# Europeiska unionens C 416/2019

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 416 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 62 årgången11 december 2019 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 416

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

62 årgången11 december 2019

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 416/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9475 — TDR/BCA) (
  1
  ) | 1 |
| 2019/C 416/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8948 — Spirit/Asco) (
  1
  ) | 2 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2019/C 416/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9475 — TDR/BCA) (
  1
  )

1

1

2019/C 416/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8948 — Spirit/Asco) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2019/C 416/03 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om bekämpning av korruption inom idrotten | 3 |
| 2019/C 416/04 | EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet – Rapport från uppförandekodgruppen (företagsbeskattning) med förslag på ändringar av bilaga II till rådets slutsatser av den 12 mars 2019 | 9 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 416/05 | Eurons växelkurs — 10 december 2019 | 11 |
| 2019/C 416/06 | Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 januari 2020 (Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 [ EUT L 140, 30.4.2004, s. 1
  ]) | 12 |
| | Revisionsrätten |
| 2019/C 416/07 | Särskild rapport nr 23/2019 Stabilisering av jordbrukarnas inkomster: uppsättningen av verktyg är bred, men lågt utnyttjande av instrument och överkompensation måste åtgärdas | 13 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2019/C 416/03

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om bekämpning av korruption inom idrotten

3

2019/C 416/04

EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet – Rapport från uppförandekodgruppen (företagsbeskattning) med förslag på ändringar av bilaga II till rådets slutsatser av den 12 mars 2019

9

Europeiska kommissionen

2019/C 416/05

Eurons växelkurs — 10 december 2019

11

2019/C 416/06

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 januari 2020 (Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 [ EUT L 140, 30.4.2004, s. 1
  ])

Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 [ EUT L 140, 30.4.2004, s. 1

])

12

Revisionsrätten

2019/C 416/07

Särskild rapport nr 23/2019 Stabilisering av jordbrukarnas inkomster: uppsättningen av verktyg är bred, men lågt utnyttjande av instrument och överkompensation måste åtgärdas

13

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 416/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M. 9629 – Faurecia/SAS) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 14 |
| 2019/C 416/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9635 – BNP Paribas/Ageas/Koninklijke Belgische Touring Club/Optimile) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 16 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 416/10 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 18 |
| 2019/C 416/11 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 26 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2019/C 416/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M. 9629 – Faurecia/SAS) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

14

2019/C 416/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9635 – BNP Paribas/Ageas/Koninklijke Belgische Touring Club/Optimile) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

16

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2019/C 416/10

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

18

2019/C 416/11

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 11.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 416/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 416/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9475 — TDR/BCA)

(Text av betydelse för EES)

(2019/C 416/01)

Kommissionen beslutade den 22 oktober 2019 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M9475. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M9475. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 11.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 416/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 416/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8948 — Spirit/Asco)

(Text av betydelse för EES)

(2019/C 416/02)

Kommissionen beslutade den 20 mars 2019 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b jämförd med artikel 6.2i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M8948. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M8948. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 11.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 416/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 416/3

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om bekämpning av korruption inom idrotten

(2019/C 416/03)

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM KONSTATERAR ATT:

| 1. | idrottens grund vilar på glädjen i att anstränga sig, det pedagogiska värdet av goda förebilder, socialt ansvarstagande och respekt för universella grundläggande etiska principer, (1) |
| --- | --- |

1.

| 2. | korruption inom idrotten inte är något nytt fenomen; ett ökande antal fall har uppdagats under de senaste 20 åren på grund av betydande förändringar inom idrottsindustrin, främst i samband med den ökande kommersialiseringen och mediebevakningen av idrott, vilket leder till ökade intäkter och finansiella flöden, |
| --- | --- |

2.

| 3. | kampen mot korruption inom idrotten har förts på många olika sätt av olika aktörer och att man har åstadkommit en del goda resultat under årens lopp, |
| --- | --- |

3.

| 4. | uppmärksammade korruptionsfall har visat på den skada korruption kan orsaka när det gäller idrottens anseende i fråga om integritet och rent spel; korruption bäddar också för ekonomisk ineffektivitet samt undergräver förtroendet för regeringar, offentliga institutioner och demokratin i allmänhet, |
| --- | --- |

4.

| 5. | det inom idrotten förekommer korruption både när det gäller tävlingssituationer och ledningsfunktioner; (2) korruption inom idrotten tar sig många uttryck, däribland tagande och givande av mutor, handel med inflytande, missbruk av tjänsteställning, manipulation av resultat inom idrott och penningtvätt; korruption möjliggörs genom brist på regler eller bristfälligt verkställande av befintliga regler om intressekonflikter, eller genom ”svängdörrar” mellan offentlig och privat sektor; det kan dessutom finnas ett samband mellan korruption och dopning, |
| --- | --- |

5.

| 6. | korruption inom idrotten har kunnat ses i olika sammanhang, från verksamheter utan vinstsyfte till internationella evenemang på hög nivå; den komplexa karaktären hos korruption inom idrotten har skapat stora utmaningar för ledare och beslutsfattare inom idrotten när det gäller att identifiera var problemen finns och att ta fram åtgärder för att lösa dessa problem och slå vakt om idrottens integritet, |
| --- | --- |

6.

| 7. | det internationella samfundet, på FN-nivå, och i synnerhet i Agenda 2030 för hållbar utveckling, har konstaterat att idrott är en viktig faktor för en hållbar utveckling (3), men även noterat de skadliga effekter korruption har på den ekonomiska och sociala utvecklingen, samt åtagit sig att avsevärt minska korruption och mutor i alla former; (4) bekämpning av korruption och samarbete med partnerländer för att främja åtgärder mot korruption är en del av EU:s och dess medlemsstaters politik för utvecklingssamarbete, (5) |
| --- | --- |

7.

BEAKTAR ATT

| 8. | det, trots att särskilda former av korruption inom idrotten har stått på dagordningen för samarbetet på EU-nivå under flera år, inte finns någon övergripande EU-strategi för korruptionsbekämpning på idrottsområdet, |
| --- | --- |

8.

| 9. | det, för att man ska kunna hantera denna komplexa fråga på idrottsområdet på ett framgångsrikt sätt, krävs en långsiktig strategi, som bör inbegripa fastställandet av en gemensam EU-strategi för att bekämpa korruption inom idrotten, samt en kartläggning av korruptionsrisker, deras bakomliggande orsaker och de befintliga rättsliga ramarna och mekanismerna, |
| --- | --- |

9.

FRAMHÅLLER ATT

| 10. | bekämpning av korruption är ett gemensamt ansvar för alla aktörer på idrottsområdet, inbegripet nationella, europeiska och internationella idrottsorganisationer, idrottsklubbar, andra relevanta organisationer i det civila samhället, offentliga förvaltningar, brottsbekämpande organ, idrottsagenter, idrottsutövare och deras omgivning, vadhållningsindustrin, laboratorier, sponsorer och media, och denna kamp ligger i samtliga dessa aktörers intresse, |
| --- | --- |

10.

| 11. | brister i styrningen av idrottsorganisationer samt i den offentliga sektorn kan hindra deras förmåga att förebygga och bekämpa korruption och äventyra idrottsutövarnas deltagande och arbetsvillkor, |
| --- | --- |

11.

| 12. | skydd av visselblåsare är en avgörande faktor i kampen mot korruption, särskilt när det gäller att identifiera och upptäcka korruption inom idrotten, |
| --- | --- |

12.

| 13. | det, i de grundläggande principerna för god styrning inom idrotten, som ett minimikrav ingår demokratiska strukturer, regelbundna och öppna valprocesser, kompetent och etisk organisation och ledning, ansvarsskyldighet och insyn i beslutsfattande och finansiella transaktioner samt rättvisa när det gäller hanteringen av medlemskap, inbegripet vad gäller jämställdhet och solidaritet, (6) |
| --- | --- |

13.

| 14. | korruption, olaglig handel med vapen, penningtvätt och organiserad brottslighet i fördragen erkänns som ”några av de områden med särskilt allvarlig brottslighet med ett gränsöverskridande inslag till följd av brottens karaktär eller effekter eller av ett särskilt behov av att bekämpa dem på gemensamma grunder” för vilka minimiregler om fastställande av brottsrekvisit och påföljder får fastställas; (7) det är av gemensamt intresse att säkerställa att alla medlemsstater har en verksam politik mot korruption och att EU stöder medlemsstaterna i detta arbete, inbegripet på idrottsområdet, |
| --- | --- |

14.

| 15. | idrottens styrande organ bör kunna upprätthålla en hög grad av självständighet när det gäller att fullgöra sin uppgift på alla områden inom idrotten; detta innebär ett underförstått erkännande av att en sådan självständighet måste uppnås genom god styrning och upprätthållande av högsta standard för integritet inom respektive idrott; (8) idrottsrörelsen har under flera år lanserat projekt, nätverk och andra initiativ för att bekämpa korruption inom idrotten; detta arbete bör beaktas och vidareutvecklas när ytterligare åtgärder övervägs, |
| --- | --- |

15.

| 16. | europeiska och internationella organisationer, såsom FN, OECD, Europarådet, Interpol och Europol, liksom G20 (9), har infört åtgärder i kampen mot korruption i allmänhet och, mer specifikt, i kampen mot korruption inom idrotten; EU:s åtgärder bör bygga på befintligt internationellt samarbete och främja och komplettera sådant samarbete där mervärde kan hittas, |
| --- | --- |

16.

| 17. | befintliga och nya nätverksformer kan underlätta det gemensamma målet att förebygga korruption och främja god styrning genom att föra samman mellanstatliga organisationer, internationella idrottsorganisationer och regeringar samt genom att kombinera de olika aktörernas insatser i kampen mot korruption inom idrotten; det internationella partnerskapet mot korruption inom idrotten (Ipacs) är ett möjligt exempel på ett sådant framtida informellt samarbete, |
| --- | --- |

17.

| 18. | medlemsstaterna har en viktig roll att spela i genomförandet av internationella åtaganden; de bör i samarbete med idrottsorganisationer främja och stödja genomförandet av principer för god styrning på nationell, regional och lokal nivå, i synnerhet genom att tillämpa nolltolerans för korruption inom idrotten, genom att övervaka genomförandet av principerna för god styrning i den nationella idrottsrörelsen eller genom att inkludera goda styrelseformer i kriterierna för tilldelning av offentliga bidrag till idrotten, |
| --- | --- |

