# Službeni list C 422/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 422 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.16. prosinca 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 422

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.16. prosinca 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | ZAJEDNIČKE IZJAVE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2019/C 422/01 | Izjava Komisije | 1 |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 422/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9632 — E.ON/Berliner Stadtwerke/Tegel Energie) (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 422/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9580 – Permira/Smith&Williamson) (
  1
  ) | 3 |
| 2019/C 422/04 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9605 – DAK Americas/Lotte Chemical UK) (
  1
  ) | 4 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

ZAJEDNIČKE IZJAVE

Vijeće Europske unije

2019/C 422/01

Izjava Komisije

1

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 422/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9632 — E.ON/Berliner Stadtwerke/Tegel Energie) (
  1
  )

1

2

2019/C 422/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9580 – Permira/Smith&Williamson) (
  1
  )

1

3

2019/C 422/04

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9605 – DAK Americas/Lotte Chemical UK) (
  1
  )

1

4

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2019/C 422/05 | Zaključci Vijeća o pravima žrtava | 5 |
| 2019/C 422/06 | Zaključci Vijeća o mjerama koje su alternativa zadržavanju: primjena sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode u području kaznenog pravosuđa | 9 |
| | Europska komisija |
| 2019/C 422/07 | Tečajna lista eura — 13. prosinca 2019. | 14 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2019/C 422/05

Zaključci Vijeća o pravima žrtava

5

2019/C 422/06

Zaključci Vijeća o mjerama koje su alternativa zadržavanju: primjena sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode u području kaznenog pravosuđa

9

Europska komisija

2019/C 422/07

Tečajna lista eura — 13. prosinca 2019.

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

ZAJEDNIČKE IZJAVE

Vijeće Europske unije

| 16.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 422/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 422/1

---

Izjava Komisije

(2019/C 422/01)

Komisija smatra da je s obzirom na sigurnost u cestovnom prometu, zaštitu potrošača, kružno gospodarstvo i smanjenje otpada važno da se gume ne ispituju samo kad su nove, nego i kad su istrošene. Komisija će u tom smislu poduprijeti razvoj odgovarajućih protokola za ispitivanje u okviru Svjetskog foruma Ujedinjenih naroda za usklađivanje pravilnika o vozilima. Međutim, ako se taj postupak ne dovrši do srpnja 2023., Komisija namjerava predložiti zakonodavstvo EU-a kojim bi se posebno obuhvatilo ispitivanje guma u istrošenom stanju.

---

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 16.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 422/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 422/2

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9632 — E.ON/Berliner Stadtwerke/Tegel Energie)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 422/02)

Dana 9. prosinca 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9632. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9632. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 16.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 422/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 422/3

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9580 – Permira/Smith&Williamson)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 422/03)

Dana 3. prosinca 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9580. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9580. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 16.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 422/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 422/4

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9605 – DAK Americas/Lotte Chemical UK)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 422/04)

Dana 3. prosinca 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9605. EUR‐Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9605. EUR‐Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 16.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 422/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 422/5

---

Zaključci Vijeća o pravima žrtava

(2019/C 422/05)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

PODSJEĆAJUĆI NA ZNATAN NAPREDAK POSTIGNUT U USPOSTAVI SVEOBUHVATNOG OKVIRA EU-a U PODRUČJU PRAVA ŽRTAVA,

ISTIČUĆI VAŽNOST DALJNJEG RAZVOJA TOG OKVIRA I POBOLJŠANJA NJEGOVE NEOMETANE I UČINKOVITE PROVEDBE, UZ SUDJELOVANJE SVIH RELEVANTNIH DIONIKA,

(1)

PONOVNO ISTIČE novi strateški program Europske unije, prema kojem zaštita građana i sloboda predstavlja ključan prioritet djelovanja Unije u razdoblju 2019. – 2024. Europsko vijeće ponovno je potvrdilo da Europa mora biti mjesto na kojem se ljudi osjećaju slobodnima i sigurnima.

(2)

Sa zadovoljstvom PRIMA NA ZNANJE rad Komisije na daljnjem poboljšanju prava žrtava i utvrđivanju odgovarajućih poboljšanja u pristupu žrtava naknadama. Nadalje, Vijeće smatra da izvješće „Jačanje prava žrtava: od naknade do odštete – Za novu strategiju o pravima žrtava EU-a 2020. – 2025.” (1) pruža dobar temelj za budući rad.

(3)

PREPOZNAJE znatan rad Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA), posebno u vezi s istraživanjima i ispitivanjima u pogledu utvrđivanja i uklanjanja nedostataka povezanih s pravima žrtava, npr. skup četiriju izvješća o pravosuđu za žrtve nasilnih kaznenih djela objavljenih u travnju 2019. Na temelju stajališta iznesenih u prethodno navedenim izvješćima, Vijeće smatra da je razvidno da su potrebne mjere za poboljšanje pristupa žrtava pravosuđu i naknadama.

