# Úřední věstník C 404/2019

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 404 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6229. listopadu 2019 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 404

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6229. listopadu 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Výbor regionů |
| 2019/C 404/01 | Stanovisko Evropského výboru regionů Makroregionální strategie, jako je strategie pro Podunají – rámec pro podporu nadnárodních klastrů | 1 |
| | STANOVISKA |
| 2019/C 404/02 | Stanovisko Evropského výboru regionů Kroky k zajištění efektivnějšího a demokratičtějšího rozhodování v daňové politice EU | 6 |
| 2019/C 404/03 | Stanovisko Evropského výboru regionů Místní přístup k průmyslové politice EU | 9 |
| 2019/C 404/04 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Cíle udržitelného rozvoje: základ dlouhodobé strategie EU pro udržitelnou Evropu do roku 2030 | 16 |
| 2019/C 404/05 | Stanovisko Evropského výboru regionů Udržitelné biohospodářství pro Evropu: posílení vazby mezi hospodářstvím, společností a životním prostředím | 24 |
| 2019/C 404/06 | Stanovisko Evropského výboru regionů Podpora vzdělávání v oblasti STE(A)M v EU | 30 |
| 2019/C 404/07 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Vytváření uceleného rámce EU pro endokrinní disruptory | 34 |
| 2019/C 404/08 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Přeshraniční rozměr snižování rizika katastrof | 39 |
| 2019/C 404/09 | Stanovisko Evropského výboru regionů Nový evropský program pro urychlení rozvoje námořních odvětví | 44 |
| 2019/C 404/10 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Víceúrovňová správa a meziodvětvová spolupráce v zájmu odstranění energetické chudoby | 53 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Výbor regionů

2019/C 404/01

Stanovisko Evropského výboru regionů Makroregionální strategie, jako je strategie pro Podunají – rámec pro podporu nadnárodních klastrů

1

STANOVISKA

2019/C 404/02

Stanovisko Evropského výboru regionů Kroky k zajištění efektivnějšího a demokratičtějšího rozhodování v daňové politice EU

6

2019/C 404/03

Stanovisko Evropského výboru regionů Místní přístup k průmyslové politice EU

9

2019/C 404/04

Stanovisko Evropského výboru regionů – Cíle udržitelného rozvoje: základ dlouhodobé strategie EU pro udržitelnou Evropu do roku 2030

16

2019/C 404/05

Stanovisko Evropského výboru regionů Udržitelné biohospodářství pro Evropu: posílení vazby mezi hospodářstvím, společností a životním prostředím

24

2019/C 404/06

Stanovisko Evropského výboru regionů Podpora vzdělávání v oblasti STE(A)M v EU

30

2019/C 404/07

Stanovisko Evropského výboru regionů – Vytváření uceleného rámce EU pro endokrinní disruptory

34

2019/C 404/08

Stanovisko Evropského výboru regionů – Přeshraniční rozměr snižování rizika katastrof

39

2019/C 404/09

Stanovisko Evropského výboru regionů Nový evropský program pro urychlení rozvoje námořních odvětví

44

2019/C 404/10

Stanovisko Evropského výboru regionů – Víceúrovňová správa a meziodvětvová spolupráce v zájmu odstranění energetické chudoby

53

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Výbor regionů |
| 2019/C 404/11 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Čistá planeta pro všechny – Evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky | 58 |

III   Přípravné akty

Výbor regionů

2019/C 404/11

Stanovisko Evropského výboru regionů – Čistá planeta pro všechny – Evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky

58

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Výbor regionů

| 29.11.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 404/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 404/1

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Makroregionální strategie, jako je strategie pro Podunají – rámec pro podporu nadnárodních klastrů

(2019/C 404/01)

| Zpravodaj | : | Dainis TURLAIS (LV/ALDE), člen rady města Riga |
| --- | --- | --- |
| Odkaz | : | zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění makroregionálních strategií EU
  COM(2019) 21 final |

Zpravodaj

:

Dainis TURLAIS (LV/ALDE), člen rady města Riga

Odkaz

:

zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění makroregionálních strategií EU

COM(2019) 21 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | je potěšen tím, že se rumunské předsednictví Rady na Evropský výbor regionů obrátilo se žádostí o vypracování stanoviska na téma konkurenceschopnosti a průmyslové politiky Evropské unie, k jejímž cílům patří rozvoj nadnárodních klastrů v zájmu lepší hospodářské konvergence na úrovni makroregionů (například v Podunají); |
| --- | --- |

1.

| 2. | vítá druhou zprávu Evropské komise o provádění makroregionálních strategií EU (1), v níž se posuzuje provádění čtyř makroregionálních strategií na podporu hospodářského rozvoje a zvažuje vypracování dalších strategií s ohledem na možný rozpočtový rámec EU na období po roce 2020. Podrobné zhodnocení jednotlivých makroregionálních strategií je uvedeno v pracovním dokumentu útvarů Komise (2), který je k této zprávě připojen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | oceňuje, že jsou ve zprávě Evropské komise vyjmenovány konkrétní úspěchy z hlediska životního prostředí a změny klimatu a také v oblasti výzkumu, inovací, hospodářského rozvoje a konektivity. Současně Komise zcela správně poukazuje na problémy, s nimiž se subjekty odpovědné za provádění makroregionálních strategií potýkají – jde o rozdílnou správní kapacitu, úroveň hospodářského rozvoje a problémy týkající se víceúrovňové správy a získávání finančních prostředků; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vítá závěry Rady Evropské unie ze dne 21. května 2019 o provádění makroregionálních strategií EU (3), v nichž byly zúčastněné země vyzvány k posílení odpovědnosti a politické podpory na vnitrostátní úrovni při současné podpoře zapojení místních a regionálních zúčastněných stran a bylo zdůrazněno, že je důležité makroregionální strategie nadále využívat jako strategický rámec podporující soudržnější a více synergické provádění politik, programů a fondů EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že pro víceúrovňovou správu má podstatný význam nejenom koordinace na makroregionální a vnitrostátní úrovni. Ještě důležitější roli hraje přímé zapojení zástupců měst a regionů; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znovu zdůrazňuje, že makroregionální strategie představují funkční a bytostně evropskou vizi (4), a je potěšen tím, že Komise ve zprávě uvádí, že makroregionální strategie nabízejí silný potenciál a jedinečným a inovativním způsobem přispívají ke spolupráci v rámci EU i mezi EU a sousedními zeměmi. Výbor opětovně upozorňuje na to, že EU potřebuje přeshraniční vizi územního rozvoje (5); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poukazuje na to, že cíl hospodářské, sociální a územní soudržnosti, který byl stanoven v Lisabonské smlouvě, ještě stále nebyl dosažen. Hospodářský růst a z něj plynoucí zlepšení životních podmínek občanů zajistí, že bude EU skutečně silná. S využitím potenciálu všech úrovní správy v EU k podpoře hospodářského růstu mohou makroregionální strategie zásadním způsobem přispět k tomu, aby se v přiměřené lhůtě vyrovnala životní úroveň lidí v sousedících oblastech a aby byl tudíž uskutečněn také cíl soudržnosti, který je zakotven ve Smlouvě o EU. Na zlepšování životních podmínek občanů musí být položen stěžejní důraz ve všech strategických dokumentech; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opětovně poukazuje na to, že se makroregionální strategie staly skvělým nástrojem pro územní koordinaci založeným na přístupu zdola nahoru, s jehož pomocí lze docílit „účinnějšího využívání společného potenciálu makroregionů“ (6). Vytvářejí příležitosti pro skutečnou víceúrovňovou správu bez další byrokratické zátěže a díky přímému zapojení zástupců měst a regionů zároveň zmenšují propast mezi tvorbou politiky na evropské úrovni a na úrovni místní; |
| --- | --- |

8.

| 9. | oceňuje práci, kterou Komise odvádí v oblasti klastrové politiky, a žádá, aby byla tato politika mnohem těsněji provázána s makroregionálními strategiemi. Napomohlo by to k dosažení hospodářského růstu a k realizaci cílů soudržnosti, neboť nejdůležitějším úkolem této politiky je posílit konkurenční výhody na regionální úrovni. Klastry již prokázaly skutečný a velice pozitivní přínos pro provádění makroregionálních strategií. Například v rámci projektu „DanuBioValNet“ (7) v Podunají jsou vytvářeny nové hodnotové řetězce pro ekologické produkty. Makroregionální strategie podporují vytváření klastrů, v žádném případě však neomezují jejich činnost na zeměpisnou oblast, na niž se daná makroregionální strategie vztahuje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | odkazuje na své stanovisko Provádění makroregionálních strategií (8), v němž podpořil zásadu „tří ano“v zájmu lepšího fungování makroregionálních strategií: „VR říká ano lepší součinnosti s nástroji financování, ano lepšímu začlenění stávajících struktur do makroregionálních strategií a ano lepšímu provádění stávajících pravidel.“Výbor vyjadřuje politování nad tím, že Evropská komise tento návrh nezohlednila; |
| --- | --- |

10.