18.

| 19. | ett effektivt samarbete mellan relevanta befintliga strukturer och en kombination av resurser kommer att behövas för ett framgångsrikt genomförande av åtgärderna mot korruption på alla nivåer, |
| --- | --- |

19.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT, I ENLIGHET MED SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PÅ LÄMPLIGA NIVÅER

| 20. | stärka insatserna för att förebygga och bekämpa korruption inom idrotten, inbegripet genom att säkerställa att lämpliga lagstiftande och brottsbekämpande åtgärder vidtas, |
| --- | --- |

20.

| 21. | uppmuntra och främja åtgärder och verksamhet för att förebygga och förbjuda repressalier och införa skyddsåtgärder för att skydda visselblåsare från att uteslutas, degraderas och skrämmas eller utsättas för andra former av repressalier, samtidigt som alla parters rättigheter respekteras fullt ut, |
| --- | --- |

21.

| 22. | i samarbete med idrottsorganisationer upprätta eller se över nationella handlingsplaner och/eller instrument för att förebygga och bekämpa korruption inom idrotten, i syfte att införa nolltolerans mot korruption inom idrotten, |
| --- | --- |

22.

| 23. | främja korrekt genomförande och övervakning av principerna för god styrning av idrottsrörelsen för att förebygga korruption inom idrotten, |
| --- | --- |

23.

| 24. | se över möjliga åtgärder i samband med beviljandet av offentlig finansiering på grundval av organisationernas engagemang för att genomföra åtgärder för god styrning och korruptionsbekämpning, |
| --- | --- |

24.

| 25. | öka medvetenheten och tillhandahålla grundutbildning och fortbildning för berörda tjänstemän, inbegripet dem som arbetar inom brottsbekämpning, och aktörer som är involverade i strategier för korruptionsbekämpning som är relevanta för idrotten, |
| --- | --- |

25.

| 26. | tillsammans med kommissionen undersöka hur man kan lösa dödläget när det gäller Europarådets konvention om manipulation av resultat inom idrott, vilken trädde i kraft den 1 september 2019, i syfte att göra det möjligt för EU och alla dess medlemsstater att slutföra sina respektive ratificeringsprocesser och ansluta sig till konventionen så snart som möjligt, |
| --- | --- |

26.

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

| 27. | mot bakgrund av tidigare arbete på detta område föreslå en sammanhängande sektorsövergripande handlingsplan om korruption när det gäller tävlingssituationer och ledningsfunktioner inom idrotten, som vid behov ska innehålla ett förslag till en rådsrekommendation, |
| --- | --- |

27.

| 28. | främja samarbete och synergier med och mellan medlemsstaterna samt med andra internationella organisationer och nätverk, särskilt Europarådet, och öka medvetenheten om detta samarbete och dess resultat, |
| --- | --- |

28.

| 29. | sörja för dialog mellan offentliga myndigheter och idrottsrörelsen om kampen mot korruption inom idrott och stärka denna dialog samt, tillsammans med internationella idrottsorganisationer, stödja initiativ för att förhindra korruption vid internationella evenemang och gränsöverskridande tävlingar, |
| --- | --- |

29.

| 30. | bedöma hur programmen och instrumenten inom nästa fleråriga budgetram kan stödja genomförandet av åtgärder mot korruption inom idrotten, |
| --- | --- |

30.

| 31. | utnyttja den idrottsrelaterade finansieringsdelen i programmet Erasmus+, liksom andra relevanta finansieringsprogram, för att främja dels förebyggande åtgärder i kampen mot korruption, dels god styrning inom idrotten samt utbyte av god praxis och politik mellan medlemsstaterna och berörda parter, |
| --- | --- |

31.

| 32. | överväga att inkludera korruption inom idrotten i EU:s program för utbyte av erfarenheter i kampen mot korruption (10) och integrera idrotten i kommissionens initiativ i kampen mot korruption, |
| --- | --- |

32.

| 33. | fortsätta att bistå medlemsstaternas myndigheter genom stödtjänsten för strukturreformer för att förbättra förebyggandet av och kampen mot korruption inom idrotten, |
| --- | --- |

33.

UPPMANAR IDROTTSRÖRELSEN ATT

| 34. | öka sina insatser när det gäller skydd av idrottens integritet och ytterligare engagera sig i att förebygga och bekämpa korruption inom idrotten genom att ta initiativ till effektiva korruptionsbekämpande åtgärder och sanktioner på grundval av en riskbedömning och genom att genomföra dem med nolltolerans från gräsrotsnivå till högsta nivå, |
| --- | --- |

34.

| 35. | anta hållbara metoder och åta sig att följa en uppförandekod för god styrning, inbegripet ett robust efterlevnadssystem med övervakning, sanktioner och kapacitetsuppbyggnad, |
| --- | --- |

35.

| 36. | öka medvetenheten, tillhandahålla grundutbildning och fortbildning, införa rekommendationer och sprida bästa praxis om förebyggande av korruption inom idrotten, inbegripet god styrning, på alla nivåer, |
| --- | --- |

36.

| 37. | anta lämpliga disciplinära bestämmelser och förfaranden för sanktioner mot dem som är inblandade i korruption, och lämpliga åtgärder för att skydda visselblåsare, samtidigt som alla parters rättigheter ska respekteras fullt ut, |
| --- | --- |

37.

| 38. | i fråga om offentlig finansiering samarbeta med de offentliga myndigheterna vid framtagande av standarder för god styrning och bedömning av dessa standarders efterlevnad, |
| --- | --- |

38.

| 39. | samarbeta med brottsbekämpande myndigheter, organ och organisationer med ansvar för korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  De grundläggande olympiska principerna, Internationella olympiska kommittén, september 2015.

(2)  Se definitionerna i bilagan.

(3)  Förenta Nationernas resolutioner 70/1 – Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling (punkt 37) och 73/24 – Idrott som en faktor för hållbar utveckling.

(4)  Agenda 2030 för hållbar utveckling, mål 16 (delmål 16.5) https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

(5)  Punkt 50 och avsnitt 2.4 i Nytt europeiskt samförstånd om utveckling (2017).

(6)  Se Europarådets rekommendation CM/Rec(2005)8 från ministerkommittén till medlemsstaterna.

(7)  Artikel 83.1 i EUF-fördraget.

(8)  Future of Global Sport, 2019 ASOIF. Se även KOM(2011) 12 slutlig, Utveckling av idrottens europeiska dimension

(9)  Vid sitt toppmöte i Hamburg 2017 åtog sig G20-ledarna att fortsätta sitt arbete inriktat på integritet inom idrotten och uppmanade internationella idrottsorganisationer att intensifiera kampen mot korruption genom att uppnå högsta global standard för integritet och korruptionsbekämpning. I detta avseende åtog sig G20-ledarna att sträva efter en samsyn på risken för korruption i samband med bud om att stå värd för större idrottsevenemang.

(10)  Programmet för utbyte av erfarenheter lanserades av Europeiska kommissionen 2015 för att stödja medlemsstaterna, lokala icke-statliga organisationer och andra aktörer vid hantering av särskilda utmaningar som identifierats i EU:s rapport om insatserna mot korruption (rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – EU:s rapport om insatserna mot korruption) COM (2014) 38 final, 3.2.2014).

---

BILAGAN

1.   Hänvisningar

Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, erinrar om följande:

Europeiska unionen

| — | 1997 års konvention om kamp mot korruption som tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller Europeiska unionens medlemsstater är delaktiga i och 2003 års rambeslut om kampen mot korruption inom den privata sektorn |
| --- | --- |

—

1997 års konvention om kamp mot korruption som tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller Europeiska unionens medlemsstater är delaktiga i och 2003 års rambeslut om kampen mot korruption inom den privata sektorn

| — | Europeiska kommissionens vitbok om idrott, särskilt kapitel 4.6: Korruption, penningtvätt och andra former av finansiell brottslighet (juli 2007) (1) |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionens vitbok om idrott, särskilt kapitel 4.6: Korruption, penningtvätt och andra former av finansiell brottslighet (juli 2007) (1)

| — | EU:s expertgrupp för goda styrelseformer inom idrott (2011–2014): Principles of Good Governance in Sport (september 2013) |
| --- | --- |

—

EU:s expertgrupp för goda styrelseformer inom idrott (2011–2014): Principles of Good Governance in Sport (september 2013)

| — | Förordning (EU) nr 1288/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av ”Erasmus+”: Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott och om upphävande av besluten nr 1719/2006/EG, nr 1720/2006/EG och nr 1298/2008/EG (2) |
| --- | --- |

—

Förordning (EU) nr 1288/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av ”Erasmus+”: Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott och om upphävande av besluten nr 1719/2006/EG, nr 1720/2006/EG och nr 1298/2008/EG (2)

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2015 om den senaste tidens avslöjanden om fall av korruption på hög nivå i Fifa (2015/2730(RSP)) (3) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 juni 2015 om den senaste tidens avslöjanden om fall av korruption på hög nivå i Fifa (2015/2730(RSP)) (3)

| — | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om förstärkt integritet, transparens och god styrning i samband med större idrottsevenemang (maj 2016) (4) |
| --- | --- |

—

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om förstärkt integritet, transparens och god styrning i samband med större idrottsevenemang (maj 2016) (4)

| — | EU:s expertgrupp för goda styrelseformer inom idrott (2014 – 2017): Främjande av befintliga principer för goda styrelseformer (juli 2016) (5) |
| --- | --- |

—

EU:s expertgrupp för goda styrelseformer inom idrott (2014 – 2017): Främjande av befintliga principer för goda styrelseformer (juli 2016) (5)

| — | Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2017 om en integrerad politik när det gäller idrott: gott styre, tillgång och integritet (2016/2143(INI)) (6) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 2 februari 2017 om en integrerad politik när det gäller idrott: gott styre, tillgång och integritet (2016/2143(INI)) (6)

| — | Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU-arbetsplan för idrott (1 juli 2017–31 december 2020) (7) |
| --- | --- |

