și alte mecanisme de guvernanță

| 27. | În ceea ce privește sistemul de control al DG DEVCO, la sfârșitul lunii martie 2018 au fost adoptați termenii de referință revizuiți pentru verificările cu privire la cheltuieli. Se preconizează că aceștia vor contribui la îmbunătățirea performanței controalelor ex ante. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Studiul privind rata de eroare reziduală este unul dintre multiplele elemente ale procesului de obținere a asigurării. Comisia este perfect conștientă de limitările menționate de CCE și le ia în considerare la evaluarea punctelor forte și a punctelor slabe ale sistemului său de gestiune. Toate aceste elemente, în ansamblul lor, oferă asigurarea că raportul anual de activitate al DEVCO prezintă o imagine corectă și fidelă asupra informațiilor referitoare la gestiune. |
| --- | --- |

28.

| 30. | În ceea ce privește manualul privind rata de eroare reziduală, nivelul de detaliu al acestuia și al metodologiei trebuie să contrabalanseze exhaustivitatea și flexibilitatea. Contractul aferent studiului privind rata de eroare reziduală este încheiat în fiecare an astfel încât să se mențină o anumită flexibilitate în ceea ce privește definirea termenilor de referință specifici. La momentul respectiv, se poate ține seama de constatările și recomandările CCE. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Într-adevăr, diferențele în ceea ce privește erorile cuantificabile detectate de CCE vor conduce la o creștere a indicelui de eroare reziduală. Totuși, această creștere este datorată în mare parte unei singure operațiuni, care a fost pusă în aplicare în circumstanțe pe care Comisia le califică drept excepționale. Comisia nu este de acord cu concluzia CCE în ceea ce privește acest caz specific. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Abordarea nu s-a schimbat față de anul precedent. Erorile detectate într-un raport anterior privind activitatea de control care se bucura de o încredere deplină nu sunt extrapolate în cazul în care există dovezi potrivit cărora Comisia a emis ordinele de recuperare aferente sau a ajustat plata finală pentru acțiune în funcție de suma neeligibilă detectată.
  Ca parte a activității sale, contractantul trebuie să își exercite aprecierea profesională pentru a stabili când și în ce măsură extrapolarea constatărilor este permisă sau necesară. |
| --- | --- |

32.

Ca parte a activității sale, contractantul trebuie să își exercite aprecierea profesională pentru a stabili când și în ce măsură extrapolarea constatărilor este permisă sau necesară.

| 34. | Comisia va analiza modalitățile de introducere a unor îndrumări mai cuprinzătoare.
  Eforturile de control nu sunt reduse, chiar dacă este vorba de alte segmente în legătură cu care nu au fost emise rezerve. În descrierea rezervei se explică faptul că, deși rezerva se referă numai la granturi care fac obiectul gestiunii directe, se vor continua și acțiunile legate de alte domenii de cheltuieli. |
| --- | --- |

34.

Eforturile de control nu sunt reduse, chiar dacă este vorba de alte segmente în legătură cu care nu au fost emise rezerve. În descrierea rezervei se explică faptul că, deși rezerva se referă numai la granturi care fac obiectul gestiunii directe, se vor continua și acțiunile legate de alte domenii de cheltuieli.

Concluzie și recomandări

Recomandarea 1 (organizații internaționale)

Comisia acceptă recomandarea. Comisia va introduce un sistem care va face posibilă contactarea directă a organizațiilor internaționale la nivel central ori de câte ori operațiunile acestora sunt incluse în eșantioanele CCE.

Recomandarea 2 (metodologia studiului și manualul aferente ratei de eroare reziduală)

Comisia acceptă această recomandare și va analiza modalitățile prin care pot fi introduse îndrumări mai cuprinzătoare.

Capitolul III – Performanță

Caseta 8
  – Exemple de observații referitoare la performanță

| (b) | Sustenabilitatea unui proiect era periclitată: Comisia planifică un audit tehnic și o evaluare pentru a analiza situația proiectului și pentru a identifica riscurile potențiale, astfel încât să asigure viabilitatea proiectului. Comisia asigură, de asemenea, o monitorizare atentă împreună cu toate părțile implicate. |
| --- | --- |

(b)

Sustenabilitatea unui proiect era periclitată: Comisia planifică un audit tehnic și o evaluare pentru a analiza situația proiectului și pentru a identifica riscurile potențiale, astfel încât să asigure viabilitatea proiectului. Comisia asigură, de asemenea, o monitorizare atentă împreună cu toate părțile implicate.

| (c) | Bunuri/instalații achiziționate care nu erau utilizate: Comisia va analiza ambele aspecte pentru a verifica situația utilizării echipamentelor și instalațiilor corespunzătoare. |
| --- | --- |

(c)

Bunuri/instalații achiziționate care nu erau utilizate: Comisia va analiza ambele aspecte pentru a verifica situația utilizării echipamentelor și instalațiilor corespunzătoare.

| (d) | Principiul economiei nu a fost respectat: Comisia ar dori să sublinieze faptul că această contribuție a fost convenită în cadrul unui contract între cele două organizații internaționale, iar plățile au fost executate în conformitate cu dispozițiile contractuale. Raportul privind progresele înregistrate confirmă rezultatele pozitive ale seriilor analizate de societăți independente de cercetare în domeniul mass-mediei. |
| --- | --- |

(d)

Principiul economiei nu a fost respectat: Comisia ar dori să sublinieze faptul că această contribuție a fost convenită în cadrul unui contract între cele două organizații internaționale, iar plățile au fost executate în conformitate cu dispozițiile contractuale. Raportul privind progresele înregistrate confirmă rezultatele pozitive ale seriilor analizate de societăți independente de cercetare în domeniul mass-mediei.

---