(4)

PONOVNO ISTIČE prethodne zaključke Vijeća o žrtvama terorizma (2) i o sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući sakaćenje ženskih spolnih organa, objavljene 2014. (3)

(5)

PREPOZNAJE opipljive rezultate ostvarene radom koji je izvršen u okviru horizontalnog mandata koordinatora EU-a za suzbijanje trgovine ljudima u skladu s člankom 20. Direktive EU-a o suzbijanju trgovanja ljudima, među ostalim u pogledu pristupa pravima žrtava trgovine ljudima i ostvarenja tih prava te u vezi s Komunikacijom iz 2017. pod naslovom „Izvješćivanje o praćenju strategije EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima i utvrđivanju daljnjih konkretnih mjera”.

(6)

SMATRA da je posebno važno nastaviti i pojačati rad na jačanju prava žrtava u Europskoj uniji. U tu svrhu trebala bi uskoro biti dovršena procjena provedbe najnovijih pravnih instrumenata koja je još u tijeku, kao što su Direktiva (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma (4) i Direktiva 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (5). Vijeće smatra da je opravdano i dalje razvijati politiku Europske unije za žrtve u skladu s najnovijim relevantnim statutima EU-a i s obzirom na potrebe i prava žrtava.

(7)

SMATRA da je povrat zamrznute imovine žrtvi u skladu s Uredbom (EU) 2018/1805 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o uzajamnom priznavanju naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje (6) važno sredstvo uvažavanja žrtve.

(8)

NAGLAŠAVA važnost jačanja prijelaza statuta povezanih s pravima žrtava u najbolju praksu u državama članicama. Važno je da žrtve imaju dojam da se njihova prava primjenjuju u praksi i neovisno o tome u kojoj je državi članici kazneno djelo počinjeno. Pristup žrtava pravima treba se osigurati povećanjem učinkovitosti komunikacije s žrtvama putem svih prikladnih mjera. Osim toga, osposobljavanje i stručno znanje osoba koje se susreću sa žrtvama treba se sveobuhvatno i trajno podupirati.

(9)

NAGLAŠAVA važnost financijskih sredstava EU-a za promicanje prava žrtava kaznenih djela u državama članicama. Vijeće smatra ključnim da se programom Pravosuđe, programom Prava i vrijednosti i Fondom za unutarnju sigurnost višegodišnjeg financijskog okvira Unije za razdoblje 2021. – 2027. obuhvati mogućnost financiranja mjera i inicijativa čiji je cilj poboljšanje prava žrtava.

(10)

UVAŽAVA činjenicu da su pitanja povezana s pravima žrtava međuinstitucionalna, međudržavna, višedimenzionalna i da zahtijevaju koordinaciju. Pri razvoju koordinacije na razini EU-a potrebno je prije razmatranja uspostave novih koordinacijskih struktura ili izmjene postojećih zadaća ocijeniti iskustva u pogledu zadaća povezanih s koordinacijom. Posebno bi trebalo izbjegavati preklapanja s postojećim mandatima i okvirima za koordinaciju na razini EU-a uspostavljenima u skladu s pravom EU-a. Važno je da EU bude aktivan u poticanju prekogranične suradnje među državama članicama. Međutim, nacionalne strukture za koordinaciju trebale bi ostati u isključivoj nadležnosti država članica.

(11)

NAPOMINJE da, unatoč znatnim naporima da se zajamči primjena pravila i poštovanje prava u kiberprostoru, pojava svih oblika kiberkriminala i štetnog ponašanja na internetu i dalje je u porastu, što dovodi do potrebe za pružanjem zaštite žrtvama kojima je nanesena šteta zbog kršenja temeljnih prava, ekonomskih gubitaka, krađe identiteta i narušavanja ugleda u prekograničnom kontekstu.

(12)

SMATRA da se mora ojačati suradnja i na razini EU-a i na nacionalnoj razini. Suradnju među državama članicama i njezinu učinkovitost potrebno je povećati upotrebom postojećih mreža EU-a. Mogla bi se razmotriti suradnja između europske mreže za prava žrtava (dalje u tekstu „ENVR”) (7) i drugih relevantnih mreža EU-a poput Europske pravosudne mreže (8) i Europske mreže za sprečavanje kriminala (dalje u tekstu „EUCPN”) (9). Nadalje, Vijeće smatra da bi se sastanci središnjih službi za kontakt definiranih u Direktivi o naknadi mogli održavati redovitije te bi primjerice mogli biti povezani sa sastancima/aktivnostima ENVR-a. Kako bi se jasno prepoznalo stajalište žrtava i ojačala potpora koja im je dodijeljena, potrebno je aktivno promicati partnerstva s organizacijama i/ili drugim akterima koji pružaju usluge potpore žrtvama.