—

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en EU-arbetsplan för idrott (1 juli 2017–31 december 2020) (7)

| — | Mapping of corruption in sport in the EU, framtagen av Ecorys för Europeiska kommissionen (december 2018) (8) |
| --- | --- |

—

Mapping of corruption in sport in the EU, framtagen av Ecorys för Europeiska kommissionen (december 2018) (8)

| — | Gemensam förklaring från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen: Nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid, punkt 50 och avsnitt 2.4 (9) |
| --- | --- |

—

Gemensam förklaring från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen: Nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid, punkt 50 och avsnitt 2.4 (9)

| — | Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om bedömningen av risker för penningtvätt och finansiering av terrorism som påverkar den inre marknaden och berör gränsöverskridande verksamhet (juli 2019, COM (2019) 370 final), särskilt kapitel 2.1.6.1.1 om professionell fotboll |
| --- | --- |

—

Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om bedömningen av risker för penningtvätt och finansiering av terrorism som påverkar den inre marknaden och berör gränsöverskridande verksamhet (juli 2019, COM (2019) 370 final), särskilt kapitel 2.1.6.1.1 om professionell fotboll

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (PE-CONS 78/19) (10) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (PE-CONS 78/19) (10)

| — | Europeiska kommissionens åtagandeförteckning om god styrning |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionens åtagandeförteckning om god styrning

Förenta nationerna

| — | FN:s konvention mot korruption (2003) |
| --- | --- |

—

FN:s konvention mot korruption (2003)

| — | Den internationella konventionen mot dopning inom idrotten (2005) |
| --- | --- |

—

Den internationella konventionen mot dopning inom idrotten (2005)

| — | The United Nations Convention against Corruption:
  A Strategy for Safeguarding against Corruption in Major Public Events (2013) |
| --- | --- |

—

The United Nations Convention against Corruption:
  A Strategy for Safeguarding against Corruption in Major Public Events (2013)

| — | Agenda 2030 för hållbar utveckling (2015) (11) |
| --- | --- |

—

Agenda 2030 för hållbar utveckling (2015) (11)

| — | Kazan-handlingsplanen från Unescos sjätte internationella konferens för ministrar och högre tjänstemän med ansvar för gymnastik och idrott, Mineps VI (2017). |
| --- | --- |

—

Kazan-handlingsplanen från Unescos sjätte internationella konferens för ministrar och högre tjänstemän med ansvar för gymnastik och idrott, Mineps VI (2017).

Europarådet

| — | Ministerkommitténs rekommendation CM/Rec(2018)12 till medlemsstaterna om Europarådets bestämmelser om främjande av god styrning inom idrotten |
| --- | --- |

—

Ministerkommitténs rekommendation CM/Rec(2018)12 till medlemsstaterna om Europarådets bestämmelser om främjande av god styrning inom idrotten

| — | Europarådets konvention mot dopning (ETS nr 135) |
| --- | --- |

—

Europarådets konvention mot dopning (ETS nr 135)

| — | Europarådets civilrättsliga konvention om korruption (ETS nr 174) samt straffrättsliga konvention om korruption (ETS nr 173) och tilläggsprotokoll till den konventionen (ETS nr 191). |
| --- | --- |

—

Europarådets civilrättsliga konvention om korruption (ETS nr 174) samt straffrättsliga konvention om korruption (ETS nr 173) och tilläggsprotokoll till den konventionen (ETS nr 191).

| — | Europarådets konvention om manipulation av resultat inom idrott (ETS No 215) |
| --- | --- |

—

Europarådets konvention om manipulation av resultat inom idrott (ETS No 215)

Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD)

| — | OECD:s konvention om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser, antagen av förhandlingskonferensen den 21 november 1997. |
| --- | --- |

—

OECD:s konvention om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser, antagen av förhandlingskonferensen den 21 november 1997.

| — | Rekommendation från OECD-rådet för skatteåtgärder till ytterligare bekämpning av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser, 25 maj 2009 – C(2009)64 |
| --- | --- |

—

Rekommendation från OECD-rådet för skatteåtgärder till ytterligare bekämpning av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser, 25 maj 2009 – C(2009)64

Övrigt

| — | Transparency International: Global Corruption Report: Sport (23 februari 2016) |
| --- | --- |

—

Transparency International: Global Corruption Report: Sport (23 februari 2016)

| — | G20-ledarnas förklaring om att bygga en sammanlänkad värld (Hamburg den 7–8 juli 2017) |
| --- | --- |

—

G20-ledarnas förklaring om att bygga en sammanlänkad värld (Hamburg den 7–8 juli 2017)

2.   Definitioner

I dessa slutsatser gäller följande definitioner:

korruption när det gäller tävlingssituationer: korruption inom idrotten med anknytning till resultatet och/eller förloppet av en idrottstävling.

korruption när det gäller ledningsfunktioner: korruption inom idrotten som saknar anknytning till resultatet och/eller förloppet av en idrottstävling.

---

(1)  KOM(2007) 391 slutlig.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 50.

(3)  EUT C 407, 4.11.2016, s. 81.

(4)  EUT C 212, 14.6.2016, s. 14.

(5)  https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id = 25002&no = 1

(6)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 2.

(7)  EUT C 189, 15.6.2017, s. 5.

(8)  https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/71c67c33-1dff-11e9-8d04-01aa75ed71a1.

(9)  EUT C 210, 30.6.2017, s. 1.

(10)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/PE-78-2019-INIT/sv/pdf – Text antagen av rådet den 7 oktober 2019, ännu ej offentliggjord i EUT.

(11)  FN:s generalförsamlings resolution A/RES/70/1 av den 25 september 2015.

---

| 11.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 416/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 416/9

---

EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet – Rapport från uppförandekodgruppen (företagsbeskattning) med förslag på ändringar av bilaga II till rådets slutsatser av den 12 mars 2019

(2019/C 416/04)

Med verkan från och med dagen för offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning ska bilaga II till rådets slutsatser av den 12 mars 2019 om EU:s reviderade förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet (1), ändrad den 22 maj 2019 (2), den 21 juni 2019 (3), den 17 oktober 2019 (4) och den 14 november 2019 (5), ersättas med följande nya bilaga II:

”BILAGA II

Lägesrapport om samarbetet med EU i fråga om åtaganden som gjorts om att genomföra principer om god förvaltning i skattefrågor

1.   Insyn

1.1   Åtagande om att genomföra automatiskt informationsutbyte, antingen genom undertecknande av det multilaterala avtalet mellan behöriga myndigheter eller genom bilaterala avtal

Följande jurisdiktioner har åtagit sig att genomföra automatiskt informationsutbyte före utgången av 2019:

Palau och Turkiet

1.2   Medlemskap i det globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet (”det globala forumet”) och adekvat rating vad gäller informationsutbyte på begäran

Följande jurisdiktioner, som har åtagit sig att ha en tillräcklig rating före utgången av 2018, väntar på en kompletterande översyn från det globala forumet:

Anguilla, Marshallöarna och Curaçao

Följande jurisdiktioner har åtagit sig att bli medlemmar i det globala forumet och/eller ha en tillräcklig rating före utgången av 2019:

Palau, Turkiet och Vietnam

1.3   Undertecknande och ratificering av OECD:s multilaterala konvention om ömsesidig handräckning i skatteärenden eller nätverk för arrangemang som omfattar samtliga EU-medlemsstater

Följande jurisdiktioner har åtagit sig att underteckna och ratificera OECD:s multilaterala konvention om ömsesidig handräckning i skatteärenden eller att upprätta nätverk för arrangemang som omfattar samtliga EU-medlemsstater före utgången av 2019:

Armenien, Bosnien och Hercegovina, Botswana, Kap Verde, Eswatini, Jordanien, Maldiverna, Mongoliet, Montenegro, Namibia, Palau, Thailand och Vietnam

2.   Rättvis beskattning

2.1   Förekomsten av skadliga skattesystem

Följande jurisdiktion, som har åtagit sig att före utgången av 2018 ändra eller avskaffa sina skadliga skattesystem som omfattar tillverkningsverksamhet och liknande verksamhet som inte med lätthet kan flyttas, och som har uppvisat konkreta framsteg med inledandet av dessa reformer under 2018, har beviljats en tidsfrist fram till utgången av 2019 för att anpassa sin lagstiftning:

Marocko

Följande jurisdiktioner som har åtagit sig att ändra eller avskaffa sina skadliga skattesystem före utgången av 2018, men som hindrades från att göra detta på grund av verkliga institutionella eller konstitutionella problem trots konkreta framsteg under 2018, har beviljats en tidsfrist fram till utgången av 2019 för att anpassa sin lagstiftning.

Cooköarna och Maldiverna

Följande jurisdiktioner har åtagit sig att ändra eller avskaffa skadliga skattesystem före utgången av 2019:

Antigua och Barbuda, Australien, Belize, Curaçao, Marocko, Namibia, Saint Kitts och Nevis, Saint Lucia och Seychellerna

Följande jurisdiktion har åtagit sig att ändra eller avskaffa ett skadligt skattesystem före utgången av 2020:

Jordanien

2.2   Förekomsten av skattesystem som underlättar för offshore-strukturer som lockar till sig vinster som inte återspeglar verklig ekonomisk verksamhet

Följande jurisdiktioner, som har åtagit sig att åtgärda problemen som rör ekonomisk substans på området kollektiva investeringsfonder, har deltagit i en positiv dialog med gruppen och har fortsatt att vara samarbetsvilliga, har beviljats en tidsfrist fram till utgången av 2019 för att anpassa sin lagstiftning:

Bahamas, Bermuda, Brittiska Jungfruöarna och Caymanöarna

Följande jurisdiktion har åtagit sig att åtgärda problemen som hör samman med ekonomisk substans senast före utgången av 2019:

Barbados

3.   Åtgärder mot BEPS

3.1   Medlemskap i det inkluderande ramverket mot BEPS eller åtagande om genomförande av OECD:s minimistandarder för åtgärder mot BEPS

Följande jurisdiktioner har åtagit sig att bli medlemmar i det inkluderande ramverket mot BEPS eller genomföra OECD:s minimistandarder för åtgärder mot BEPS före utgången av 2019:

Montenegro

Följande jurisdiktioner har åtagit sig att bli medlemmar i det inkluderande ramverket mot BEPS eller genomföra OECD:s minimistandarder för åtgärder mot BEPS om och när ett sådant åtagande kan bli aktuellt:

Nauru, Niue och Palau

---

(1)  EUT C 114, 26.3.2019, s. 2.