| 11. | plně sdílí postoj italského předsednictví ohledně strategie Evropské unie pro alpský region, podle něhož by bylo všeobecně prospěšné začlenit makroregionální strategie EU do právního rámce politiky soudržnosti na období 2021–2027, jelikož by to tyto strategie posílilo a pomohlo by to zvýšit územní soudržnost v Unii; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je nakloněn záměru zavést novou makroregionální strategii, již by společně vypracovalo a podpořilo několik členských států a regionů a jejímž cílem by bylo řešit společné problémy ve vymezené zeměpisné oblasti. Při posuzování podoby nové makroregionální strategie je nutné přihlédnout k tomu, že tato strategie nesmí ztížit fungování stávajících makroregionálních strategií; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podporuje záměr navrhnout strategii EU pro karpatský region, která by tvořila stálý rámec pro spolupráci mezi jednotlivými zeměmi, regiony a komunitami v oblasti Karpat. Díky vypracování strategického dokumentu pro karpatský region bude jednak možné zaměřit pozornost na problémy, s nimiž se tento makroregion potýká, a jednak vzniknou příležitosti pro využití zvláštního potenciálu karpatských států z hlediska kultury a životního prostředí. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že do formulování této strategie musí být zapojena celá řada subjektů zastupujících místní a regionální i celostátní a evropskou úroveň, což je patrné například na činnosti meziregionální skupiny Karpaty působící ve Výboru regionů; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podporuje úvahy regionů a států ležících u Atlantského oceánu, které se v současné době podílejí na strategii pro přímořskou oblast Atlantského oceánu, jejichž cílem je vytvořit makroregionální strategii založenou na spolupráci, která již po desetiletí existuje mezi partnerskými subjekty v oblasti Atlantiku. Makroregionální strategie pro oblast Atlantského oceánu by doplnila současnou námořní strategii tím, že by jí poskytla politický rozměr a víceúrovňovou správu, která by mohla zahrnovat třetí země a jejich regiony, rozšířila by její oblast působnosti o územní otázky a posílila by soudržnost mezi tematickými prioritami a stávajícími nástroji financování. Tato makroregionální strategie by byla zaměřena na záležitosti týkající se moří, jako je například energie oceánů, která je pro zúčastněné strany v oblasti Atlantiku prioritou, a také na tak důležité otázky, jako je zaměstnanost či odborná příprava; |
| --- | --- |

14.

Financování a správa

| 15. | zdůrazňuje, že je nezbytné ještě více integrovat makroregionální strategie a programy EU zaměřené na určitá odvětví, jako jsou například Horizont 2020, Erasmus+, Kreativní Evropa, Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME), LIFE, Nástroj pro propojení Evropy a Evropský fond pro strategické investice, a to s cílem dosáhnout součinnosti za účelem společného řešení naléhavých problémů; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vítá skutečnost, že se Evropská komise svým legislativním návrhem týkajícím se Evropské územní spolupráce (9) snaží zajistit lepší součinnost s Evropským fondem pro regionální rozvoj. Podotýká ovšem, že toto přizpůsobení se týká pouze velmi malé části finančních prostředků EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | souhlasí s doporučením Komise, aby byly uvedené priority makroregionálních strategií lépe sladěny s fondy EU prostřednictvím koordinace činností orgánů odpovědných za plánování programů a hlavních subjektů makroregionálních strategií před uzavřením dohody o partnerství. Na prioritách makroregionálních strategií se musí společně a s uplatněním přístupu zdola nahoru dohodnout státy a regiony, které se na provádění těchto strategií podílejí; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzývá Komisi, aby zajistila koordinaci nejenom v rámci členských států a mezi nimi navzájem, nýbrž i na třetí úrovni – na úrovni evropské. Makroregionální strategie se týkají řady politických oblastí a jsou vytvářeny nezávisle na politice EU v oblasti územní spolupráce. V důsledku toho nejsou politické strategie pro financování na makroregionální úrovni vzájemně provázány. Aby byl zaručen skutečný víceúrovňový přístup, mělo by provádění makroregionálních strategií spadat rovněž pod přímou odpovědnost Komise, přičemž je třeba zajistit, aby byla v jednotlivých makroregionálních strategiích zohledněna činnost různých generálních ředitelství Komise; |
| --- | --- |

18.

| 19. | domnívá se, že síť vnitrostátních orgánů, která od roku 2016 spravuje prostředky z Evropského fondu pro regionální rozvoj v Pobaltí, je dobrým příkladem koordinace zdola nahoru, který by se dal podpořit v jiných odvětvových politikách a jiných zeměpisných oblastech; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bezvýhradně souhlasí s názorem Evropské komise, že úspěšné provádění makroregionálních strategií závisí na tom, jakou angažovanost dají najevo členské státy a regiony; Aby bylo možné plně využít potenciál těchto strategií a účinně je provádět, musí být členským státům a regionům přiděleny potřebné finanční a lidské zdroje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že makroregionální strategie napomáhají ke koordinaci činnosti a odborných znalostí stávajících struktur a k účinnějšímu využívání dostupných finančních prostředků, čímž prokázaly, že jsou důležité pro podporu a další rozvíjení zásady víceúrovňové správy při provádění projektů EU; |
| --- | --- |

21.

Vystoupení Spojeného království z EU

| 22. | připomíná – obzvláště v souvislosti s vystoupením Spojeného království z EU – svůj postoj, že makroregionální strategie mohou podpořit integrovaný rozvoj i za hranicemi EU. Proto navrhuje prozkoumat, jakým způsobem by makroregionální strategie mohly přispět k utváření budoucích vztahů mezi Spojeným královstvím a EU, a žádá obě strany, aby do další diskuse na toto téma úzce zapojily místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poukazuje na to, že podle VR by makroregionální strategie, na nichž by se podílely regiony Spojeného království a EU, mohly představovat důležitý nástroj, který by v budoucnu zaručil udržitelné společné plánování programů, koordinaci a spolupráci mezi městy a regiony ve Spojeném království a v EU. VR vyzývá k aktivnímu zapojení měst a regionů do utváření této spolupráce; |
| --- | --- |

23.

Klastry

| 24. | upozorňuje na to, že ve světě, v němž globální hospodářská soutěž probíhá nejen mezi podniky, ale i mezi regiony, mají klastry jakožto centra excelence velký význam pro prosperitu, konkurenceschopnost a hospodářský rozvoj jednotlivých regionů, čímž přispívají k územní soudržnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poukazuje na to, že klastry jsou významnou hybnou silou inovací, poněvadž přitahují pozornost investorů a inovátorů a spojují dohromady podniky, místní orgány a výzkumná a vzdělávací zařízení. Domnívá se, že je mimořádně důležité zapojit klastry do přípravy strategií pro inteligentní specializaci, zejména v rámci tematických platforem S3, které podporuje Evropská komise. Makroregionální strategie mohou přístup založený na klastrech přirozeným způsobem podnítit. Upozorňuje na to, že je důležité podpořit účinné sladění těchto strategií pro inteligentní specializaci s regionálními a vnitrostátními politikami, aby bylo možné podpořit díky přítomnosti většího množství klastrů a synergičtějšímu přístupu ke zdrojům financování účinnou spolupráci mezi jednotlivými regiony a tím i přidanou hodnotu makroregionálních strategií pro harmonický rozvoj zúčastněných regionů. Připomíná, že je nezbytné zajistit udržitelné způsoby financování s cílem posílit klastrové iniciativy při provádění strategií pro inteligentní specializaci v rámci meziregionální a nadnárodní spolupráce; |
| --- | --- |

25.

| 26. | upozorňuje na to, že spolupráce mezi klastry je perspektivním nástrojem pro posílení inovační schopnosti regionů, a proto by se klastrové organizace pro přeshraniční či regionální spolupráci neměly omezovat na Evropu, nýbrž měly by mít celosvětový záběr s cílem vytvářet globální klastry. Makroregionální strategie, jichž se účastní regiony a členské státy EU a popřípadě také třetí země, mohou být vhodným rámcem pro tuto spolupráci; |
| --- | --- |

26.

| 27. | znovu odkazuje na závěry Rady Evropské unie ze dne 12. března 2018, v nichž Rada vyzvala k dalšímu rozvoji evropské klastrové politiky s cílem zajistit propojení a rozvoj regionálních klastrů v celoevropské klastry světové úrovně, a to na základě zásad inteligentní specializace v zájmu podpory vzniku nových hodnotových řetězců v celé Evropě. V příštím rozpočtu programu Interreg by tudíž měly být zajištěny finanční prostředky určené na spolupráci v oblasti inteligentní specializace v celé EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vítá závěry Rady Evropské unie ze dne 21. května 2019 o provádění makroregionálních strategií EU (10), v nichž Rada vybídla k využití vazeb mezi strategiemi pro inteligentní specializaci a klastry za účelem lepšího propojení ekosystémů, jakož i průmyslových politik a politik v oblasti inovací v rámci makroregionálních strategií; |
| --- | --- |

28.

| 29. | z tohoto důvodu Evropskou komisi žádá, aby vypracovala opatření, která umožní dále podpořit činnost klastrů a spolupráci mezi nimi a posílit při tom zejména jejich regionální rozměr. Kromě toho je třeba prostřednictvím územního a regionálního přístupu zajistit větší soudržnost a součinnost v rámci klastrové politiky; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnívá se, že makroregionální strategie mohou přispět k vytvoření příznivého prostředí pro rozvoj klastrů. Díky tomu budou moci orgány veřejné správy – zejména orgány místní a regionální –, vysoké školy, výzkumná střediska a podniky postupovat koordinovaně. Přeshraniční klastry ze své podstaty podporují spolupráci mezi různými partnery z různých zeměpisných oblastí a odvětví; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá EU, aby v rámci své klastrové politiky výrazněji podporovala přeshraniční spolupráci, například tím, že bude klastrům (a jejich jednotlivým subjektům) pomáhat při vyhledávání mezinárodních partnerů a vyčlení určité množství finančních prostředků na testování a další rozvíjení spolupráce mezi klastry. Tato koncepce byla úspěšně realizována například v rámci projektu „Innovation Express“ (11) v Pobaltí; |
| --- | --- |

31.