(13)

SMATRA da naknada štete nanesene žrtvama kaznenih djela spada u temeljna prava žrtava. Iako je primarna obveza počinitelja kaznenog dijela učinkovita naknada štete žrtvama, u bliskoj budućnosti trebalo bi uložiti posebne napore kako bi se poboljšao učinkovit pristup žrtava državnim naknadama kako je predviđeno u skladu s odredbama o nacionalnim sustavima naknada u Direktivi Vijeća 2004/80/EZ od 29. travnja 2004. o naknadi žrtvama kaznenih djela (dalje u tekstu „Direktiva o naknadi”) (10). Time će se osobito poboljšati položaj žrtava nasilnih kaznenih djela počinjenih s namjerom.

(14)

SMATRA da je potrebno razmotriti odgovarajuće mjere kako bi se poboljšao pristup žrtava naknadama. Te bi mjere mogle uključivati jačanje suradnje na nacionalnoj razini i razini EU-a. Ovisno o ishodu evaluacije koja je u tijeku mogla bi se razmotriti i moguća revizija Direktive o naknadi. Dio rada na mogućoj reviziji trebao bi obuhvaćati dodatno definiranje zadaća nacionalnih službi za kontakt. Nadalje, kako bi se razmotrilo buduće djelovanje u području pristupa žrtava naknadama, trebalo bi pružiti više informacija o poteškoćama na koje se naišlo u provedbi Direktive o naknadi. Osim toga, potrebno je više informacija o nacionalnim kriterijima za naknadu i o definicijama nasilnih kaznenih djela počinjenih s namjerom u državama članicama.

(15)

ISTIČE da, kako bi se pojednostavnili sustavi državnih naknada te kako bi se na odgovarajući način uzele u obzir razlike među državama članicama, naknada treba i dalje biti novčana. Države članice trebale bi nastojati osigurati da žrtve ne budu izložene sekundarnoj viktimizaciji pri traženju naknade tako da im pruže odgovarajuću potporu i zaštitu. Vijeće smatra da usklađivanje naknade i sustava državnih naknada nije moguće, međutim, moglo bi se ispitati je li moguće u određenoj mjeri uskladiti definiciju žrtava koje imaju pravo na državnu naknadu.

EUROPSKA KOMISIJA POZIVA SE DA:

1.

IZRADI strategiju EU-a o pravima žrtava za razdoblje 2020. – 2024. Strategija bi trebala biti sveobuhvatna i obuhvaćati sve žrtve kaznenih djela, s posebnim naglaskom na žrtve nasilnih kaznenih djela. Trebala bi uključivati sustavan pristup kako bi se osigurao učinkovit pristup žrtava pravosuđu i naknadama.

2.

U strategiju UKLJUČI sljedeće mjere: promicanje najboljih praksi među državama članicama o načinu poboljšanja pristupa žrtava informacijama, potpori i zaštiti, nove praktične inicijative za osposobljavanje te koordinaciju i jačanje aktivnosti postojećih mreža EU-a poput europske mreže za prava žrtava i mreže nacionalnih službi za kontakt uspostavljenih na temelju članka 16. Direktive o naknadi. U tom kontekstu Komisija se poziva da ocijeni aktivnosti i vrijednost ENVR-a i mreže nacionalnih službi za kontakt te procijeni je li prikladno spojiti te dvije mreže.

3.

U okviru navedene strategije OCIJENI postojeći zakonodavni okvir o pravima žrtava. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti preispitivanju pravila EU-a koja se odnose na naknade, poput Direktive o naknadi. Trebalo bi ispitati i učinke Okvirne odluke Vijeća 2005/214/PUP od 24. veljače 2005. o primjeni načela uzajamnog priznavanja na novčane kazne (11) na pristup žrtava naknadi.

4.

POZOVE Eurojust, FRA-u, Europski institut za ravnopravnost spolova i ENVR da razmotre na koji način bi se moglo poboljšati suradnju i razmjenu informacija među nadležnim tijelima u vezi sa žrtvama nasilnih kaznenih djela u prekograničnim predmetima. Nadalje, Europska mreža za pravosudno osposobljavanje i Agencija Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva mogle bi također doprinijeti, osobito u pogledu osposobljavanja nadležnih tijela.

5.

U POTPUNOSTI ISKORISTI financijske instrumente EU-a u promicanju prava žrtava kaznenih djela i da aktivno širi informacije o mogućnostima financiranja EU-a kojima se nastoje poboljšati prava žrtava u državama članicama.

DRŽAVE ČLANICE POZIVAJU SE DA:

1.

OSIGURAJU potpuno i ispravno prenošenje te učinkovitu praktičnu provedbu postojećeg zakonodavstva EU-a o pravima žrtava.

2.

ISPUNE obvezu provedbe mjera dogovorenih u nedavnim zaključcima Vijeća u području prava žrtava.

3.