1

(2)  EUT C 176, 22.5.2019, s. 2.

2

(3)  EUT C 210, 21.6.2019, s. 8.

3

(4)  EUT C 351, 17.10.2019, s. 7.

4

(5)  EUT C 386, 14.11.2019, s. 2.

5

---

Europeiska kommissionen

| 11.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 416/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 416/11

---

Eurons växelkurs (1)

10 december 2019

(2019/C 416/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1077 |
| JPY | japansk yen | 120,27 |
| DKK | dansk krona | 7,4731 |
| GBP | pund sterling | 0,84073 |
| SEK | svensk krona | 10,5565 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0922 |
| ISK | isländsk krona | 134,70 |
| NOK | norsk krona | 10,1823 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,527 |
| HUF | ungersk forint | 330,85 |
| PLN | polsk zloty | 4,2903 |
| RON | rumänsk leu | 4,7773 |
| TRY | turkisk lira | 6,4300 |
| AUD | australisk dollar | 1,6275 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4666 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,6691 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6945 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5062 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 320,74 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,4121 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,7968 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4398 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 518,88 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6130 |
| PHP | filippinsk peso | 56,243 |
| RUB | rysk rubel | 70,4627 |
| THB | thailändsk baht | 33,558 |
| BRL | brasiliansk real | 4,5891 |
| MXN | mexikansk peso | 21,2903 |
| INR | indisk rupie | 78,5610 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1077

JPY

japansk yen

120,27

DKK

dansk krona

7,4731

GBP

pund sterling

0,84073

SEK

svensk krona

10,5565

CHF

schweizisk franc

1,0922

ISK

isländsk krona

134,70

NOK

norsk krona

10,1823

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,527

HUF

ungersk forint

330,85

PLN

polsk zloty

4,2903

RON

rumänsk leu

4,7773

TRY

turkisk lira

6,4300

AUD

australisk dollar

1,6275

CAD

kanadensisk dollar

1,4666

HKD

Hongkongdollar

8,6691

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6945

SGD

singaporiansk dollar

1,5062

KRW

sydkoreansk won

1 320,74

ZAR

sydafrikansk rand

16,4121

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,7968

HRK

kroatisk kuna

7,4398

IDR

indonesisk rupiah

15 518,88

MYR

malaysisk ringgit

4,6130

PHP

filippinsk peso

56,243

RUB

rysk rubel

70,4627

THB

thailändsk baht

33,558

BRL

brasiliansk real

4,5891

MXN

mexikansk peso

21,2903

INR

indisk rupie

78,5610

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 11.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 416/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 416/12

---

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 januari 2020

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 [EUT L 140, 30.4.2004, s. 1

  ])

(2019/C 416/06)

Basräntor beräknade i enlighet med meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6). Referensräntan ska, beroende på hur den används, beräknas genom att till basräntan addera de marginaler som fastställs i detta meddelande. Det innebär att diskonteringsräntan ska beräknas genom att en marginal på 100 räntepunkter adderas till basräntan. I kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 föreskrivs att också återkravsräntan beräknas genom att 100 räntepunkter adderas till basräntan, om inte annat anges i ett särskilt beslut.

Ändrade räntor anges i fetstil.

Föregående tabell offentliggjordes i EUT C 387, 15.11.2019, s. 14.

| Från | Till | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2020 | ... | -0,31 | -0,31 | 0,00 | -0,31 | 2,25 | -0,31 | -0,12 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 0,26 | 0,30 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | -0,31 | 1,84 | -0,31 | 3,21 | 0,11 | -0,31 | -0,31 | 0,94 |

Från

Till

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.1.2020

...

-0,31

-0,31

0,00

-0,31

2,25

-0,31

-0,12

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

0,26

0,30

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

-0,31

1,84

-0,31

3,21

0,11

-0,31

-0,31

0,94

---

Revisionsrätten

| 11.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 416/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 416/13

---

Särskild rapport nr 23/2019

Stabilisering av jordbrukarnas inkomster: uppsättningen av verktyg är bred, men lågt utnyttjande av instrument och överkompensation måste åtgärdas

(2019/C 416/07)

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att särskild rapport nr 23/2019 Stabilisering av jordbrukarnas inkomster: uppsättningen av verktyg är bred, men lågt utnyttjande av instrument och överkompensation måste åtgärdas just har offentliggjorts.

Rapporten finns på Europeiska revisionsrättens webbplats: http://eca.europa.eu

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 11.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 416/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 416/14

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M. 9629 – Faurecia/SAS)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2019/C 416/08)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Faurecia Automotive GmbH (Faurecia, Tyskland), ett dotterbolag till Faurecia SA (Frankrike), som ytterst kontrolleras av Peugeot SA (Frankrike), moderbolaget i PSA-koncernen. |
| --- | --- |

—

Faurecia Automotive GmbH (Faurecia, Tyskland), ett dotterbolag till Faurecia SA (Frankrike), som ytterst kontrolleras av Peugeot SA (Frankrike), moderbolaget i PSA-koncernen.

| — | SAS Autosystemtechnik GmbH & Co. KG (SAS, Tyskland), som för närvarande kontrolleras gemensamt av Faurecia och Continental Automotive GmbH (Continental, Tyskland). |
| --- | --- |

—

SAS Autosystemtechnik GmbH & Co. KG (SAS, Tyskland), som för närvarande kontrolleras gemensamt av Faurecia och Continental Automotive GmbH (Continental, Tyskland).

Faurecia förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, ensam kontroll över hela SAS.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Faurecia: Faurecia är ett dotterbolag till Faurecia SA, en fransk fordonsleverantör verksam inom utveckling, tillverkning och leverans av komponenter till personbilar och nyttofordon. Peugeot SA är en fransk biltillverkare. |
| --- | --- |

—

Faurecia: Faurecia är ett dotterbolag till Faurecia SA, en fransk fordonsleverantör verksam inom utveckling, tillverkning och leverans av komponenter till personbilar och nyttofordon. Peugeot SA är en fransk biltillverkare.

| — | SAS: SAS är ett gemensamt kontrollerat företag (ägt av Faurecia och Continental, en annan leverantör av bilkomponenter) specialiserat på montering av förarutrymmen i personbilar och nyttofordon. |
| --- | --- |

—

SAS: SAS är ett gemensamt kontrollerat företag (ägt av Faurecia och Continental, en annan leverantör av bilkomponenter) specialiserat på montering av förarutrymmen i personbilar och nyttofordon.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M. 9629 – Faurecia/SAS

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post:COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 11.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 416/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 416/16

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9635 – BNP Paribas/Ageas/Koninklijke Belgische Touring Club/Optimile)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2019/C 416/09)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | BNP Paribas Fortis NV/SA (BNPPF, Belgien). |
| --- | --- |

—

BNP Paribas Fortis NV/SA (BNPPF, Belgien).

| — | AG Insurance NV/SA, kontrollerat av Ageas SA/NV (AGI, Belgien). |
| --- | --- |

—

AG Insurance NV/SA, kontrollerat av Ageas SA/NV (AGI, Belgien).

| — | Koninklijke Belgische Touring Club VZW (Touring, Belgien). |
| --- | --- |

—

Koninklijke Belgische Touring Club VZW (Touring, Belgien).

| — | Optimile NV (Optimile, Belgien). |
| --- | --- |

—

Optimile NV (Optimile, Belgien).

BNPPF, AGI och Touring förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över hela Optimile.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | BNPPF: i egenskap av dotterföretag till BNP Paribas Group i Belgien erbjuder BNPPF privatpersoner, yrkesverksamma, små och medelstora företag, offentliga institutioner osv. ett omfattande paket av banktjänster och finansiella tjänster. Företagets dotterbolag Arval BNP är specialiserat på leasing av fordon och erbjuder företagskunder skräddarsydda lösningar för bästa möjliga personalmobilitet. |
| --- | --- |

—

BNPPF: i egenskap av dotterföretag till BNP Paribas Group i Belgien erbjuder BNPPF privatpersoner, yrkesverksamma, små och medelstora företag, offentliga institutioner osv. ett omfattande paket av banktjänster och finansiella tjänster. Företagets dotterbolag Arval BNP är specialiserat på leasing av fordon och erbjuder företagskunder skräddarsydda lösningar för bästa möjliga personalmobilitet.

| — | AGI: i egenskap av dotterbolag till Ageas är det ett försäkringsbolag med flera kundkanaler verksamt i Belgien som tillhandahåller livförsäkringar och skadeförsäkringar samt pensionsförsäkringar. Företaget äger Interparkering, en parkeringsoperatör med verksamhet i nio europeiska länder, inklusive Belgien. |
| --- | --- |

—

AGI: i egenskap av dotterbolag till Ageas är det ett försäkringsbolag med flera kundkanaler verksamt i Belgien som tillhandahåller livförsäkringar och skadeförsäkringar samt pensionsförsäkringar. Företaget äger Interparkering, en parkeringsoperatör med verksamhet i nio europeiska länder, inklusive Belgien.

| — | Touring: tillhandahåller vägassistans, korttidsleasing, ersättningsbilar och försäljning av bilar, reparation och utbyte av bilglas, teknisk besiktning av fordon och reseförsäkringar. Företaget erbjuder också appen easy Way för multimodal mobilitet B2B2C |
| --- | --- |

—

Touring: tillhandahåller vägassistans, korttidsleasing, ersättningsbilar och försäljning av bilar, reparation och utbyte av bilglas, teknisk besiktning av fordon och reseförsäkringar. Företaget erbjuder också appen easy Way för multimodal mobilitet B2B2C

| — | Optimile: företaget är huvudsakligen verksamt i Belgien, där det utvecklar och säljer programvara för mobilitet, bland annat en märkeslös B2B-app för multimodal mobilitet, en B2C-app för multimodal mobilitet (Mobiflow) och märkeslösa back office-plattformar för operatörer av hyrprogram avsedda för mobilitetsoperatörer, t.ex. operatörer av laddstationer och taxioperatörer. |
| --- | --- |

—

Optimile: företaget är huvudsakligen verksamt i Belgien, där det utvecklar och säljer programvara för mobilitet, bland annat en märkeslös B2B-app för multimodal mobilitet, en B2C-app för multimodal mobilitet (Mobiflow) och märkeslösa back office-plattformar för operatörer av hyrprogram avsedda för mobilitetsoperatörer, t.ex. operatörer av laddstationer och taxioperatörer.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9635 – BNP Paribas/Ageas/Koninklijke Belgische Touring Club/Optimile

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post:COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 11.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 416/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 416/18

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2019/C 416/10)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”SICILIA”

PDO-IT-A0801-AM04

Datum för meddelande: den 6 september 2019

BESKRIVNING AV OCH SKÄL TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Kombination av druvsorter – Druvsorter

Beskrivning:

Alternativet att inbegripa den aromatiska druvsorten zibibbo i framställningen av vin av två druvsorter har lagts till.