Makroregionální strategie pro Podunají

| 32. | poukazuje na to, že v Podunají existují značné rozdíly, co se týče inovací – některé regiony patří k nejvýkonnějším regionům v EU, zatímco jiné jsou v tomto ohledu pozadu. Mohou za to odlišné rámcové podmínky a široké spektrum mechanismů správy v oblasti výzkumu a investic. V této souvislosti požaduje, aby byla lépe koordinována příslušná veřejná opatření a aby byly vynakládány inteligentnější a cílenější investice, a to i v rámci programů EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | upozorňuje na to, že poměrně intenzivní růst malých a středních podniků je jedním z nejdůležitějších faktorů pro konkurenceschopnost makroregionu Podunají. Vzhledem k tomu, že klastrové iniciativy se zpravidla zaměřují na malé a střední podniky a mezi regionálními výsledky v oblasti inovací a regionální konkurenceschopností existuje těsná a pozitivní vazba, by to tomuto regionu mohlo umožnit, aby posílil svou konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

33.

| 34. | upozorňuje na to, že zvýšení konkurenceschopnosti na makroregionální úrovni vyžaduje aktivnější přístup a že je nutné posílit rámec pro budoucí rozvoj klastrů, ačkoli je již nyní prováděna řada slibných makroregionálních projektů a iniciativ. Vyzývá Evropskou komisi a orgány odpovědné za provádění makroregionálních strategií, aby nejenom sledovaly a vyhodnocovaly pokrok při provádění těchto iniciativ a jejich výsledky, ale aby z toho také vyvozovaly závěry, vyměňovaly si zkušenosti a dávaly k dispozici nové mechanismy s cílem podnítit růst a posílit konkurenceschopnost na makroregionální úrovni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyslovuje se pro to, aby se zvážila možnost vypracování strategie pro inteligentní specializaci pro makroregion Podunají, v níž by byly zohledněny zvláštní přednosti a potřeby tohoto regionu, jako je například poměrně intenzivní růst malých a středních podniků; |
| --- | --- |

35.

| 36. | požaduje, aby byla zavedena systematická výměna zkušeností, informací a údajů s jinými makroregionálními strategiemi, a to s cílem rozvíjet konkurenceschopnost makroregionů položením důrazu na zelenou ekonomiku, sektor inovací a vytváření nových pracovních příležitostí; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdůrazňuje, že klastry hrají rovněž důležitou roli v rámci přístupu trojité šroubovice při spolupráci mezi vysokými školami, veřejnými orgány a soukromým sektorem. Díky blízkému kontaktu s místními trhy a znalosti místních potřeb představují vhodný nástroj pro praktickou realizaci základní myšlenky místně uzpůsobených opatření ve spojení s přístupem zdola nahoru; |
| --- | --- |

37.

Závěry

| 38. | zdůrazňuje, že je nezbytné podporovat veškeré iniciativy, které posilují jednotu, spolupráci, integraci, bezpečnost, sociální rovnost a skutečnou soudržnost Evropské unie. Makroregionální strategie mohou zásadním způsobem přispět k tomu, aby se v přiměřené lhůtě vyrovnala životní úroveň obyvatel v sousedících oblastech; |
| --- | --- |

38.

| 39. | makroregionální strategie se vyznačují bytostně evropskou vizí, nabízejí silný potenciál a inovativním způsobem podporují konkrétní spolupráci, aby bylo možné uskutečnit společné cíle, které jsou důležité pro občany bez ohledu na to, ve kterém státě či regionu žijí; |
| --- | --- |

39.

| 40. | makroregionální strategie vytvářejí příležitosti pro skutečnou víceúrovňovou správu, od místních orgánů až po Evropskou komisi. Nevznikají při nich žádné nové byrokratické struktury, nýbrž zmenšuje se propast mezi politikou na evropské a místní úrovni. Interakce klastrové politiky a makroregionálních strategií může přispět k tomu, aby byl rychleji splněn cíl hospodářské, sociální a územní soudržnosti, který byl stanoven v Lisabonské smlouvě. |
| --- | --- |

40.

V Bruselu dne 26. června 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2019) 21 final.

1

(2)  SWD(2019) 6 final.

2

(3)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9895-2019-INIT/cs/pdf.

3

(4)  Stanovisko Evropského výboru regionů Provádění makroregionálních strategií (COR-2017-02554).

4

(5)  Stanovisko Evropského výboru regionů Budoucnost územní vize pro rok 2050 (COR- 2015-04285).

5

(6)  Stanovisko Evropského výboru regionů Provádění makroregionálních strategií (COR-2017-02554).

6

(7)  http://www.interreg-danube.eu/approved-projects/danubiovalnet.

7

(8)  Stanovisko Evropského výboru regionů Provádění makroregionálních strategií (COR-2017-02554).

8

(9)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Evropská územní spolupráce (Interreg) podporovaného z Evropského fondu pro regionální rozvoj a nástrojů financování vnější činnosti, COM(2018) 374 final, čl. 15 odst. 3.

9

(10)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9895-2019-INIT/cs/pdf.

10

(11)  http://www.bsr-stars.eu/innovation-express/.

11

---

STANOVISKA

| 29.11.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 404/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 404/6

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Kroky k zajištění efektivnějšího a demokratičtějšího rozhodování v daňové politice EU

(2019/C 404/02)

| Zpravodaj | : | Christophe ROUILLON (FR/SES), starosta obce Coulaines |
| --- | --- | --- |
| Odkaz | : | sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě Kroky k zajištění efektivnějšího a demokratičtějšího rozhodování v daňové politice EU, 15. ledna 2019
  COM(2019) 8 final |

Zpravodaj

:

Christophe ROUILLON (FR/SES), starosta obce Coulaines

Odkaz

:

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě a Radě Kroky k zajištění efektivnějšího a demokratičtějšího rozhodování v daňové politice EU, 15. ledna 2019

COM(2019) 8 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | souhlasí s Komisí v tom, že globalizace, digitalizace a rozvoj ekonomiky služeb způsobují velmi dynamické daňové změny; |
| --- | --- |

1.

| 2. | připomíná, že již vyzval Komisi, aby využila překlenovací ustanovení k uplatňování hlasování kvalifikovanou většinou, zejména v oblasti daní (1). V této souvislosti vítá usnesení Evropského parlamentu ze dne 26. března 2019 o finančních trestných činech, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňových únicích (zpráva výboru TAX3), v němž EP vyzývá Komisi, aby v případě potřeby použila postup stanovený v článku 116 SFEU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poukazuje na to, že v souladu s čl. 4 odst. 2 SFEU je vnitřní trh sdílenou pravomocí EU a členských států a že článek 113 SFEU stanoví mechanismy umožňující harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daňové politiky, aby bylo zajištěno fungování vnitřního trhu a zabránilo se narušení hospodářské soutěže. Domnívá se, že návrh na zavedení hlasování kvalifikovanou většinou na tomto základě, který by v souladu se závazkem Komise neměl zasahovat do výsad členských států při stanovování přímých daňových sazeb fyzických či právnických osob, by měl jít ruku v ruce s větším zapojením Evropského parlamentu a vnitrostátních a regionálních parlamentů, neboť existují regiony s legislativními pravomocemi v oblasti daňové politiky; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatuje, že cílem návrhu Komise není svěřit Evropské unii nové pravomoci. Komise rovněž nenavrhuje zasahovat do pravomocí členských států při stanovování přímých daňových sazeb fyzických či právnických osob; |
| --- | --- |

4.

| 5. | připomíná, že posílená spolupráce (články 326–334 SFEU) může být uplatněna na daňové záležitosti a umožňuje, aby se nejméně 9 členských států dohodlo na společných právních předpisech, jak tomu bylo v případě navrhované daně z finančních transakcí. Posílená spolupráce by však měla být až poslední alternativou po vyčerpání možností, které nabízí běžné fungování orgánů, neboť posílená spolupráce může vést k roztříštěnosti vnitřního trhu a je v zásadě založena na mezivládním přístupu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je potěšen, že během svého současného funkčního období předložila Komise 26 legislativních návrhů, jejichž cílem je posílit boj proti finanční trestné činnosti a agresivnímu daňovému plánování (2), jakož i zvýšit účinnost vybírání a rozdělování daní; zdůrazňuje, že Rada dosáhla určitého pokroku, pokud jde o významné iniciativy k reformě zdanění právnických osob. Všechny tyto iniciativy však ještě dokončeny nebyly; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rovněž konstatuje, že menšina členských států v Radě blokuje i jiné iniciativy než ty, které se týkají daňových úniků nebo vyhýbání se daňovým povinnostem. Patří sem návrhy na daň z finančních transakcí předkládané od roku 2011 a návrhy na zdanění digitálních služeb, které VR podpořil; |
| --- | --- |

7.

Evropský daňový systém a demokracie

| 8. | připomíná neodmyslitelnou vazbu mezi daňovým systémem a demokracií, neboť dějiny liberálních demokracií jsou úzce spjaty se snahou získat souhlas daňových poplatníků s tím, že finanční prostředky a daňové výdaje budou podléhat demokratické kontrole, v duchu zásady „žádné zdanění bez zastoupení“; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že podle nedávného průzkumu Eurobarometru (3) je boj proti nekalým daňovým praktikám prioritní oblastí činnosti EU pro tři čtvrtiny respondentů; domnívá se proto, že Komise zvolila ke zveřejnění svého návrhu vhodný okamžik, neboť přispěje k demokratické diskusi před volbami do Evropského parlamentu; mimo jiné se domnívá, že EU bude schopna lépe čelit protievropskému populismu, bude-li evropská daňová politika řízena transparentnějším a demokratičtějším způsobem („znovupřevzetí kontroly“); |
| --- | --- |

9.

| 10. | konstatuje, že vyhýbání se daňovým povinnostem ze strany nadnárodních společností je v EU i nadále problematické, a domnívá se, že by měla být více prosazována individuální šetření, neboť nekalé jednání jednoho subjektu neurčuje chování kolektivní; |
| --- | --- |

10.