OSIGURAJU da s ciljem jačanja suradnje nacionalna tijela nadležna za naknade sudjeluju, prema potrebi, u nacionalnom i bilateralnom djelovanju te na sastancima nacionalnih službi za kontakt.

4.

OSIGURAJU sveobuhvatan i cjelovit pristup pravima žrtava, koji će uključivati sve aktere koji bi mogli doći u kontakt sa žrtvama te koji će uključivati pristup žrtava informacijama o njihovim pravima, potpori i zaštiti u skladu s pojedinačnim potrebama žrtava.

5.

OSIGURAJU da postoje nacionalne politike za naknade koje se odnose na pristup žrtava naknadama te, ako je potrebno, osmisle mjere za poboljšanje njihova funkcioniranja. Pri osmišljavanju tih mjera među ostalim se mogu usredotočiti na poboljšanje mogućnosti upotrebe nove tehnologije kako bi se žrtve bolje informiralo o naknadi. Informacije bi trebale biti interaktivne te prilagođene i pristupačne svim korisnicima. Države članice trebale bi razmotriti mogućnost da, osim na nacionalnim jezicima, informacije budu dostupne barem na engleskom jeziku. Države članice potiču se i na razvoj elektroničkih usluga i korisnicima prilagođenih obrazaca za podnošenje zahtjeva za naknadu.

6.

OSNAŽE informiranost službenika koji će vjerojatno doći u kontakt sa žrtvama o sustavima državnih naknada, primjerice osiguravanjem osposobljavanja. Nadalje, države članice pozivaju se da razmotre treba li se osposobljavanje iz članka 25. Direktive o pravima žrtava osigurati i tijelima nadležnima za naknade.

7.

U POTPUNOSTI ISKORISTE financijske instrumente EU-a u promicanju prava žrtava kaznenih djela, među ostalim, primjerice razvojem i uspostavom interaktivnih i korisnicima prilagođenih nacionalnih internetskih stranica, telefonskih linija za pomoć i mobilnih aplikacija za tijela nadležna za naknade u državama članicama.

---

(1)  Izvješće je navedeno u dokumentu 8629/19.

1

(2)  9719/18.

2

(3)  9543/14.

3

(4)  SL L 88, 31.3.2017., str. 6.

4

(5)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

5

(6)  SL L 303, 28.11.2018., str. 1.

6

(7)  ENVR je osnovan radi provedbe Zaključaka Vijeća o osnivanju neformalne europske mreže za prava žrtava, usvojenih u lipnju 2016. (9997/16).

7

(8)  Odluka Vijeća 2008/976/PUP od 16. prosinca 2008. o Europskoj pravosudnoj mreži (SL L 348, 24.12.2008., str. 130.).

8

(9)  Odluka Vijeća 2009/902/PUP od 30. studenoga 2009. o osnivanju Europske mreže za sprečavanje kriminala (EUCPN) i stavljanju izvan snage Odluke 2001/427/PUP (SL L 321, 8.12.2009., str. 44.).

9

(10)  SL L 261, 6.8.2004., str. 15.

10

(11)  SL L 76, 22.3.2005., str. 16.

11

---

| 16.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 422/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 422/9

---

Zaključci Vijeća o mjerama koje su alternativa zadržavanju: primjena sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode u području kaznenog pravosuđa

(2019/C 422/06)