Skäl:

Användning av aromatiska sorter i framställning av vin av två druvsorter var tidigare förbjuden enligt produktspecifikationen. Nu ska användning av druvsorten zibibbo vara tillåten. Anledningen till att en ny aromatisk druvsort som zibibbo inbegrips i framställning av vin av två druvsorter är att denna sort är inhemsk och mycket typisk för regionen i fråga, eftersom den har odlats på ön Sicilien i över tusen år. Tanken är således att ytterligare utnyttja denna inhemska druvsort, som redan används i vin av en enda druvsort, inklusive i kombinationer med andra regionala druvsorter, särskilt i blandningar med grillodruvor.

Denna ändring rör artikel 2 i produktspecifikationen och påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

2.   Regler för vinodling – odlingsmetoder

Beskrivning:

I framställningen av DOC-vinerna ”Sicilia” kommer det nu också att vara tillåtet att använda druvsorter som odlats uppbundna på spaljé, om de planterades under produktionsåret 2018–2019 och har en planteringstäthet på minst 1 000 vinstockar per hektar. Detta gäller endast druvsorten calabrese (även kallad nero d’avola), som odlas i provinserna Agrigento och Caltanissetta, samt för omplantering av denna druvsort i dessa provinser under produktionsåret 2019–2020 och framåt.

Skäl:

Det underliggande skälet till denna begäran är att odling av druvsorten nero d’avola med spaljé- eller pergolauppbindning anses vara traditionell i dessa provinser. Dessa uppbindningssystem är visserligen besvärliga att arrangera under planteringen, men de är lättare att hantera under odlingen. De ger också bättre skydd mot väderpåverkan under sommarsäsongen i och med de allt vanligare värmeböljorna på grund av heta sirocco-vindar, utan att druvornas kvalitet försämras. Detta beror på att ett stort ytområde hos löven exponeras, vilket gör att skotten kan växa jämnt och skyddar druvklasarna.

Den ovan nämnda odlingsmetoden är redan godkänd som traditionell metod enligt den befintliga IGT för ”Sicilia”. Denna ändring rör artikel 4 i produktspecifikationen och påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

3.   Högsta avkastning

Detta är en formell ändring i syfte att ändra indelningen av uppgifterna om högsta avkastning. Vinerna omgrupperas efter avkastning för att förenkla presentationen. Denna ändring rör avsnitt 1.5.2 (Vinframställningsmetoder – Högsta avkastning) i det sammanfattande dokumentet.

4.   Beskrivning av vinerna

Beskrivning:

Beskrivningen av vinerna är nu mer detaljerad och delas in efter vinkategori i stället för vingrupp/vintyp.

Skäl:

Denna ändring bidrar till att förenkla och rationalisera beskrivningen av DOC-vinerna ”Sicilia”. Med tanke på att ”Sicilia” omfattar ett stort antal typer möjliggör ändringen en mer koncis beskrivning och ger en tydligare och mer sammanhängande överblick av framställningen av viner med denna beteckning. Ändringen rör punkt 1.4 i det sammanfattande dokumentet.

5.   Egenskaper hos viner för konsumtion

Beskrivning:

| A) | För ”Sicilia” av sorten rosé har beskrivningen av vinets färg formulerats mer exakt för att innefatta färgtoner från blekrosa till mer rosa toner av varierande intensitet, ibland med kopparnyanser.
  Skäl: Beskrivningen av möjliga färgnyanser har utvidgats för att tillåta druvpressningar av varierande intensitet, vilket leder till extraktion av färg från druvskal med motsvarande större eller mindre intensitet. |
| --- | --- |

A)

För ”Sicilia” av sorten rosé har beskrivningen av vinets färg formulerats mer exakt för att innefatta färgtoner från blekrosa till mer rosa toner av varierande intensitet, ibland med kopparnyanser.

Skäl: Beskrivningen av möjliga färgnyanser har utvidgats för att tillåta druvpressningar av varierande intensitet, vilket leder till extraktion av färg från druvskal med motsvarande större eller mindre intensitet.

| B) | Beskrivningen av färgen på ”Sicilia” av sorten pinot grigio rosé har formulerats mer exakt, just för att innefatta halmgula toner av varierande intensitet, ibland med mer eller mindre intensiva rosafärgade nyanser eller kopparnyanser.
  Skäl: Skalet hos druvan pinot grigio kan variera från vitt till rosa till kopparfärgat, vilket ger ett brett spektrum av färgnyanser beroende på hur pressningen sker och hur länge skalen är i kontakt med druvsaften. |
| --- | --- |

B)

Beskrivningen av färgen på ”Sicilia” av sorten pinot grigio rosé har formulerats mer exakt, just för att innefatta halmgula toner av varierande intensitet, ibland med mer eller mindre intensiva rosafärgade nyanser eller kopparnyanser.

Skäl: Skalet hos druvan pinot grigio kan variera från vitt till rosa till kopparfärgat, vilket ger ett brett spektrum av färgnyanser beroende på hur pressningen sker och hur länge skalen är i kontakt med druvsaften.

| C) | I beskrivningen av de organoleptiska egenskaperna hos ”Sicilia” av sorterna grillo, catarratto och inzolia med beteckningen ”Vendemmia Tardiva” [Sen skörd] har färgdefinitionen utvidgats med ”varierar från halmgula till gyllene toner av mer eller mindre intensitet, ibland med bärnstensnyanser”, som ersätter ”från halmgult till gyllene”. Doften definieras nu som ”karakteristisk, utsökt, ibland blommig, kvardröjande” i stället för ”karakteristisk, utsökt, kvardröjande”. Smaken beskrivs nu som ”från torr till söt, välbalanserad, karakteristisk, ibland med en utpräglad alkoholsmak och/eller en mandelaktig eftersmak” i stället för ”från torr till söt, typisk, välbalanserad”.
  Skäl: Druvorna får ofta mogna länge på vinstockarna och genomgå en långvarig maceration av druvskalen som gör det möjligt att mycket effektivt extrahera pigment från skalen och musten. Detta kan ge upphov till toner från halmgult till gyllene av varierande intensitet, ibland med bärnstensnyanser. När det gäller doften kan dessa metoder ge en mer komplex doftsammansättning och mer varaktiga dofter. I fråga om smaken kan en mer utpräglad alkoholsmak uppnås tack vare den ofta mycket höga sockerhalten och metoden kan också ge en eftersmak som präglas av mandelnoter som blir starkare när vinet lagras. |
| --- | --- |

C)

I beskrivningen av de organoleptiska egenskaperna hos ”Sicilia” av sorterna grillo, catarratto och inzolia med beteckningen ”Vendemmia Tardiva” [Sen skörd] har färgdefinitionen utvidgats med ”varierar från halmgula till gyllene toner av mer eller mindre intensitet, ibland med bärnstensnyanser”, som ersätter ”från halmgult till gyllene”. Doften definieras nu som ”karakteristisk, utsökt, ibland blommig, kvardröjande” i stället för ”karakteristisk, utsökt, kvardröjande”. Smaken beskrivs nu som ”från torr till söt, välbalanserad, karakteristisk, ibland med en utpräglad alkoholsmak och/eller en mandelaktig eftersmak” i stället för ”från torr till söt, typisk, välbalanserad”.

Skäl: Druvorna får ofta mogna länge på vinstockarna och genomgå en långvarig maceration av druvskalen som gör det möjligt att mycket effektivt extrahera pigment från skalen och musten. Detta kan ge upphov till toner från halmgult till gyllene av varierande intensitet, ibland med bärnstensnyanser. När det gäller doften kan dessa metoder ge en mer komplex doftsammansättning och mer varaktiga dofter. I fråga om smaken kan en mer utpräglad alkoholsmak uppnås tack vare den ofta mycket höga sockerhalten och metoden kan också ge en eftersmak som präglas av mandelnoter som blir starkare när vinet lagras.

| D) | Beskrivningen av de organoleptiska egenskaperna hos vintyper som framställs av två druvsorter har ändrats i och med att den aromatiska druvsorten zibibbo har tagits med.
  Skäl: Inbegripandet av druvsorten zibibbo i blandningar av två druvsorter innebär att dess utpräglade aromatiska kvaliteter lyser igenom, även sett till blandningens organoleptiska egenskaper i allmänhet, vilket innebär att det krävs en mer exakt beskrivning. |
| --- | --- |

D)

Beskrivningen av de organoleptiska egenskaperna hos vintyper som framställs av två druvsorter har ändrats i och med att den aromatiska druvsorten zibibbo har tagits med.

Skäl: Inbegripandet av druvsorten zibibbo i blandningar av två druvsorter innebär att dess utpräglade aromatiska kvaliteter lyser igenom, även sett till blandningens organoleptiska egenskaper i allmänhet, vilket innebär att det krävs en mer exakt beskrivning.

Ändringarna rör artikel 6 i produktspecifikationen och punkt 1.4 i det sammanfattande dokumentet (Beskrivning av vinet eller vinerna).

6.   Samband med det geografiska området

Beskrivning och skäl

Sambandet med det geografiska området har omformulerats och delats upp per produktkategori.

Skäl: Det ansågs nödvändigt att omformulera och utvidga beskrivningen av sambandet med det geografiska området enligt den gällande EU-lagstiftningen, genom att beskrivningen delas in efter de vinkategorier som ingår i produktspecifikationen.