Náklady za jednomyslnost v oblasti daní

| 11. | poukazuje na to, že v jednotném hospodářském rámci je nezbytné nastolit rovnováhu mezi regulací daňové soutěže mezi členskými státy a v některých případech i v jejich rámci, a potřebou zabránit tomu, aby státní daňová svrchovanost jednoho členského státu zasahovala do daňové svrchovanosti jiného členského státu, například z důvodu neexistence definice vhodného maximálního rozdílu mezi příslušnými daňovými sazbami nebo existencí agresivních daňových modelů. Daňová rozhodnutí jednoho členského státu mohou skutečně významně ovlivnit příjmy jiných členských států a jejich manévrovací prostor pro vlastní politická rozhodnutí. Vnitrostátní daňová suverenita je navíc omezena zvyšující se mobilitou daňové základny. VR se proto domnívá, že je vhodnější zdůraznit koncepci daňové suverenity sdílené na evropské úrovni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatuje, že ruku v ruce s pokrokem v evropské integraci a s významnou a rychlou transformací ekonomiky vznikla i integrační nerovnováha, neboť kapitál a služby se v EU volně pohybují, zatímco členské státy si stanovují své daňové předpisy nezávisle na sobě. V dobách, kdy byl rozvoj vnitřního trhu omezen především na obchod se zbožím, byly přeshraniční dopady daňového systému mnohem omezenější než dnes, kdy se společnosti opírají především o nehmotná aktiva, údaje a automatizaci, přičemž je přidaná hodnota jen obtížně kvantifikovatelná; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že v zájmu ochrany rozpočtů Unie a členských států před ztrátami způsobeními daňovými podvody a nezaplacenými daněmi je společné úsilí na evropské i vnitrostátní úrovni zcela zásadní. Konstatuje, že jen plný a účinný výběr daní umožní státům a místním a regionálním orgánům, a nepřímo i Evropské unii, aby poskytovaly kvalitní a nákladově efektivní veřejné služby, zejména v oblasti vzdělávání, zdraví, dostupného bydlení, bezpečnosti a boje proti trestné činnosti, a financovaly boj proti změně klimatu, prosazování rovnosti mezi muži a ženami, veřejnou dopravu a základní infrastruktury, což povede k pokroku z hlediska naplňování cílů udržitelného rozvoje. Mohlo by to vést k případnému snížení celkové daňové zátěže evropských občanů a podniků; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnívá se, že jednomyslnost v oblasti daní brzdí naplňování i dalších cílů EU, zejména pokud jde o rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, včetně revize směrnice o zdanění energie, jejímž cílem je začlenit emise CO2 do daňové sazby pro palivo, oběhové hospodářství a reforma systému vlastních zdrojů; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konstatuje, že podle nedávné studie způsobila řada strategií pro vyhýbání se daňovým povinnostem podniků v EU ztráty příjmů ve výši přibližně 50–70 miliard EUR, což představuje ztrátu způsobenou pouhým přesunem zisků a odpovídá nejméně 17 % výnosů daní z příjmu právnických osob v roce 2013, a 160–190 miliard EUR po započtení odhadované ztráty vyplývající z individualizovaných daňových režimů velkých nadnárodních společností; |
| --- | --- |

15.

| 16. | připomíná, že vyhýbání se daňovým povinnostem dopadá i na místní a regionální orgány, neboť místní nebo regionální daně jsou vybírány na základě vnitrostátní daňové základny a místní a regionální orgány ve většině členských států dostávají podíl příjmů z vybraných vnitrostátních daní z příjmů právnických osob; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poukazuje na to, že pravidla EU pro DPH pocházejí z roku 1993, přestože měla být přechodná. Požadavek jednomyslnosti znemožnil jakoukoli podstatnou reformu, a to navzdory nejnovějšímu technologickému vývoji a změnám na trhu. V mnoha případech členské státy stále uplatňují rozdílná pravidla pro vnitrostátní a přeshraniční transakce. VR zdůrazňuje, že především tato skutečnost brání dokončení jednotného trhu a vede k nákladným postupům pro stále více evropských společností s přeshraniční působností. Zjednodušení a modernizace pravidel DPH v EU by snížilo administrativní zátěž pro přeshraniční podniky a zároveň by podnikům přineslo celkové úspory ve výši 15 miliard EUR ročně. Současná situace škodí zejména malým a středním podnikům, které nemají dostatečné finanční a lidské zdroje k tomu, aby se vypořádaly s právní složitostí daňových pravidel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnívá se, že zrušení požadavku jednomyslnosti v oblasti daní by Evropské unii umožnilo hájit postavení nejen nejnižšího společného evropského jmenovatele, ale posílilo by i její ambice v kontextu mezinárodních daňových záležitostí, zejména v souvislosti s činností OECD v oblasti zdanění digitální ekonomiky a přesouvání zisku (BEPS); |
| --- | --- |

18.

Plán

| 19. | podporuje zásadu odstupňovaného přístupu, který navrhuje Komise, a domnívá se, že tento přístup by měl být zohledněn v kontextu evropského semestru a měl by umožňovat, aby se řešily zejména systémy agresivního daňového plánování; |
| --- | --- |

19.

| 20. | doufá, že v první fázi bude zavedeno hlasování kvalifikovanou většinou u iniciativ, které nemají přímý dopad na práva zdanění členských států, jejich základy daně nebo daňové sazby, ale jsou nezbytné pro zlepšení správní spolupráce a vzájemné pomoci mezi členskými státy v boji proti daňovým podvodům a únikům. VR by rovněž uvítal, kdyby první fáze zahrnovala iniciativy, které podnikům v EU usnadní dodržování daňových předpisů; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozastavuje se nad tím, že Komise navrhuje použít konkrétní překlenovací ustanovení čl. 192 odst. 2 SFEU v oblasti životního prostředí až v druhé fázi, neboť daňový systém je pro naplňování cílů udržitelného rozvoje ze strany EU zcela zásadní; navrhuje, aby Evropská komise navrhla použití přechodného ustanovení v případě ekologického zdanění od první fáze. Zejména by bylo nutné zavést koordinovaný evropský přístup ke zdanění letectví, na který se v současnosti nevztahuje žádný evropský daňový systém, například pokud jde o zavedení DPH u letenek nebo zdanění kerosenu. |
| --- | --- |

21.

V Bruselu dne 26. června 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Viz odstavec 6 usnesení k pracovnímu programu Evropské komise na rok 2019 (RESOL-VI/33) přijatého 6. února 2019.

1

(2)  Evropská komise definuje agresivní daňové plánování jako „zneužívání technických aspektů daňového systému nebo mezer vznikajících mezi dvěma či více daňovými systémy pro účely snižování daňové povinnosti“;

2

https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/taxation_papers_71_atp_.pdf

(3)  http://www.europarl.europa.eu/news/cs/headlines/economy/20160707STO36204/boj-proti-danovym-podvodum-75-evropanu-chce-od-eu-vic.

3

---

| 29.11.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 404/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 404/9

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Místní přístup k průmyslové politice EU

(2019/C 404/03)

| Zpravodajka | : | Jeannette BALJEU (NL/ALDE)
  členka rady provincie Jižní Holandsko |
| --- | --- | --- |

Zpravodajka

:

Jeannette BALJEU (NL/ALDE)

členka rady provincie Jižní Holandsko

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Úvod

| 1. | zdůrazňuje, že průmysl vnímaný jako výroba zboží a služby jsou základním kamenem inovativní, udržitelné a diverzifikované ekonomiky, která je schopna zajistit evropskou konkurenceschopnost a kvalitní pracovní místa v Evropské unii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opakuje své přesvědčení, že Evropská komise a členské státy musí využít všechny možnosti poskytované Smlouvu EU v oblasti průmyslové politiky, jež jsou stanovené v článku 173 SFEU, zvláště možnost „vyvinout jakékoli užitečné podněty na podporu takové koordinace (členských států v oblasti průmyslové politiky), zejména podněty s cílem stanovit směry a ukazatele, pořádat výměnu osvědčených postupů a připravit nezbytné podklady pro pravidelný dohled a hodnocení“, a to ve spolupráci s regionálními subjekty; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že průmysl má velmi zásadní význam pro evropské regiony a města a pro desítky milionů pracovních míst, jež vytváří, a že svou povahou působí v globálním kontextu, kde je významnou hnací silou růstu obchod, který přináší výhody i problémy; |
| --- | --- |

3.

| 4. | domnívá se, že je třeba zdůraznit zvláštní význam malých a středních podniků pro tvorbu hodnot, inovace a zaměstnanost. Zejména malé a střední podniky mají významný dopad na schopnost průmyslu pružně reagovat na nové požadavky, zejména na ty, které souvisejí s globalizací nebo digitalizací. Strategie průmyslové politiky EU musí poskytnout vhodné přístupy k tomu, jak vytvořit a udržet příznivé podmínky právě pro tyto podniky; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnívá se, že výzvy a příležitosti v rámci průmyslu mají být přípravou na budoucnost a zachovávat jeho zásadní přínos pro prosperitu a zaměstnanost a mají zajistit udržitelný rozvoj a vytváření uhlíkově neutrálního oběhového hospodářství; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že v zájmu posílení konkurenční výhody Evropy je třeba investovat do inovativních nových technologií a digitalizace, do uhlíkově neutrálního a oběhového hospodářství a do souvisejících dovedností napříč evropskými regiony; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzdvihuje proto, že aby bylo možné rychle reagovat na nestálé hospodářské a průmyslové změny a udržet si konkurenceschopnost v celosvětovém měřítku, je třeba vytvořit strategickou vizi evropského průmyslu vycházející z místního přístupu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je přesvědčen, že k zajištění toho, aby byl evropský průmysl schopen poradit si s celosvětovou konkurencí, je nezbytný koordinovaný evropský přístup, který by se měl rovněž zaměřit na vytváření ucelenějších regulačních rámců a norem, odstranění nadměrné a zbytečné regulační a administrativní zátěže, usnadnění celoevropské spolupráce a partnerství, zajištění konkurenceschopných nákladů na energii a poskytování vhodných nástrojů na ochranu obchodu jak v tradičních odvětvích, jako je ocelářství, odvětví textilu, chemický průmysl, zemědělství a loďařský průmysl, tak v rozvíjejících se odvětvích. V zájmu ochrany evropského ocelářského průmyslu je například naléhavě nutné zavést clo na výrobky z oceli; |
| --- | --- |