Uvod

| 1. | Prema novom strateškom programu za razdoblje 2019. – 2024., koji je Europsko vijeće donijelo 20. lipnja 2019., zaštita građana i sloboda ključan je prioritet za sljedeći institucijski ciklus. Europska unija predana je nastavku i jačanju borbe protiv terorizma i prekograničnog kriminala te poboljšanju suradnje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Učinkoviti sustavi kaznenih sankcija imaju važnu ulogu u zaštiti građana i jamčenju sigurnosti. Primjenom kaznenih sankcija i mjera te načinom njihova izvršavanja doprinosi se sprečavanju ponovnog počinjenja kaznenih djela te, posljedično, utječe na sigurnost u društvu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izvršavanje kaznenih sankcija i mjera trebalo bi se temeljiti na znanju koje proizlazi iz relevantnih istraživanja kojima se ukazuje na činjenicu da se primjenom sankcija i mjera smanjuje ponovno počinjenje kaznenih djela i promiče sigurnost. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Teška kaznena djela zahtijevaju odgovarajuće odgovore, a zadržavanje je nužan instrument u sustavima kaznenih sankcija. Postoji, međutim, široki konsenzus o tome da bi zadržavanje trebalo upotrebljavati samo kao krajnju mjeru (ultima ratio) (1). Kao što to potvrđuju dugogodišnja istraživanja, primjena sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode, umjesto zadržavanja, ako je to primjereno i uzimajući u obzir pojedinačne okolnosti predmeta, može imati nekoliko prednosti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mjere koje su alternativa zadržavanju imaju važnu ulogu promicanja društvene rehabilitacije i reintegracije počinitelja kaznenih djela, što je jedan od ključnih ciljeva za njihovu primjenu (2). Te alternativne mjere imaju i nekoliko drugih prednosti jer se zahvaljujući njima posebice smanjuje stupanj ponovnog počinjenja kaznenih djela i, posljedično, unaprjeđuje javna sigurnost. One se mogu primjenjivati u interesu počinitelja kaznenih djela, ali i u interesu žrtava, potencijalnih budućih žrtava i, općenitije, društva. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mjere koje su alternativa zadržavanju postoje u svim državama članicama, primjerice u obliku uvjetnih kazni zatvora, rada za opće dobro, novčanih kazni i elektroničkog nadzora. Nadalje, budućem učinkovitijem sustavu sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode mogao bi doprinijeti novi razvoj tehnologije i digitalizacije. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Iznimno je važno uzeti u obzir i žrtve kaznenih djela. U pogledu kaznenih djela prikladnih za mirenje, restorativna pravda može ponuditi mogućnosti za postupanja u slučajevima kaznenih djela, i to uvažavanjem uloge žrtve i šireg društva te usmjeravanjem na otklanjanje štete koju je prouzročio počinitelj kaznenog djela. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zadržavanje se ne primjenjuje samo kao kaznenu sankciju, već se uvelike upotrebljava i u fazi postupka koja prethodi suđenju. Stoga bi se mjere koje su alternativa zadržavanju trebale uzeti u obzir duž cijelog lanca kaznenog pravosuđa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kad je riječ o pojedinačnim predmetima, relevantna tijela određuju odgovarajuću sankciju ili mjeru. Države članice općenito mogu razmotriti koristi od omogućavanja primjene sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode tijekom cijelog kaznenog postupka te, ako se to smatra prikladnim i učinkovitim, promicati njihovu primjenu. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sustavi kaznenih sankcija u nadležnosti su država članica te među njima postoje razlike. Stoga bi se na razini EU-a trebalo usmjeriti na nezakonodavne mjere. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Uz prethodno navedene koristi očekuje se da bi povećana primjena sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode mogla imati pozitivne učinke i na pitanja kao što su prenapučenost zatvora, nezadovoljavajući zatvorski uvjeti, radikalizacija u zatvorima i prepreke koje postoje u uzajamnom priznavanju u kaznenim stvarima, a to su pitanja koja se posljednjih godina isticalo u različitim forumima EU-a. |
| --- | --- |

11.

Mjere koje su alternativa zadržavanju – kontekst politika

| 12. | Mjere koje su alternativa zadržavanju već su nekoliko godina i u mnogim kontekstima, eksplicitno ili implicitno, na dnevnom redu EU-a. U Haškom programu iz 2004. i Stockholmskom programu iz 2009. zadržavanje i mjere koje su alternativa zadržavanju prepoznati su kao važno područje pravosudne politike EU-a. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Komisija je 2011. predstavila Zelenu knjigu o „primjeni kaznenopravnog zakonodavstva EU-a u području zadržavanja” (3). U tome dokumentu, među ostalim, navodi se da bi tješnju pravosudnu suradnju među državama članicama moglo biti teško razviti ako se ne uloži više napora u poboljšanje uvjeta u pritvoru i ne promiču mjere koje su alternativa zatvorskim kaznama. |
| --- | --- |

13.

| 14. | U rezoluciji od 5. listopada 2017. o zatvorskim sustavima i uvjetima u zatvorima (4) Europski parlament napomenuo je da je prenapučenost zatvora u Europi vrlo raširena, ali i da povećanje zatvorskih kapaciteta nije jedino rješenje tog problema. Parlament je nadalje ustrajao u tome da bi trebalo uvesti djelotvorno dugoročno upravljanje zatvorskim sustavima kojim bi se broj zatvorenika smanjio češćom primjenom kazni koje ne uključuju oduzimanje slobode. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Uz navedeno, u zaključcima Vijeća od 20. studenoga 2015. o poboljšanju kaznenopravnog odgovora na radikalizaciju koja dovodi do terorizma i nasilnog ekstremizma (5) navode se mjere koje su alternativa zadržavanju u svim fazama kaznenog postupka kao moguće djelovanje pri razmatranju odgovorâ kaznenog pravosuđa na radikalizaciju. |
| --- | --- |

15.