Ändringen rör punkt 1.8 i det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

”Sicilia” (IT)

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | vin |
| --- | --- |

1.

vin

| 4. | Mousserande vin |
| --- | --- |

4.

Mousserande vin

| 5. | Mousserande kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserande kvalitetsvin

| 6. | Mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ |
| --- | --- |

6.

Mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ

| 15. | Vin från lätt torkade druvor |
| --- | --- |

15.

Vin från lätt torkade druvor

| 16. | Vin av övermogna druvor |
| --- | --- |

16.

Vin av övermogna druvor

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Kategori: 1. Vin – ”Sicilia”Bianco, med angivelse av en grön druvsort

De vita viner som ingår i den skyddade ursprungsbeteckningen ”Sicilia”, inklusive Passito, Vendemmia Tardiva, Superiore och Riserva, framställs av de mest representativa druvsorterna från produktionsområdet, såsom inzolia, catarratto, grillo, grecanico och chardonnay, antingen ensamma eller i kombinationer där de står för minst 50 % av den totala blandningen. För att få ut största möjliga värde från framställningen används dessa druvsorter även i framställning av vintyper av en enda druvsort, tillsammans med de andra vintyper som framställs av en enda druvsort – carricante, grecanico, fiano, damaschino, viognier, müller thurgau, sauvignon blanc, pinot grigio, moscato bianco, vermentino och zibibbo – vilka utgör de många druvsorter som odlas på ön Sicilien.

Färgen hos dessa viner varierar från halmgul till gyllene av varierande intensitet, eventuellt med inslag av blekgrönt. Pinot grigio kan även ha en rosa färg av varierande intensitet eller kopparnyanser. Doften är generellt utsökt, elegant, behaglig, intensiv, särpräglad, fruktig, ibland med en lätt blommig eller aromatisk doft, och kvardröjande.

Smaken är balanserad, särpräglad, rik, harmonisk, fyllig och behaglig, med en sockerhalt från torr till halvtorr.

Den lägsta totala alkoholhalten i volymprocent varierar från 11,50 % hos basvinerna till 12 % hos viner av typen Superiore och upp till 12,50 % hos viner av typen Riserva. Den lägsta totala alkoholhalten hos viner av typerna Passito och Vendemmia Tardiva är 13 %.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan överensstämmer med gränserna i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Kategori: 1. Vin – ”Sicilia”Rosso, med angivelse av en blå druvsort

De röda viner som ingår i den skyddade ursprungsbeteckningen ”Sicilia”, inklusive Passito, Vendemmia Tardiva, Superiore och Riserva samt roséviner, framställs av de mest representativa druvsorterna från produktionsområdet, såsom nero d’avola, frappato, nerello mascalese, perricone och syrah, antingen ensamma eller i kombinationer där de står för minst 50 % av den totala blandningen. För att få ut största möjliga värde från framställningen används dessa druvsorter även i framställning av vintyper av en enda druvsort, tillsammans med de andra vintyper som framställs av en enda druvsort – nerello cappuccio, cabernet franc, merlot, cabernet sauvignon, syrah, pinot nero, nocera, mondeuse, carignano, alicante, petit verdot och sangiovese – vilka utgör de många druvsorter som odlas på ön Sicilien.

Färgen hos dessa viner varierar från röd till rubinröd, med inslag av granatröd om vinet lagras, vilket är fallet för typen Riserva, till rosa av varierande intensitet, ibland med kopparnyanser hos rosévinerna.

Doften är typisk för de druvsorter som används. Smaken är torr till halvtorr, och kan vara söt hos viner av typerna Passito och Vendemmia Tardiva.

Den lägsta totala alkoholhalten i volymprocent varierar från 12 % hos basvinerna av rött vin och rosévin samt de med angivelse av druvsort, till 13 % hos några av vinerna av typen Riserva såsom de av nero d’avola, och en lägsta total alkoholhalt på 13 % hos viner av typerna Passito och Vendemmia Tardiva. Lägsta halt av extrakt är en viktig faktor och varierar från 22 g/l hos rött vin till 24 g/l för nero d’avola.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan överensstämmer med gränserna i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Kategorier: 4. Mousserande vin, 5. Mousserande kvalitetsvin, 6. Mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ

De mousserande viner som framställs i de olika kategorierna har en halmgul färg av varierande intensitet hos de vita vinerna och en rosa färg av varierande intensitet hos rosévinerna. De har fina bubblor, blommiga eller fruktiga inslag och är friska. Vin som framställs av druvsorter som zibibbo och moscato är särskilt aromatiska. De använda druvsorterna är både inhemska och internationella gröna eller blå druvsorter, som omvandlas till vita viner eller roséviner med hjälp av charmatmetoden. Charmatmetoden används även i framställningen av basvinerna av vitt vin och rosévin, och är således den traditionella metoden.

De druvsorter som används är representativa för produktionsområdet, såsom grillo, chardonnay, catarratto, carricante, grecanico, pinot grigio, moscato, zibibbo, nero d’avola, frappato, nerello mascalese och pinot nero. De används antingen i kombinationer eller ensamma för att få ut största möjliga värde från framställningen av dessa sorter, med angivelse på etiketten. Doften är typisk för de druvsorter som används. Smaken varierar från brut nature till extra torr till söt för Moscato och Zibibbo Spumante. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10,50 % för Moscato och Zibibbo Spumante, 11,50 % för alla andra typer utom de typer som framställs med den traditionella metoden, som måste ha en lägsta total alkoholhalt på 12 %. Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15 g/l.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan överensstämmer med gränserna i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Kategorier: 15. Vin från lätt torkade druvor och 16. Vin av övermogna druvor

Vinerna i dessa kategorier har en smak som varierar från torr till söt. Färgen varierar från halmgul till gyllene eller, om de framställs av blå druvor, rubinröd med inslag av granatröd om de lagras. Vinerna har en varaktig men utsökt smak, särskilt om de framställs av aromatiska druvsorter som moscato och zibibbo, med en god balans mellan syra och sötma, och fruktiga eller blommiga noter beroende på vilken druvsort som används. Druvorna torkas efter skörd på mattor, skärmar, i lådor eller speciella behållare som placeras i lämpliga miljöer, eller lämnas annars att mogna på vinstocken. Detta ökar sockerhalten och koncentrationen av extrakt på ett effektivt sätt. De viner som framställs har ett lägsta värde på 28 g/l för Passito Bianco och 32 g/l för Passito Rosso. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent är 16 % för Passito Bianco, varav 11 % verklig alkoholhalt, och 17 % för Passito Rosso, varav 12 % verklig alkoholhalt.

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan överensstämmer med gränserna i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

INGA

b.   Högsta avkastning

”Sicilia”Bianco, inklusive Riserva, och ”Sicilia” med angivelse av en grön druvsort, inklusive viner av typen Riserva

13 000 kg druvor per hektar

”Sicilia”Spumante Bianco, även med angivelse av en grön druvsort

13 000 kg druvor per hektar

”Sicilia”Grillo, inklusive Spumante och Riserva, och ”Sicilia”Nero d’Avola, inklusive Spumante, Rosato och Riserva

14 000 kg druvor per hektar

’Sicilia’Bianco Superiore, även med angivelse av en grön druvsort med märket Superiore

10 000 kg druvor per hektar

”Sicilia”Spumante, med angivelse av druvsorterna frappato, nerello mascalese eller pinot nero

13 000 kg druvor per hektar

”Sicilia”Rosso, Rosato och Riserva, även med angivelse av en blå druvsort

12 000 kg druvor per hektar

”Sicilia”Bianco och Rosso med ett märket Passito eller Vendemmia Tardiva, även med angivelse av en grön eller blå druvsort

8 000 kg druvor per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Hela regionen Siciliens administrativa område.

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | Pinot grigio – pinot |
| --- | --- |

Pinot grigio – pinot

| | Vermentino (V) |
| --- | --- |

Vermentino (V)

| | Zibibbo (V) |
| --- | --- |

Zibibbo (V)

| | Alicante (R) |
| --- | --- |

Alicante (R)

| | Frappato (R) |
| --- | --- |

Frappato (R)

| | Müller thurgau (V) |
| --- | --- |

Müller thurgau (V)

| | Nerello cappuccio (R) |
| --- | --- |

Nerello cappuccio (R)

| | Perricone (R) |
| --- | --- |

Perricone (R)

| | Sangiovese (R) |
| --- | --- |

Sangiovese (R)

| | Sauvignon (V) |
| --- | --- |

Sauvignon (V)

| | Syrah (R) |
| --- | --- |

Syrah (R)

| | Viognier (V) |
| --- | --- |

Viognier (V)

| | Cabernet franc (R) – cabernet |
| --- | --- |

Cabernet franc (R) – cabernet

| | Cabernet sauvignon (R) – cabernet |
| --- | --- |

Cabernet sauvignon (R) – cabernet

| | Calabrese (R) – nero d’avola (R) |
| --- | --- |

Calabrese (R) – nero d’avola (R)

| | Carignano (R) |
| --- | --- |

Carignano (R)

| | Carricante (V) |
| --- | --- |

Carricante (V)

| | Ansonica (V) – inzolia |
| --- | --- |

Ansonica (V) – inzolia

| | Petit verdot (R) |
| --- | --- |

Petit verdot (R)

| | Pinot nero (R) – pinot |
| --- | --- |

Pinot nero (R) – pinot

| | Merlot (R) |
| --- | --- |

Merlot (R)

| | Mondeuse (R) |
| --- | --- |

Mondeuse (R)

| | Moscato bianco (V) – moscato |
| --- | --- |

Moscato bianco (V) – moscato

| | Nerello mascalese (R) |
| --- | --- |

Nerello mascalese (R)

| | Nocera (R) |
| --- | --- |

Nocera (R)

| | Grecanico dorato (V) – grecanico |
| --- | --- |

Grecanico dorato (V) – grecanico

| | Grillo (V) |
| --- | --- |

Grillo (V)

| | Catarratto bianco comune (V) – catarratto |
| --- | --- |

Catarratto bianco comune (V) – catarratto

| | Catarratto bianco lucido (V) – catarratto |
| --- | --- |

Catarratto bianco lucido (V) – catarratto

| | Chardonnay (V) |
| --- | --- |

Chardonnay (V)

| | Damaschino (V) |
| --- | --- |

Damaschino (V)

| | Fiano (V) |
| --- | --- |

Fiano (V)

8.   Beskrivning av samband

Samband med det geografiska området

Det avgränsade geografiska området omfattar hela regionen Siciliens administrativa område.