8.

| 9. | domnívá se, že úkolem průmyslové politiky je poskytnout rámec, který průmyslu umožní zvýšit jeho konkurenceschopnost, a to kombinací horizontálních a meziodvětvových místních přístupů, a v případě potřeby cílených opatření pro jednotlivá odvětví v celém hodnotovém řetězci; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vítá sdělení Komise Investice do inteligentního, inovativního a udržitelného průmyslu – Obnovená strategie průmyslové politiky EU (1) a jeho důraz na partnerství s členskými státy, regiony, městy a soukromým sektorem jakožto důležitý krok směrem k zajištění nástroje povzbuzujícího konkurenceschopnost průmyslu a inovace v Evropě; vítá návrh Evropské komise týkající se politiky soudržnosti po roce 2020, který se zaměřuje na posílení spolupráce mezi regionálními ekosystémy ve všech částech Evropy a na posílení mezinárodního a průmyslového rozměru inteligentní specializace; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstatuje, že je nezbytné podporovat evropský průmysl prostřednictvím činností a opatření hospodářské i nehospodářské povahy, v posledně jmenovaném případě například v rámci politiky v oblasti vzdělávání a odborné přípravy či podpory výzkumu a inovací; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vítá iniciativu Komise zřídit kulatý stůl zástupců průmyslu na vysoké úrovni „Průmysl 2030“, v němž má Výbor regionů status pozorovatele (2); |
| --- | --- |

12.

| 13. | vítá výzvy Evropské komise, Evropského parlamentu a Rady, aby se dále rozvíjela komplexní průmyslová strategie EU se zaměřením na rok 2030 a následující období, včetně střednědobých a dlouhodobých strategických cílů a ukazatelů pro průmysl, kterou by měl doplnit akční plán s konkrétními opatřeními; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že je třeba přijmout přístup založený na víceúrovňové správě vycházející z partnerství a dialogu s členskými státy, místními a regionálními orgány a zúčastněnými stranami (3); |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá k tomu, aby byl do této strategie zahrnut výrazný územní rozměr respektující zásadu subsidiarity, a dává najevo svoji ochotu podpořit Radu a její předsednictví při vytváření více místně orientované strategie průmyslové politiky; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je přesvědčen, že průmyslová strategie EU by měla rovněž zahrnovat podrobnou a fakticky podloženou revizi pravidel EU pro státní podporu a kontrolu spojování podniků, aby byly zajištěny rovné podmínky na mezinárodní úrovni v souladu s globálními obchodními politikami a mnohostrannými dohodami. Zároveň by tato strategie měla zahrnovat také investiční a inovační potenciál státní podpory nebo fúzí; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vítá dokument Evropského centra politické strategie (4), v němž se navrhuje nalézt novou rovnováhu mezi otevřeností a ochranou evropského trhu s cílem vytvořit rovnější podmínky na celosvětové úrovni a zároveň podpořit průmyslové inovace a produktivitu na domácí půdě; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnívá se, že má-li být dosaženo cílů Pařížské dohody týkajících se reakce na hrozbu změny klimatu (5), bude muset průmysl uskutečnit rozsáhlou transformaci a zároveň bude třeba zajistit, aby zůstal konkurenceschopný. Rozsah transformace, před níž stojí jak průmysl, tak společnost, si žádá naléhavá opatření, společnou vizi a integrovaná řešení mezi všemi zúčastněnými stranami a na všech úrovních politiky, neboť pouze víceúrovňový přístup může zajistit zapojení subjektů zainteresovaných na takto významných rozhodnutích v oblasti hospodářské politiky; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podporuje politiku spravedlivého jednotného trhu související s představou Evropské komise týkající se průmyslové politiky EU, která reaguje na výzvu měnícího se světa práce ve smyslu evropského pilíře sociálních práv; |
| --- | --- |

19.

Sdělení č. 1: Konkurenceschopný evropský průmysl vyžaduje kombinovaný přístup, ve kterém je regionální politika vycházející z místních podmínek doprovázena meziregionální spoluprací

| 20. | zdůrazňuje, že konkurenční výhody regionů jsou silně provázány s místními průmyslovými odvětvími, zeměpisnými přednostmi, regionálními průmyslovými inovačními ekosystémy, odbornými a vysokými školami a dostupnými pracovními silami a odbornými znalostmi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje význam průzkumu, těžby a využívání evropských primárních a druhotných surovin pro rozvoj místních průmyslových odvětví a hodnotových řetězců v regionech. Udržitelný místní přístup musí zohledňovat využitelné regionální zvláštnosti a potenciály rozvoje, jakož i možné vytváření synergií; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnívá se, že přístup vycházející z místních podmínek by měl stavět na potenciálu podnikatelských a inovačních ekosystémů s cílem stimulovat modernizaci průmyslu a vypracovat územní strategie pro inovace a zakotvení na regionální, místní, městské nebo přeshraniční úrovni; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatuje, že jsou k tomu zapotřebí dobře fungující sítě spolupráce, jako jsou makroregionální strategie, a klastry, do nichž jsou zapojeni klíčoví partneři. Zdůrazňuje také, že meziregionální spolupráce těchto sítí a klastrů má zásadní význam pro rozvoj synergií, výměnu zkušeností, vzájemné učení a dosažení kritického množství společných investic do zavádění inovací v průmyslových hodnotových řetězcích v celé Evropě. Tento meziregionální přístup ke spolupráci může uspět pouze za pomoci digitalizace a sdílení informací; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podtrhuje, že regionální a místní samosprávy a jiné organizace hrají klíčovou úlohu při aktivním zavádění nezbytné meziregionální a přeshraniční spolupráce; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje, že udržitelná spolupráce mezi regiony by měla jít nad rámec iniciativ ad hoc a vyžaduje strukturální rámec pro spolupráci vycházející z dlouhodobých závazků a založený na již provedené práci podle stávajících strategií pro inteligentní specializaci, a to v rámci budoucích meziregionálních inovačních investic; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podotýká, že zásadní význam mají informace o regionálních činnostech v oblasti inovací, stávajících kapacitách (infrastruktur a odborných znalostí) a potenciálu oběhového hospodářství. Tyto existující údaje jsou často rozptýlené a rozdrobené, což omezuje jejich užitečnost pro regiony. Vybízí proto Evropskou komisi, aby provedla skutečné shromažďování důkazů a zohlednila při tom místní a regionální pohled na strategii EU pro průmysl; |
| --- | --- |

26.

| 27. | doporučuje, aby Komise v rámci nového místního přístupu, který uvádí ve svých návrzích k politice soudržnosti po roce 2020, posílila podporu meziregionální a přeshraniční spolupráce, a to i v rámci stávajících iniciativ, jako jsou iniciativa Vanguard nebo tematická partnerství pro inteligentní specializaci, do nichž se zapojuje stále více regionů; |
| --- | --- |

27.

| 28. | v souvislosti s programovým obdobím po roce 2020 vyzývá k posílení podpory EU pro regionální ekosystémy a klastry v rámci meziregionálních inovačních investic, jež bude vycházet z přístupu inteligentní specializace a zvětší a rozšíří stávající iniciativy, jako jsou platforma pro inteligentní specializaci zaměřená na modernizaci průmyslu a pilotní iniciativa týkající se regionů procházejících průmyslovou transformací. Považuje také za důležité vytvořit nástroje pro provádění společných meziregionálních průmyslových investičních projektů, a to v úzké spolupráci s regiony a partnerstvími pro inteligentní specializaci; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že tematické platformy pro inteligentní specializaci musí být náležitým způsobem financovány, neboť regiony nemají vždy prostředky potřebné k tomu, aby se mohly účastnit odpovídajícím a strukturovaným způsobem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá Komisi, aby dále rozvíjela nástroje pro zprostředkování s cílem identifikovat a aktivně podporovat spolupráci na strategiích pro inteligentní specializaci, a usnadnila tak nepřetržitý proces, v jehož rámci regiony určí prioritní oblasti, v nichž má spolupráce zásadní význam pro zachování vedoucího postavení Evropy; |
| --- | --- |

30.

| 31. | doporučuje, aby Komise povzbudila průmyslové inovace vycházející ze strategií pro inteligentní specializaci ve všech regionech tím, že usnadní zvláštní programy podpory, jejichž prostřednictvím budou moci rozvinuté regiony spolupracovat na konkrétních projektech s méně rozvinutými regiony k oboustrannému prospěchu, jakož i na společných projektech rozvinutých regionů a na relevantních projektech méně rozvinutých regionů k oboustrannému prospěchu; |
| --- | --- |

31.