| 16. | U skladu s člankom 82. stavkom 1. UFEU-a pravosudna suradnja u kaznenim stvarima u Uniji temelji se na načelu uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka. Načelo uzajamnog priznavanja temelji se na uzajamnom povjerenju država članica. Sud Europske unije u svojoj je presudi od 5. travnja 2016. u predmetu Aranyosi i Căldăraru (6) naveo da loši zatvorski uvjeti u državama članicama mogu narušiti uzajamno povjerenje i ugroziti uzajamno priznavanje te naglasio da je nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje zabranjeno Poveljom o temeljnim pravima. Slijedom presude Vijeće je u prosincu 2018. tijekom austrijskog predsjedanja usvojilo zaključke o „promicanju uzajamnog priznavanja jačanjem uzajamnog povjerenja” (7). Prema tim zaključcima države članice potiče se da donesu zakonodavstvo kojim se, ako je to prikladno, omogućuje primjena mjera koje su alternativa zadržavanju kako bi se smanjio broj osoba u ustanovama za zadržavanje te time unaprjeđivao cilj društvene rehabilitacije, uzimajući pritom u obzir činjenicu da je uzajamno povjerenje često narušeno zbog loših uvjeta u pritvoru i problema prenapučenih zatvora. Sud je zahtjeve iz presude u predmetu Aranyosi i Căldăraru dodatno pojasnio u nedavnoj presudi u predmetu Dorobantu (8). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Vijeće Europe već ima dugu tradiciju bavljenja pitanjima zadržavanja te primjene sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode te je ujedno prikupilo opširna znanja o toj temi. EU-u bi stoga mogla koristiti tješnja suradnja u tome pogledu s Vijećem Europe. |
| --- | --- |

17.

Daljnji koraci

| 18. | Na sastanku u srpnju 2019. ministri i ministrice pravosuđa i unutarnjih poslova potvrdili su da je potrebno riješiti složena pitanja u vezi sa zatvorskim uvjetima, prenapučenosti zatvora te radikalizacijom u njima, kao i suradnjom u kaznenim stvarima. Ministri i ministrice ujedno su istaknuli da je u narednim godinama važno primjenu mjera koje su alternativa zadržavanju unaprijediti u državama članicama te su pri tome istaknuli prednosti njihove moguće primjene. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Pozdravljen je napredak postignut u državama članicama u pogledu primjene mjera koje su alternativa zadržavanju u fazi koja prethodi suđenju i u fazi nakon tog suđenja. Daljnji porast primjene sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode kao rješenja koja su alternativa zadržavanju tijekom cijelog kaznenog postupka, ako se takvo što smatra prikladnim, trebao bi u sljedećim godinama biti zajednički cilj diljem EU-a. |
| --- | --- |

19.

| 20. | U okviru devetog kruga uzajamnih evaluacija bit će, među ostalim, analizirane okvirne odluke o probacijskim mjerama i alternativnim sankcijama (2008/947/PUP) i o europskom nalogu za nadzor (2009/829/PUP) te će se prikupiti vrijedne informacije o razlozima za dosadašnju ograničenu primjenu tih instrumenata. Potrebno je, međutim, prikupiti šire informacije o primjeni sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode u državama članicama te održati raspravu o mogućim različitim koristima takvih sankcija i mjera. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Razmjena najboljih praksi koristan je način da države članice uče jedne od drugih te da poboljšaju svoje zakonodavstvo, postupke i prakse. EU također može ostvariti koristi od tješnje suradnje s Vijećem Europe i drugim relevantnim organizacijama. |
| --- | --- |

21.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE STOGA ZAKLJUČUJE:

I.   Djelovanja koja treba poduzeti na nacionalnoj razini

| 1. | Države članice potiču se da istraže mogućnosti za unapređenje, ako je to primjereno, primjene sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode, kao što su uvjetne kazne zatvora, rad za opće dobro, novčane kazne, elektronički nadzor i slične mjere koje se temelje na novim tehnologijama. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Države članice potiču se da razmotre omogućavanje primjene različitih oblika prijevremenog ili uvjetnog puštanja na slobodu. Cilj je počinitelje kaznenih djela bolje pripremiti za reintegraciju u društvo te pomoći u sprečavanju ponovnog počinjenja kaznenih djela. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Države članice potiču se da razmotre mogućnosti za primjenu restorativne pravde, kao i koristi od nje. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Države članice potiču se da u svojim zakonodavstvima mogućnost primjene mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode predvide i u fazi kaznenog postupka koja prethodi suđenju. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Države članice potiču se da se pobrinu za to da informacije o zakonodavstvu o sankcijama i mjerama koje ne uključuju oduzimanje slobode budu lako dostupne stručnjacima tijekom kaznenog postupka. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Države članice potiču se da podignu razinu osviještenosti pravnih stručnjaka o koristima od mjera koje su alternativa zadržavanju te o dostupnosti i tehničkim značajkama postojećih alata, kao što je elektronički nadzor. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Države članice potiču se da pravnim stručnjacima osiguraju osposobljavanje o primjeni mjera koje su alternativa zadržavanju, među ostalim restorativnoj pravdi, te o postojećim preporukama koje je na tu temu izradilo Vijeće Europe. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Države članice potiču se da razviju ili poboljšaju osposobljavanje za zatvorsko i probacijsko osoblje, suce, tužitelje i branitelje o sadržaju i primjeni okvirnih odluka o probacijskim mjerama i alternativnim sankcijama (2008/947/PUP) i o europskom nalogu za nadzor (2009/829/PUP) te da podignu razinu osviještenosti o mogućnostima za primjenu sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode tijekom cijelog kaznenog postupka. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Što se tiče primjene mjera koje su alternativa zadržavanju, države članice potiču se da osobitu pozornost posvete potrebama ranjivih osoba kao što su djeca, osobe s invaliditetom i žene tijekom trudnoće i nakon poroda. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Države članice potiču se da poboljšaju prikupljanje podataka o primjeni sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode te o primjeni okvirnih odluka o probacijskim mjerama i alternativnim sankcijama (2008/947/PUP) i o europskom nalogu za nadzor (2009/829/PUP). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Države članice potiču se da poboljšaju kapacitete probacijskih službi, uključujući nadzor sankcija koje ne uključuju oduzimanje slobode. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Države članice potiču se da međusobno i s Komisijom razmjenjuju najbolje prakse u pogledu svih aspekata sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode kako bi na taj način učili jedni od drugih. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Države članice ujedno se potiču da nastave ulagati napore za poboljšanje zatvorskih uvjeta, suzbijanje prenapučenosti zatvora te da podupiru reintegraciju počinitelja kaznenih djela u društvo uzimajući pri tome u obzir učinak na smanjenje ponavljanja kaznenih djela i rizik od radikalizacije u zatvorima. |
| --- | --- |