Regionen Sicilien har en av de äldsta vinodlingstraditionerna i världen, vilket framgår av arkeologiska fynd och av de många grekiska och latinska litterära källor som hänvisar till Siciliens ansedda viner. Handeln med olja och vin härrör så långt tillbaka som till feniciernas tid (800-talet–300-talet f. Kr.). Bevis på detta är amforor och andra typer av keramikgods som användes för transport. Vinodlingen blomstrade särskilt under grekernas ockupation (700-talet–200-talet f.Kr.). Grekerna introducerade flera olika druvsorter, bland annat grecanico, som fortfarande odlas i dag. Att det framställdes vin på Sicilien är också styrkt under romersk tid (200-talet f.Kr.–400-talet), särskilt under Caesars tid i Gallien.

Även om det var förbjudet att dricka alkohol enligt Koranen odlades bordsdruvor under det muslimska styret (827–1061) och druvsorten ”zebib” (nu zibibbo eller moscato di alessandria) introducerades på ön Pantelleria efter att ha förts över från Kap Zebib på den motsatta sidan av den afrikanska kusten.

Sambandet mellan det avgränsade geografiska området och DOC ”Sicilia” grundas på områdets särdrag i fråga om jordmån, klimat och landskap.

Den norra delen är övervägande bergig medan de centrala, sydliga och sydvästliga delarna är kuperade. Den sydöstra delen av området kännetecknas av en platå och östra Sicilien är vulkanisk. Låglandsområdena ligger främst längs kusten.

De flesta av vinodlingarna återfinns dock i kuperade områden som är särskilt lämpade för vinodling på grund av exponeringen och läget, dvs. miljöer med rikligt med sol och starka vindar. Detta ger optimala odlingsförhållanden och säkerställer friska druvor och framställning av viner av hög kvalitet.

Uppbindningsmetoderna är främst traditionella. De är inte särskilt expansiva och skiljer sig åt mellan öns olika vinodlingsområden, från den traditionella metoden ”alberello marsalese” (”bush-trained”, där vinstockarna växer nära marken), som fortfarande används i provinsen Trapanis kustområden, till den vanligare metoden med låga spaljéer med permanenta eller utbytbara vajrar eller mer expansiva metoder i ett antal bördiga dalar i öns inre delar.

DOC ”Sicilia” omfattar ett stort område, vilket innebär att viner kan framställas av både inhemska och ej inhemska eller internationella druvsorter. Detta innebär i sin tur att ett stort utbud av produkter kan erbjudas i de olika vinkategorierna.

Kategori: 1. Vin

Denna kategori omfattar ett stort antal vintyper:

Rött vin, rosévin och vitt vin, inklusive viner av typerna Passito, Vendemmia Tardiva och Riserva. De druvsorter som används omfattar både högt uppskattade inhemska sorter såsom inzolia, catarratto och grillo – den sistnämnda sorten är resultatet av en korsning mellan sorterna catarratto och zibibbo – och ej inhemska sorter såsom chardonnay, müller thurgau och sauvignon. Även när det gäller röda viner hör Siciliens vinframställning till en av världens mest ansedda i fråga om vin av inhemska druvsorter, särskilt nero d’avola, tillsammans med frappato och nerello mascalese, och de ej inhemska sorterna cabernet sauvignon, merlot och syrah. Den obestridliga stjärnan i denna nya inriktning är nero d’avola, som även i blandningar med andra druvsorter kännetecknar och lyfter fram originaliteten hos sicilianskt vin, inte bara på grund av dess färg, utan även för att sorten ger vinet en typisk karaktär som härrör från Medelhavsområdets dofter och smaker.

När det gäller analytiska och organoleptiska egenskaper har alla dessa vintyper balanserade kemiska och fysikaliska egenskaper som bidrar till deras balanserade smak. Alla typer har behagliga, harmoniska, särpräglade och eleganta aromer, ibland med fruktiga, blommiga och vegetabiliska toner som är karakteristiska för de druvsorter som används för att framställa vinet.

De vita vinerna har en halmgul färg av varierande intensitet eller är djupgula, medan de röda vinerna är rubinröda av varierande intensitet, eventuellt med toner av purpur och inslag av granatrött vid lagring. Alla vintyper är balanserade, med god struktur och alkoholhalt.

Den långa historien av vinodling i denna region, som styrks av många olika källor, är ett tydligt bevis på det nära sambandet och samspelet mellan mänskliga faktorer och kvaliteten och de unika egenskaperna hos DOC-vinerna ”Sicilia”. Arvet från människans arbete med vinodling i detta område under århundradenas gång är de traditionella vinodlingsmetoderna och oenologiska metoderna, som på senare tid har förfinats och finslipats tack vare obestridliga vetenskapliga och tekniska framsteg. Detta är vad som ger DOC-vinerna ”Sicilia” deras anseende.

Kategorier: 4. Mousserande vin, 5. Mousserande kvalitetsvin och 6. Mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ

De mousserande viner som framställs har en halmgul färg av varierande intensitet hos de vita vinerna, en rosa färg av varierande intensitet hos rosévinerna, även med koppartoner hos pinot grigio. De har fina bubblor, blommiga och fruktiga noter och är friska tack vare jordmånens rika mineralkvalitet, Medelhavsklimatet och de varierande temperaturerna. Vin som framställs av druvsorter som zibibbo och moscato är särskilt aromatiska. Både inhemska och internationella druvsorter används. Charmatmetoden används och druvsorten anges på etiketten. Den traditionella metoden används fortfarande för de vita vinerna och rosévinerna.

Kategorier: 15. Vin från lätt torkade druvor och 16. Vin av övermogna druvor

Tack vare Medelhavsklimatet – som är soligt med varma, torra och samtidigt blåsiga somrar med varierande temperaturer – mognar druvorna mycket bra och håller sig friska. Druvorna torkas efter skörd på mattor, skärmar, i lådor eller speciella behållare som placeras i lämpliga miljöer, eller lämnas annars att mogna på vinstocken. Detta ökar sockerhalten och koncentrationen av extrakt på ett effektivt sätt. Vinerna är mycket välluktande, särskilt när de framställs av druvsorterna moscato och zibibbo. Smaken varierar från torr till söt, färgen från halmgul till gyllene, ibland med bärnstenstoner, och aromerna är bestående men samtidigt utsökta, med en god balans mellan syra och sötma och fruktiga och blommiga inslag beroende på vilken druvsort som används.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

INGA

Länk till produktspecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14379

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 11.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 416/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 416/26

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2019/C 416/11)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”CHEVERNY”

PDO-FR-A0164-AM02

Datum för meddelandet: 18 september 2019

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Geografiskt område

I kapitel 1 punkt IV.1 läggs kommunen Chambord till.

Ett arbete med att avgränsa området har föranlett tillägget av Chambord.

Punkt 6 i det sammanfattande dokumentet ändras.

2.   Avgränsat odlingsområde

I kapitel 1 punkt IV.2 i produktspecifikationen läggs ”och den 20 juni 2018” till efter ”28 maj 1986”,

Syftet med ändringen är att lägga till det datum då den behöriga nationella myndigheten godkände en ändring av det avgränsade odlingsområdet inom det geografiska produktionsområdet. Avgränsningen av odlingsområdet handlar om att inom det geografiska produktionsområdet fastställa vilka jordlotter som lämpar sig för produktion av vin med den berörda skyddade ursprungsbeteckningen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

3.   Druvbestånd

I kapitel 1 punkt V.1 b stryks druvsorten cabernet franc.

Strykningen motiveras av att cabernet franc, som är en sekundärdruva, har svårt att mogna inom det geografiska området.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

4.   Förhållande mellan olika druvsorter på jordbruksföretaget

I kapitel 1 punkt V.2 b ersätts ”av alla sekundärdruvor ska sammanlagt utgöra högst 10 %” med ”av sekundärdruvor ska utgöra högst 5 %”.

Eftersom druvsorten cabernet franc stryks ändras reglerna om förhållandet mellan olika druvsorter så att andelen sekundärdruvor minskar från 10 % till 5 %.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

5.   Beskärningsbestämmelser

I punkt VI.1 b i produktspecifikationen för den skyddade beteckningen ”Cheverny” stryks meningen ”Antalet fruktbärande grenar efter blomningen (Lorenz-stadium 23) ska vara högst 11.”

Denna strykning görs för att göra beskärningsreglerna mer flexibla för en lättare anpassning till väderrelaterade problem.

Punkt 5.1 i det sammanfattande dokumentet ändras på motsvarande sätt.

6.   Lägsta naturliga alkoholhalt i volymprocent

I kapitel 1 punkt VII.2 ersätts led b med följande:

| ”b) | – Lägsta naturliga alkoholhalt i volymprocent. |
| --- | --- |

”b)

– Lägsta naturliga alkoholhalt i volymprocent.

Vinernas naturliga alkoholhalt är minst 10 volymprocent.”

Kategorin halvtorra och halvsöta vita viner och roséviner används inte och stryks därför. Det innebär ändringar i fråga om lägsta naturliga alkoholhalt i volymprocent, som nu är 10 % för alla viner med den skyddade beteckningen.

Punkt 4 i det sammanfattande dokumentet ändras.

7.   Druvblandning

I punkt IX.1 a ersätts det tredje stycket med följande text: ”De röda vinerna framställs av en druvblandning där den huvudsakliga druvan och den kompletterande druvan tillsammans utgör minst 95 %, den huvudsakliga druvan utgör minst 60 % av druvblandningen, den kompletterande druvan utgör minst 5 % av druvblandningen, sekundärdruvans andel av druvblandningen är 5 % eller mindre,”

Denna ändring gör det möjligt att öka andelen pinot noir i druvblandningen för de röda vinerna. Pinot noir besitter utmärkta organoleptiska egenskaper.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

8.   Halten jäsbart socker

I kapitel 1 punkt IX.1 ersätts led c med följande:

| ”c) | – Analytiska standarder |
| --- | --- |

”c)

– Analytiska standarder

Vinerna ska uppfylla följande analytiska standarder:

Efter jäsning har de röda vinerna en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på högst 2 g/l.