Sdělení č. 2: Vzhledem k tomu, že významné společenské výzvy často vyžadují spolupráci mezi evropskými regiony, hrají regionální samosprávy zásadní roli v iniciativách zaměřených na úkoly a při zavádění odvětvových politik do praxe

| 32. | domnívá se, že přístup k politikám zaměřený na úkoly může být použit jako nástroj k řešení významných společenských výzev a podpořit přístup založený na víceúrovňové správě, přičemž přístup inteligentní specializace může napomoci sladění regionálních programů a investic s prioritami EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že v zájmu řešení společenských výzev je zapotřebí dalších investic do výzkumu a inovací, aby se podpořila špičková průmyslová úroveň a využily nové příležitosti, a že by se v procesu hledání mělo podporovat experimentování a podstupování rizik, a vybízí k tomu, aby bylo usnadňováno šíření inovací a nových technologií v průmyslu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdůrazňuje, že regiony hrají důležitou úlohu, pokud jde o propojení, rozvoj a podporu regionálního inovačního ekosystému, realizaci mapování dostupných kapacit a zapojení různých skupin zúčastněných stran do přístupu ke stanovování průmyslových cílů založeného na skutečné poptávce a spolupráci, a proto žádá, aby byly regiony zastoupeny ve správě zaměřené na konkrétní úkoly, a to i v rámci partnerství a výborů pro mise; |
| --- | --- |

34.

| 35. | doporučuje, aby Komise stanovila jasné střednědobé a dlouhodobé cíle v politikách zaměřených na úkoly a promítla je do politik, které jsou funkční v rámci strukturálních a investičních fondů, programu Horizont Evropa a programu Digitální Evropa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | doporučuje, aby se místní a regionální orgány aktivně snažily některé z těchto úkolů vést a zajistit vytvoření meziregionálního přístupu. Tento postup je třeba sladit s dostupnými evropskými nástroji a s jejich pomocí ho usnadnit. Vyzývá proto Evropskou komisi, aby v rámci nového programu Horizont Evropa zajistila aktivní zapojení regionálních zúčastněných stran do správy konkrétních úkolů; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzývá Komisi, aby podpořila pilotní projekty v klastrech regionů, jež umožní experimentování na základě přístupu založeného na významném projektu společného evropského zájmu (6), avšak v menším měřítku za účelem podpory meziregionální spolupráce; |
| --- | --- |

37.

Sdělení č. 3: Místní a regionální orgány by měly zajistit dostupnost dovedností, které podpoří transformaci průmyslu a usnadní spolupráci mezi průmyslem a vzdělávacími institucemi, k čemuž jim dopomůže evropská strategie

| 38. | podotýká, že rychle se měnící průmyslová transformace, transformace energetiky, digitalizace a oběhové hospodářství vyžadují rozvoj nových mezioborových dovedností; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vítá úsilí o koordinaci různých nástrojů na evropské úrovni, jak dokazují nová agenda dovedností pro Evropu, akční plán digitálního vzdělávání a strategie pro digitální dovednosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje, že je naléhavě třeba předvídat, podporovat a propagovat soustavný rozvoj dovedností, nové vzdělávání a rekvalifikaci stávajících pracovních sil, zejména pokud jde o digitální dovednosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uznává, že evropská průmyslová pracovní síla čítá mnoho pracovníků, kteří jsou vyškoleni prostřednictvím odborného vzdělávání; |
| --- | --- |

41.

| 42. | souhlasí s tím, že z přínosů průmyslové transformace musí těžit široká veřejnost a ti, kterým hrozí, že neuspějí, by měli mít jiné příležitosti a podporu, aby se mohli adaptovat. Má za to, že politické iniciativy musí klást větší důraz na poskytování možností celoživotního vzdělávání pro pracovníky s nízkou kvalifikací, aby se zajistilo, že budou mít rovný přístup k novým technologickým dovednostem požadovaným průmyslem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdůrazňuje význam aktivního rozvoje schopností v profesním životě všech odborníků ve všech průmyslových odvětvích, a proto navrhuje vypracovat účinnou koncepci celoevropského systému sdílení nových poznatků, aktualizace dovedností a rozvoje individuálních schopností ve spolupráci se zaměstnavateli a vzdělávacími zařízeními; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnívá se proto, že celoevropský přístup k politice v oblasti dovedností má zásadní význam pro budoucí konkurenceschopnost evropského průmyslu a že je zapotřebí mnohem vyšší míry investic do lidského kapitálu, a to jak v rámci systémů vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení, tak i v rámci průmyslu samotného; |
| --- | --- |

44.

| 45. | domnívá se, že by mělo být dále podporováno podnikatelské vzdělávání, propagace podnikatelských dovedností, vzájemné učení a sdílení osvědčených postupů, aby se průmyslové subjekty mohly přizpůsobit novým obchodním modelům a účinně spolupracovat v konkurenceschopných evropských hodnotových řetězcích; |
| --- | --- |

45.

| 46. | doporučuje, aby Evropská komise posílila vzdělávací programy působící napříč regiony, jako je Erasmus+, s důrazem na odborné vzdělávání a umožnění pohybu talentů po celé Evropě; |
| --- | --- |

46.

| 47. | požaduje, aby příslušné orgány poskytovaly flexibilní prostředky na rekvalifikaci na regionální úrovni, a nikoli na úrovni jednotlivých odvětví, a opakuje svůj požadavek, aby ESF+ spadal pod nařízení o společných ustanoveních pro politiku soudržnosti po roce 2021, a bylo tak zajištěno, že budou uplatněny veškeré požadavky týkající se zásady partnerství a zapojení regionální úrovně do rozvoje programů v rámci ESF+; |
| --- | --- |

47.

| 48. | doporučuje, aby místní a regionální orgány spolupracovaly na společných programech vzdělávání a výzkumu s cílem začlenit společné priority EU v oblasti dovedností a podpořit meziregionální vzdělávací příležitosti; |
| --- | --- |

48.

Sdělení č. 4: Evropský průmysl a vlády musí zaujmout vedoucí postavení a stát se udržitelnějšími tím, že přijmou opatření

| 49. | má za to, že EU stojí v čele celosvětového přechodu na uhlíkové neutrální a oběhové hospodářství. Evropský průmysl proto musí mít vedoucí roli a přispívat ke zmírňování změny klimatu, plnit cíle Pařížské dohody, zachovávat zdroje, předcházet zhoršování stavu životního prostředí a reagovat na měnící se očekávání spotřebitelů v zelené ekonomice; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdůrazňuje, že přechod podniků na udržitelnější obchodní modely účinně využívající zdroje pomůže životnímu prostředí a současně zajistí konkurenční výhodu, což povede k inovacím a k vytváření nových pracovních míst a podnikatelských příležitostí; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdůrazňuje, že je velmi důležité informovat průmyslová odvětví a občany o výhodách nových přístupů, jako jsou například oběhové hospodářství, uhlíkově neutrální hospodářství a ekonomika sdílení. Tyto nové přístupy vyžadují posun v postojích jak spotřebitelů (např. směrem k opětovnému použití a recyklaci), tak průmyslu, který se musí postupně přizpůsobit novým požadavkům v rámci dlouhodobého strategického plánování; |
| --- | --- |

51.

| 52. | domnívá se, že Evropa musí v zájmu přechodu k udržitelnému průmyslu využít své vedoucí postavení ve všech odvětvích a řešit narůstající celosvětovou hospodářskou soutěž s technologiemi v oblasti ekologicky šetrné výroby, biohospodářství a čisté energie. |
| --- | --- |

52.

| 53. | poukazuje na to, že přechod daného regionu na oběhové a uhlíkově neutrální hospodářství je dlouhodobý projekt, který může být úspěšný pouze díky přístupu na bázi dílčích kroků, a v některých případech na bázi radikální obnovy, jejíž rámec tvoří proveditelné dílčí cíle, které nebudou zatěžovat obyvatelstvo ani odvětví, jako je automobilový průmysl. Zvláštní pozornost by se měla věnovat posílení odolnosti venkovských komunit, kterým hrozí, že vlivem hospodářské transformace zůstanou pozadu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdůrazňuje, že je třeba překonat významné překážky, včetně chybějících správných tržních signálů a pobídek k navrhování výrobků pro oběhové hospodářství, vysokých nákladů podniků na přechod, regulačních překážek, nedostatečných informací pro spotřebitele a špatně fungujícího trhu s druhotnými surovinami; |
| --- | --- |

54.

| 55. | domnívá se, že spolupráce na celoevropské a meziregionální úrovni má významnou funkci v tom, že regionům pomáhá rozvíjet strategický přístup k využití potenciálu oběhového a uhlíkově neutrálního hospodářství; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podporuje myšlenku využívání strategického zadávání veřejných zakázek jako nástroje na povzbuzení inovací, ke které se Evropská komise přihlásila ve svém akčním plánu pro oběhové hospodářství v roce 2015 (7) a v příslušných směrnicích o zadávání veřejných zakázek, domnívá se však, že složitost pravidel často vede k neochotě regionálních a místních orgánů podstupovat riziko; |
| --- | --- |

56.

| 57. | doporučuje, aby regionální a místní samosprávy přijaly víceodvětvový hospodářský rozvoj jdoucí napříč odvětvími a integrovaly nakládání s odpady a environmentální řízení do uceleného přístupu založeného na oběhovém hospodářství; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzývá regiony a města, aby plně využily možností politiky soudržnosti po roce 2020 k zavádění inovativních řešení, která jsou zaměřena na klima a přechod k oběhovému hospodářství; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vyzývá k holistickému a koordinovanému přístupu víceúrovňové správy s cílem zajistit nezbytnou soudržnost mezi různými politickými nástroji a opatřeními na různých úrovních. Přechod na nízkouhlíkové a oběhové hospodářství by měl zohlednit nejen celý hodnotový řetězec a zpracovatelský průmysl obecně, ale i malé a střední podniky a začínající podniky; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vyzývá Komisi, aby dále podporovala rozvoj společných strategií v konkrétních oblastech, jako je vodík a syntetická paliva, a podporovala přijetí udržitelnějších technologií na trhu; |
| --- | --- |

60.