13.

II.   Djelovanja koja treba poduzeti na razini EU-a

| 1. | Komisiju se poziva da u okviru svojeg rada istraži mogućnosti za promicanje primjene sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode te da među oblikovateljima politika i stručnjacima podigne razinu osviještenosti o koristima sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisiju se poziva da procijeni potrebu za provedbom usporedne studije u okviru koje bi se u svim državama članicama analizirala primjena sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode kako bi se time poduprla diseminacija najboljih nacionalnih praksi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisiju se poziva da nastavi unaprjeđivati provedbu okvirnih odluka EU-a o probacijskim mjerama i alternativnim sankcijama (2008/947/PUP) te o europskom nalogu za nadzor (2009/829/PUP), pri čemu treba uzeti u obzir informacije prikupljene tijekom devetog kruga uzajamnih evaluacija. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisiju se poziva da razvije osposobljavanje za suce i tužitelje s pomoću Europske mreže za pravosudno osposobljavanje (EJTN), kao i za zatvorsko i probacijsko osoblje na razini EU-a s pomoću Europske mreže akademija za izobrazbu službenika zatvorskih sustava (EPTA) koja se trenutačno financira u okviru programa Pravosuđe. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Komisiju se poziva da pokrene redovite sastanke stručnjaka o zadržavanju te sankcijama i mjerama koje ne uključuju oduzimanje slobode kako bi se potaknula razmjena najboljih praksi među stručnjacima diljem svih država članica u pogledu nacionalnih politika i praksi u tome području. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisiju se poziva da razmotri načine za dodjelu financijskih sredstava državama članicama u svrhu daljnjeg razvoja probacijskih službi, uključujući nadzor sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode, te poboljšanja zatvorskih objekata. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisiju se poziva da nastavi podupirati Europsku organizaciju za zatvorske i korekcijske sustave (EuroPris), Europsku organizaciju za probaciju (CEP) i Europski forum za restorativnu pravdu (EFRJ), koji se trenutačno financiraju u okviru programa Pravosuđe. Poziva se da prouči mogućnosti za tješnju suradnju s tim organizacijama, posebice podupiranjem rada CEP-a pri prikupljanju podataka o mjerama koje su alternativa zadržavanju u državama članicama. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europsku pravosudnu mrežu (EJN) potiče se da na svojim sastancima nastavi održavati rasprave o primjeni okvirnih odluka o probacijskim mjerama i alternativnim sankcijama (2008/947/PUP) i o europskom nalogu za nadzor (2009/829/PUP). Time se želi utvrditi prepreke praktičnoj primjeni instrumenata i iznaći načine za povećanje primjene takvih instrumenata. |
| --- | --- |

8.

| 9. | EJN se potiče da nastavi redovito ažurirati Europski pravosudni atlas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | EJN se poziva da razmotri prikupljanje informacija na svojim internetskim stranicama o različitim sankcijama i mjerama koje ne uključuju oduzimanje slobode u svakoj državi članici. U tu se svrhu moguće je razmatranje suradnje s bilo kojom relevantnom organizacijom, među ostalim Europskom organizacijom za probaciju (CEP). |
| --- | --- |

10.