Varje parti vin ska efter förpackning uppfylla följande analytiska standarder:

Halt jäsbart socker i vita viner och roséviner: Högst 4 gram glukos och fruktos per liter.

Vita viner och roséviner med en naturlig alkoholhalt på minst 13,5 volymprocent: Högst 6 gram glukos och fruktos per liter”.

Ändringen görs till följd av att kategorin halvtorra och halvsöta vita viner och roséviner tagits bort.

Punkt 4 i det sammanfattande dokumentet ändras.

9.   Värmebehandling

I kapitel 1 punkt IX.1 d läggs följande till: ”Vid framställning av röda viner är all värmebehandling av vinskörden med temperaturer som överstiger 40 °C förbjuden.”

Denna metod, som inte tidigare använts inom distriktet, skulle kunna leda till aromatiska profiler som inte är typiska för vinet. Metoden kan användas för att korrigera fel på viner som hänger samman med en sämre sanitär kvalitet hos druvorna, men detta kan påverka vinets organoleptiska profil på ett sätt som inte är önskvärt för viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Cheverny”. Förbudet innebär också att det ställs högre krav på druvornas sanitära kvalitet.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

10.   Förflyttning mellan godkända upplagshavare

I kapitel 1 punkt IX.5 stryks led b om datum för förflyttning av vinet mellan godkända upplagshavare.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

11.   Övergångsbestämmelser

Punkt XI.1 i kapitlet ersätts med följande text:

| ”1 | – Druvbestånd, regler om förhållandet mellan olika druvsorter på jordbruksföretaget och regler om druvblandningar






  a) | – Röda viner som ska omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen får framställas med druvsorterna cabernet franc N och cot N som sekundärdruvor fram till och med 2015 års skörd. Dessa två sekundärdruvor ska sammanlagt utgöra högst 10 % av druvbeståndet. |
| --- | --- | --- |

”1

– Druvbestånd, regler om förhållandet mellan olika druvsorter på jordbruksföretaget och regler om druvblandningar

a)

– Röda viner som ska omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen får framställas med druvsorterna cabernet franc N och cot N som sekundärdruvor fram till och med 2015 års skörd. Dessa två sekundärdruvor ska sammanlagt utgöra högst 10 % av druvbeståndet.

| b) | – Roséviner som ska omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen får framställas med druvsorterna cabernet franc N, cabernet sauvignon N och pineau d’Aunis N som sekundärdruvor från de jordlotter som var planterade med vinstockar den 31 juli 2009 och fram till och med 2025 års skörd. Andelen cabernet franc N, cabernet sauvignon N, pineau d’Aunis N och cot N får sammanlagt utgöra högst 25 % av druvbeståndet. |
| --- | --- |

b)

– Roséviner som ska omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen får framställas med druvsorterna cabernet franc N, cabernet sauvignon N och pineau d’Aunis N som sekundärdruvor från de jordlotter som var planterade med vinstockar den 31 juli 2009 och fram till och med 2025 års skörd. Andelen cabernet franc N, cabernet sauvignon N, pineau d’Aunis N och cot N får sammanlagt utgöra högst 25 % av druvbeståndet.

| c) | – Fram till och med skörden 2025 får de röda vinerna framställas med den druvblandning där andelen pinot noir N är 50 % eller mer och andelen cabernet franc N och cot N är 10 % eller mindre”. |
| --- | --- |

c)

– Fram till och med skörden 2025 får de röda vinerna framställas med den druvblandning där andelen pinot noir N är 50 % eller mer och andelen cabernet franc N och cot N är 10 % eller mindre”.

Övergångsbestämmelserna har setts över så att de som har löpt ut stryks och så att anpassningen av vinodlingarna till det ändrade druvbeståndet underlättas.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

12.   Märkning

I punkt XII.2 läggs följande led e till:

| ”e) | Det är förbjudet att ange druvsorten på den etikett där alla obligatoriska uppgifter anges.” |
| --- | --- |

”e)

Det är förbjudet att ange druvsorten på den etikett där alla obligatoriska uppgifter anges.”

Denna ändring hänger samman med den ökade maximala andelen pinot noir i druvblandningen, vilken gör att man kan framställa viner som innehåller mer än 85 % av den druvsorten. Detta skulle enligt gällande regler göra det tillåtet att märka vinet med den druvsorten. Producentgruppen vill inte tillåta denna praxis utan i stället låta vinet få sitt värde genom ursprungsbeteckningen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

13.   Huvudsakliga punkter som ska kontrolleras

I kapitel 1 punkt IX.5 stryks led b om datum för förflyttning av vinet mellan godkända upplagshavare.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

14.   Hänvisning till INAO

I kapitel 3 punkt II ersätts kommunen ”Montreuil sous-bois” med kommunen ”Montreuil”.

Syftet med ändringen är att ta hänsyn till kommunens namnändring.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Cheverny

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Vinerna är stilla röda viner, vita viner och roséviner.

Hos de röda vinerna är halten äppelsyra högst 0,3 g/l och halten jäsbart socker högst 2 g/l.

De vita vinerna och rosévinerna har en lägsta naturlig alkoholhalt på 10 volymprocent.

Varje parti vin ska efter förpackning uppfylla följande analytiska standarder:

Halt jäsbart socker i vita viner och roséviner: Högst 4 gram glukos och fruktos per liter.

Vita viner och roséviner med en naturlig alkoholhalt på minst 13,5 volymprocent: Högst 6 gram glukos och fruktos per liter.

Övriga kriterier följer gällande regelverk.

De vita vinerna doftar bland annat citrus och vita blommor.

De röda vinerna doftar röda bär och kryddor. Rosévinerna har en balanserad smak som förenar syra med en viss fetma.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | 12,5 |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

12,5

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a)   
  Grundläggande oenologiska metoder

Berikning

Vita viner och roséviner med en halt jäsbart socker (glukos och fruktos) som överstiger 4 gram per liter framställs utan berikning.

Framställning av roséviner

Restriktion som gäller för framställningen

Vid framställningen av roséviner är det förbjudet att använda kol för oenologiskt bruk, enskilt eller som blandning i beredningar.

Plantering och beskärning av vinstocken

Odlingsmetoder

Vinstockarna ska planteras med en täthet på minst 4 500 vinstockar per hektar och med högst 2,10 meters avstånd mellan raderna. Avståndet mellan plantorna i en rad ska vara mellan 0,90 och 1,20 meter.

Vinstockarna ska beskäras till högst 13 skott per stock, enligt följande metoder:

| — | Guyotbeskärning med en lång gren och högst två beskurna grenar. |
| --- | --- |

—

Guyotbeskärning med en lång gren och högst två beskurna grenar.

| — | Kort dubbel guyotbeskärning. |
| --- | --- |

—

Kort dubbel guyotbeskärning.

| — | Kortskottsbeskärning (i solfjädersform eller med cordon de Royat-metoden). |
| --- | --- |

—

Kortskottsbeskärning (i solfjädersform eller med cordon de Royat-metoden).

b)   
  Högsta avkastning

Vita viner

72 hektoliter/hektar.

Röda viner och roséviner

66 hektoliter/hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

Druvorna skördas och vinifieras och vinet bereds inom följande kommuner i departementet Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cellettes, Chambord, Cheverny, Chitenay, Cormeray, Cour-Cheverny, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Huisseau-sur-Cosson, Maslives, Les Montils, Montlivault, Mont-près-Chambord, Muides-sur-Loire, Ouchamps, Saint-Claude-de-Diray, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Laurent-Nouan, Sambin, Seur, Tour-en-Sologne, Vineuil och avsnitt E i fastighetsregistret för kommunen Monthou-sur-Bièvre.

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Sauvignon gris G – fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G – fié gris

| | Orbois B |
| --- | --- |

Orbois B

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Sauvignon B – sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B – sauvignon blanc

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

8.   Beskrivning av samband

Den magra jorden i vinodlingarna domineras av en sandig textur eller kalksubstrat, som starkt präglas av inverkan från floden Loire. I närheten finns även stora skogar som bidrar till det svala klimatet. Detta är bakgrunden till att man från början planterade druvsorter som var anpassade till kärva förhållanden. Klimatet bidrar till de olika druvsorternas finstämda aromatiska uttryck:

| — | – Friska men balanserade vita viner som domineras av aromer som citrus, exotiska frukter eller vita blommor. |
| --- | --- |

—

– Friska men balanserade vita viner som domineras av aromer som citrus, exotiska frukter eller vita blommor.

| — | – Balanserade roséviner med en viss fetma i smaken, oftast med toner av röda bär och kryddor. |
| --- | --- |

—

– Balanserade roséviner med en viss fetma i smaken, oftast med toner av röda bär och kryddor.

| — | – Röda viner med arom av röda och mörka bär, ibland med kryddiga toner. Strukturen hos de unga vinerna kan vara finstämd, medan den är mer robust hos de lagrade vinerna, vilka även kan utveckla en viltarom. |
| --- | --- |

—

– Röda viner med arom av röda och mörka bär, ibland med kryddiga toner. Strukturen hos de unga vinerna kan vara finstämd, medan den är mer robust hos de lagrade vinerna, vilka även kan utveckla en viltarom.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Etiketteringsbestämmelser

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

De bokstäver som används för den kompletterande geografiska beteckningen

”Val de Loire” får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Namn på mindre geografisk enhet

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

I märkningen av vinerna får även en mindre geografisk enhet anges, förutsatt att det rör sig om en registrerad plats, och att denna plats nämns i skördedeklarationen.

Uppgift om sockerhalten

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Vita viner och roséviner med en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) som överstiger 9 gram per liter presenteras med information om aktuell halt i vinet, i enlighet med EU-lagstiftningen.

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, definierat genom undantag för vinframställning och vinberedning, omfattar följande kommuner i departementet Loir-et-Cher:

Bracieux, Chailles, Chambord, Chaumont-sur-Loire, Contres, Fontaines-en-Sologne, Monthou-sur-Bièvre, Oisly, Pontlevoy, Saint-Gervais-la-Forêt, Soings-en-Sologne, Thenay och Valaire.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-220bba6b-f97b-4aeb-a0a1-0f3d04dad06c

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---