Sdělení č. 6: Pro posílení zavádění nových technologií ze strany průmyslu jsou rozhodující regionální strategická partnerství veřejného a soukromého sektoru zaměřená na inovace

| 61. | konstatuje, že inovace jsou obtížné, zejména pro začínající podniky a malé a střední podniky, neboť přijímání nových technologií je často doprovázeno vysokými investicemi a vyžaduje odborné znalosti, a zdůrazňuje, že v Evropě stále existují mezery v digitální transformaci napříč odvětvími a regiony; |
| --- | --- |

61.

| 62. | domnívá se, že spolupráce mezi průmyslem, výzkumnými organizacemi a regionálními samosprávami je důležitá pro zhodnocení průmyslových inovací; |
| --- | --- |

62.

| 63. | oceňuje centra pro digitální inovace, zkušební prostředí EK a technologické infrastruktury jako příklady strategických partnerství veřejného a soukromého sektoru zaměřených na inovace; |
| --- | --- |

63.

| 64. | podporuje zaměření strategií pro inteligentní specializaci na období po roce 2020, které řeší překážky bránící šíření nových myšlenek v podnicích; |
| --- | --- |

64.

| 65. | podporuje 281 center pro digitální inovace v EU jako součást programu Digitální Evropa s cílem posílit meziregionální spolupráci; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zdůrazňuje, že za účelem zajištění snadného přístupu průmyslu ke stávajícím špičkovým technologiím a infrastruktuře v celé Evropě by měla být navázána spolupráce mezi těmito partnerstvími veřejného a soukromého sektoru na úrovni celé EU a měly by být více zviditelněny dostupné zdroje a poskytnuty finanční prostředky na jejich začlenění; |
| --- | --- |

66.

| 67. | domnívá se, že je dále zapotřebí přijmout koordinovanou celkovou strategii i strategii pro posílení regionální spolupráce na provozní úrovni; |
| --- | --- |

67.

| 68. | zdůrazňuje, že v zájmu zvýšení dopadu center pro digitální inovace by tato centra neměla fungovat jako samostatné subjekty konkurující ostatním, ale měla by být spíše jako uzel v rámci sítě, do jejíž koordinace se může zapojit několik zúčastněných stran, jako jsou univerzity, výzkumná střediska, střediska pro inovace atd.; |
| --- | --- |

68.

| 69. | doporučuje, aby se do výběru a zprovoznění evropských center pro digitální inovace v rámci nadcházejícího programu Digitální Evropa zapojily regionální samosprávy; |
| --- | --- |

69.

| 70. | doporučuje, aby místní a regionální orgány podporovaly udržitelnost a inovace prostřednictvím veřejných zakázek, a podporovaly tak inteligentní města a další relevantní iniciativy a propojovaly různé subjekty z průmyslu, výzkumu a vzdělávacích institucí; |
| --- | --- |

70.

| 71. | doporučuje, aby se regiony zapojily do vytváření přístupu založeného na udržitelné spolupráci mezi partnerstvími veřejného a soukromého sektoru v jiných oblastech, než je digitalizace (včetně dalších experimentálních a testovacích zařízení). Toto zapojení by mělo zahrnovat vytvoření komplexního přehledu činností v regionech a posouzení jejich doplňkovosti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | zdůrazňuje, že je třeba vypracovat komplexní strategii s cílem shromáždit, systematizovat a šířit informace o dostupné infrastruktuře a inovačních kapacitách v celé Evropě; |
| --- | --- |

72.

| 73. | zdůrazňuje rostoucí význam umělé inteligence v evropské průmyslové politice a vedoucí úlohu Evropské unie v tomto ohledu, neboť celosvětově přestavuje 32 % výzkumných institucí umělé inteligence. V této souvislosti připomíná svůj vlastní postoj k umělé inteligenci, který vyjádřil ve svém stanovisku ze dne 6. února 2019, a rovněž podporuje doporučení Evropského parlamentu (8); |
| --- | --- |

73.

| 74. | vítá výzvu Evropské rady adresovanou Komisi, aby do konce roku 2019 předložila dlouhodobou vizi s konkrétními kroky pro budoucí průmyslovou budoucnost EU. |
| --- | --- |

74.

V Bruselu dne 26. června 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 479 final.

1

(2)  Rozhodnutí Komise C(2017) 8565 ze dne 15. prosince 2017 o zřízení kulatého stolu zástupců průmyslu na vysoké úrovni „Průmysl 2030“.

2

(3)  Závěry Rady o obnovené strategii průmyslové politiky EU, Rada pro konkurenceschopnost, 30. listopadu 2017 (705/17).

3

(4)  EU Industrial Policy after Siemens-Alstom: finding a new balance between openness and protection (Průmyslová politika EU po případu Siemens-Alstom – nalezení nové rovnováhy mezi otevřeností a ochranou), Evropská komise, březen 2019.

4

(5)  OSN (2015).

5

(6)  IPCEI (Important projects of common European interest).

6

(7)  Uzavření cyklu – akční plán EU pro oběhové hospodářství [COM(2015) 614 final].

7

(8)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. února 2019 o komplexní umělé inteligenci a robotice (2018/2088(INI)).

8

---

| 29.11.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 404/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 404/16

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Cíle udržitelného rozvoje: základ dlouhodobé strategie EU pro udržitelnou Evropu do roku 2030

(2019/C 404/04)

| Zpravodaj | : | Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/ELS)
  člen rady venkovské obce Zarasai |
| --- | --- | --- |
| Odkaz | : | diskusní dokument Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030
  (COM(2019) 22 final) |

Zpravodaj

:

Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT/ELS)

člen rady venkovské obce Zarasai

Odkaz

:

diskusní dokument Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030

(COM(2019) 22 final)

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | vítá diskusní dokument EU Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030 a vyzývá Evropskou komisi a Evropskou radu, aby uznaly provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 a jejích 17 cílů udržitelného rozvoje za prioritu svého politického programu a zastřešující cíl příštího strategického plánu EU na období 2019–2024 a poté. Rovněž počítá s tím, že nová Evropská komise připraví půdu pro opatření v podobě celounijní strategie udržitelného rozvoje a prováděcího plánu, jak se již požadovalo v závěrech Evropské rady ze dne 18. října 2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | souhlasí s komplexní definicí cílů udržitelného rozvoje jakožto rámce pro politickou činnost s cílem čelit četným výzvám – hospodářským, sociálním, environmentálním, správním, vnějším – a trvá na tom, že všechny zúčastněné strany musí udržitelný rozvoj a cíle udržitelného rozvoje chápat stejně, aby bylo možné je v plné míře provádět a zajistit tak občanům a budoucím generacím dobré životní podmínky. Prvním úkolem je zmírnit chudobu a nerovnosti – nikoho neopomenout, žít v podmínkách míru, budovat a sdílet prosperitu – a to vše v rámci možností naší planety; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zastává názor, že 17 cílů udržitelného rozvoje je univerzálních a nedělitelných a že klíčovým aspektem postupu kupředu je politická soudržnost opatření přijatých v zájmu jejich uskutečnění; |
| --- | --- |

3.

Od myšlenek k činům

| 4. | domnívá se, že ze tří scénářů, které předložila Evropská komise s cílem podnítit diskusi o tom, jak by měla EU dále postupovat při provádění Agendy 2030, se pouze scénář č. 1 zaměřuje na vnitřní i vnější činnost EU a pojímá všechny oblasti politiky; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prohlašuje, že vzhledem ke komplexní povaze cílů udržitelného rozvoje a k výsledkům průzkumu VR a OECD ohledně místních a regionálních opatření týkajících se cílů udržitelného rozvoje (1) je naléhavě nutné vypracovat zastřešující strategii EU, jejímž účelem by bylo koordinovat provádění na všech úrovních správy, stanovit časově dané cíle a konkrétní výstupy pro rok 2030 a zavést mechanismy sledování a monitorování a přezkumu, přičemž se upřednostní scénář 1; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že záměry při dosahování cílů udržitelného rozvoje a související politické strategie by měly být stanoveny kombinovaným přístupem „zdola nahoru“ a „shora dolů“ se zapojením všech úrovní správy a příslušných zainteresovaných stran, aby byl vytvořen soubor cílů na vnitrostátní úrovni přizpůsobený jednotlivým regionům. Tato strategie pro udržitelnou Evropu do roku 2030 by měla nahradit stávající strategii Evropa 2020; |
| --- | --- |

6.

| 7. | požaduje, aby orgány a instituce EU a členské státy okamžitě urychlily kroky, které podnikají v souvislosti s cíli udržitelného rozvoje, a začlenily cíle do všech politik, tak jak se uvádí ve scénáři 2; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzdvihuje nutnost vnější činnosti, jak se uvádí ve scénáři 3. Důraz pouze na vnější činnost by však nejen poškodil věrohodnost EU na mezinárodní úrovni, ale rovněž by neumožnil uznat, že EU a její členské státy mají daleko do splnění všech cílů udržitelného rozvoje, a bránil by též v jejich uskutečňování v EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že na všech úrovních, tj. na úrovni EU, členských států, regionů i obcí, je třeba projevit větší ambice, aby bylo možné plnit cíle udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

9.