III.   Djelovanja koja treba poduzeti u svrhu unapređenja suradnje s Vijećem Europe i drugim relevantnim organizacijama

| 1. | EU bi trebao blisko surađivati s Vijećem Europe i drugim relevantnim organizacijama kako bi se iznašle mogućnosti za ostvarivanje sinergije rada na zadržavanju i primjene sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija i države članice potiču se na unapređenje suradnje s Vijećem Europe i drugim relevantnim organizacijama kako bi se podigla razina osviještenosti o koristima od primjene sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode. Komisija se poziva da nastavi surađivati s Vijećem Europe pružanjem financijske potpore prikupljanju statističkih podataka u vezi sa zatvorima i probacijom (statistike SPACE) i djelovanju mreže nacionalnih mehanizama za prevenciju u EU-u. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisija i države članice pozivaju se da razmotre načine za promicanje diseminacije tekstova Vijeća Europe o utvrđivanju normi te relevantne sudske prakse Europskog suda za ljudska prava i preporuka CPT-a u vezi sa zadržavanjem i primjenom sankcija i mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Vidjeti npr. točku 4. uvodnih izjava Preporuke Rec(2006)2 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o europskim zatvorskim pravilima: „Nikome ne smije biti oduzeta sloboda, osim ako su iscrpljene sve druge mogućnosti i ako je to u skladu s postupkom propisanim zakonom”. U svojoj je sudskoj praksi Europski sud za ljudska prava više od tisuću puta uputio na te preporuke.

(2)  Vidjeti, primjerice, Zaključke Vijeća od 8. ožujka 2018.: Promicanje alternative prisilnim sankcijama za prijestupnike koji upotrebljavaju droge (dokument 6931/18), kao i Strategiju Europske unije za borbu protiv droga za razdoblje 2013. – 2020. (SL C 402, 29.12.2012., str. 1.) i Plan djelovanja Europske unije za borbu protiv droga za razdoblje 2017. – 2020. (SL C 215, 5.7.2017., str. 21.).

(3)  COM (2011) 327 final.

(4)  A8-0251/2017.

(5)  14419/15, od 20. studenoga 2015.

(6)  Presuda od 5. travnja 2016. u spojenim predmetima C-404/15 i C-659/15, Aranyosi i Căldăraru.

(7)  SL C 449, 13.12.2018., str. 6.

(8)  U presudi od 15. listopada 2019. u predmetu C-128/18, Dorobantu, Sud je pojasnio zahtjeve za pravosudno tijelo izvršenja u predmetima u vezi s europskim uhidbenim nalozima i postupcima predaje između država članica.

---

Europska komisija

| 16.12.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 422/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 422/14

---

Tečajna lista eura (1)

13. prosinca 2019.

(2019/C 422/07)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1174 |
| JPY | japanski jen | 122,43 |
| DKK | danska kruna | 7,4731 |
| GBP | funta sterlinga | 0,83508 |
| SEK | švedska kruna | 10,4490 |
| CHF | švicarski franak | 1,0982 |
| ISK | islandska kruna | 137,00 |
| NOK | norveška kruna | 10,0630 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,508 |
| HUF | mađarska forinta | 328,85 |
| PLN | poljski zlot | 4,2726 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,7795 |
| TRY | turska lira | 6,4822 |
| AUD | australski dolar | 1,6159 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4712 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7062 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6873 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5106 |
| KRW | južnokorejski von | 1 308,97 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,1393 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7900 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4398 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 626,84 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6199 |
| PHP | filipinski pezo | 56,441 |
| RUB | ruski rubalj | 69,9930 |
| THB | tajlandski baht | 33,729 |
| BRL | brazilski real | 4,5664 |
| MXN | meksički pezo | 21,2518 |
| INR | indijska rupija | 79,0610 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1174

JPY

japanski jen

122,43

DKK

danska kruna

7,4731

GBP

funta sterlinga

0,83508

SEK

švedska kruna

10,4490

CHF

švicarski franak

1,0982

ISK

islandska kruna

137,00

NOK

norveška kruna

10,0630

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,508

HUF

mađarska forinta

328,85

PLN

poljski zlot

4,2726

RON

rumunjski novi leu

4,7795

TRY

turska lira

6,4822

AUD

australski dolar

1,6159

CAD

kanadski dolar

1,4712

HKD

hongkonški dolar

8,7062

NZD

novozelandski dolar

1,6873

SGD

singapurski dolar

1,5106

KRW

južnokorejski von

1 308,97

ZAR

južnoafrički rand

16,1393

CNY

kineski renminbi-juan

7,7900

HRK

hrvatska kuna

7,4398

IDR

indonezijska rupija

15 626,84

MYR

malezijski ringit

4,6199

PHP

filipinski pezo

56,441

RUB

ruski rubalj

69,9930

THB

tajlandski baht

33,729

BRL

brazilski real

4,5664

MXN

meksički pezo

21,2518

INR

indijska rupija

79,0610

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---