Zapojení regionů a měst

| 10. | zdůrazňuje, že cíl „nikoho neopomenout“ vyžaduje, aby všechny úrovně správy zajistily průřezovou integraci a vypracování vzájemně se doplňujících a soudržných (územních) politik. Požaduje vytvoření mechanismu pro posouzení pokroku, určení hlavních výzev spojených s plněním cílů udržitelného rozvoje v praxi a zajištění účinného využívání zdrojů; |
| --- | --- |

10.

| 11. | upozorňuje na to, že splnění 65 % ze 169 dílčích cílů v rámci 17 cílů udržitelného rozvoje vyžaduje, aby byly do provádění a monitorování cílů udržitelného rozvoje řádně zapojeny regiony a města (2). Města a regiony lokalizují cíle udržitelného rozvoje v praxi, nikoli jako pouhé prováděcí subjekty, nýbrž jako tvůrci politik, kteří jsou svým občanům, podnikům a místním komunitám nejblíže. Výsledky průzkumu VR a OECD dále potvrzují mobilizaci měst a regionů, přičemž cíle udržitelného rozvoje již provádí 59 % respondentů. „Průkopníky“ jsou v tomto procesu lokalizace cílů udržitelného rozvoje mnohé evropské regiony a města (3), které ukázaly, že regiony a města mají rozhodující význam pro účinné a rychlé provádění cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na slibné průkopnické iniciativy, jako je iniciativa OECD Města a regiony za cíle udržitelného rozvoje nebo iniciativa OSN Platforma vedení měst 25 + 5 v oblasti cílů udržitelného rozvoje, které mají dobrovolně se angažujícím regionům a městům pomáhat s lokalizací cílů udržitelného rozvoje, aby jí – jako je tomu v případě Platformy vedení měst 25 + 5 – dosáhly do roku 2025; |
| --- | --- |

12.

| 13. | na základě své studie o územním přístupu k cílům udržitelného rozvoje (4) zdůrazňuje, že je důležité budovat kapacity a zvyšovat dovednosti regionů a měst v oblasti lokalizace cílů udržitelného rozvoje, zlepšovat viditelnost současných iniciativ a podporovat využívání Útvaru EU na podporu strukturálních reforem v regionech a městech (5), jehož cíle by měly být sladěny s cíli udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zavazuje se podporovat proces „lokalizace“ a „teritorializace“ cílů udržitelného rozvoje a předcházet zdvojování práce tím, že bude podporovat uzavírání partnerství s mezinárodními (6) a evropskými sdruženími (7); |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzdvihuje klíčovou úlohu Evropské komise, Výboru regionů i dalších evropských organizací při podporování vzájemných hodnocení, výměn, spolupráce a vzájemného učení mezi regiony a městy v celé EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | požaduje náležité uznání úlohy regionů při lokalizaci cílů udržitelného rozvoje v EU. Místní a regionální orgány hrají důležitou roli při budování hodnot a utváření sociálních vztahů, proto je naléhavě nutné zapojit je do opatření v souvislosti se zajišťováním udržitelného rozvoje celé EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | upozorňuje na to, že území EU je značně rozrůzněné z hlediska rozvoje, demografické situace, struktury výroby a rozsahu industrializace, v důsledku čehož je nutné uplatňovat flexibilní místní přístup ve vztahu k méně rozvinutým, okrajovým či ostrovním regionům a k regionům procházejícím transformací energetiky; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podporuje vytvoření Společenství evropských regionů pro sdílení praktických postupů v oblasti cílů udržitelného rozvoje, které bude podléhat vedení nrg4SD; |
| --- | --- |

18.

| 19. | upozorňuje na hospodářské, sociální a územní rozdíly v celosvětovém měřítku, ale i v členských státech EU a mezi nimi navzájem. I když se v rámci cílů udržitelného rozvoje řeší problém urbanizace, konkrétně v cíli č. 11, je v EU nutné zajistit vyvážený regionální rozvoj, aby bylo zaručeno, že nikdo nebude opomenut – ani žádné území; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje význam účinných synergií a integrace místních, regionálních, celostátních a unijních veřejných i soukromých prostředků a spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem se strategickým rozvojem a investicemi při plnění cílů udržitelného rozvoje do roku 2030; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že hlavním investičním nástrojem EU pro regiony a města, který přispívá k provádění cílů udržitelného rozvoje a zaručení jejich hospodářského, sociálního a územního rozvoje, je soudržnost. Proto požaduje, aby měly všechny regiony i nadále přístup k financování politiky soudržnosti EU na období 2021–2027 a aby byla prosazována účast všech občanů na základě právně závazného evropského kodexu chování pro partnerskou spolupráci. Cíle příští politiky soudržnosti EU by měly být lépe sladěny s cíli udržitelného rozvoje, aby bylo zajištěno lepší provádění opatření a jejich lepší soudržnost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poukazuje na to, že cíle udržitelného rozvoje sice v rámci cíle č. 11 zahrnují urbanizaci, neobsahují však žádný konkrétní regionální cíl a regionální rozvoj je zmíněn pouze nepřímo v rámci kapitoly o využívání půdy. Důsledný soulad politiky soudržnosti s cíli udržitelného rozvoje proto vyžaduje, aby byly při přípravě nového období financování politiky soudržnosti EU zohledněny veškeré územně relevantní cíle udržitelného rozvoje, a ne pouze cíl č. 11; |
| --- | --- |

22.

| 23. | v souvislosti s posílením dialogu o udržitelném rozvoji měst mezi všemi úrovněmi správy uvádí jako příklad městskou agendu EU. Tento proces by mohl být podnětem pro koncepci řízení budoucí strategické agendy EU na období 2019–2024, aby EU mohla účinněji řešit problémy spojené s plněním cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzdvihuje možnosti plynoucí z návrhu VR (8), aby budoucí politika soudržnosti po roce 2020 podpořila místní a regionální orgány v lokalizaci cílů udržitelného rozvoje a v přizpůsobení provádění strategií udržitelného rozvoje měst jejich místním podmínkám; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdůrazňuje význam finančních nástrojů EU pro zemědělství, výzkum a inovace a EFSI a jejich využívání v součinnosti s fondy soudržnosti za účelem plného dosažení cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

25.

Zapojení všech zainteresovaných stran

| 26. | zdůrazňuje, že vzhledem k transformativní povaze cílů udržitelného rozvoje za ně musí převzít odpovědnost všechny úrovně společnosti a hospodářství. Kromě toho vyzdvihuje význam ekonomického opodstatnění v soukromém sektoru a v hospodářství při uskutečňování a plnění cílů udržitelného rozvoje do roku 2030; |
| --- | --- |

26.

| 27. | připomíná, že lidé jsou středem pozornosti cílů udržitelného rozvoje a že partnerství, účast a posílení postavení jsou základními hodnotami udržitelného rozvoje. Účast občanů všech věkových skupin, občanské společnosti v celé její rozmanitosti, akademických kruhů, veřejných orgánů a soukromého sektoru na mnohostranných dialozích zainteresovaných stran je nezbytná k tomu, aby bylo možné nalézat a společně vytvářet řešení k dosažení cílů udržitelného rozvoje a současně nastolit správnou rovnováhu mezi nevyhnutelnými kompromisy; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzdvihuje zásadní úlohu hnutí vycházejících zdola nahoru, příznivých podmínek a podnikatelského ducha ve městech a regionech při plnění cílů udržitelného rozvoje a dosahování inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vybízí k tomu, aby byla realizována mnohostranná informační opatření ohledně přínosů udržitelného rozvoje s cílem vytvořit v dlouhodobém horizontu u každé věkové skupiny odpovídající společenské postoje; |
| --- | --- |

29.

Řízení cílů udržitelného rozvoje v EU

| 30. | vyzývá novou Evropskou komisi, aby převzala vedoucí úlohu při zavádění víceúrovňové správy za účasti mnoha zainteresovaných stran a napříč odvětvími v rámci scénáře č. 1, která umožní zohlednit všechny aspekty cílů udržitelného rozvoje ve všech politikách EU a zároveň zajistit soudržnost politik mezi různými odvětvími a v jejímž rámci budou všechny úrovně správy a všechny zainteresované strany, včetně občanů, zapojeny do všech fází tvorby politik; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzdvihuje klíčový význam učení, jelikož politické vedení je nanejvýš důležité, a konstatuje, že politici i správní orgány musí absolvovat školení v oblasti cílů udržitelného rozvoje a musí za ně převzít odpovědnost a že všechny orgány EU musí cíle udržitelného rozvoje zohlednit ve svých správních činnostech; |
| --- | --- |

31.

| 32. | doporučuje, aby příští předseda Evropské komise jmenoval zvláštní tým, který bude podléhat jeho kabinetu a bude spolupracovat se všemi komisaři a zkoumat všechny politické návrhy z hlediska cílů udržitelného rozvoje. Tento tým by měl upozorňovat na potenciální konflikty a nezbytné kompromisy a bude odpovědný za zohledňování cílů udržitelného rozvoje ve všech politikách EU. To bude znamenat důslednou koordinaci mezi generálními ředitelstvími; |
| --- | --- |

32.

| 33. | požaduje, aby příští předseda Evropské komise informoval každoročně Evropský parlament o uskutečňování cílů udržitelného rozvoje v rámci svého projevu o stavu Unie a aby podával příslušné zprávy i Radě pro obecné záležitosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naléhá na Radu, aby podpořila uskutečňování cílů udržitelného rozvoje a prosazovala vzájemné učení na úrovni členských států prostřednictvím diskusí o dobrovolných vnitrostátních přezkumech v rámci Rady pro obecné záležitosti, které proběhnou před plánovanými prezentacemi v politických fórech OSN na vysoké úrovni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naléhavě vyzývá Evropský parlament, aby jakožto spolunormotvůrce zohledňoval cíle udržitelného rozvoje ve všech svých příslušných politických spisech a aby do uskutečňování těchto cílů zapojil všechny své výbory. Požaduje, aby v jednotlivých výborech Parlamentu působili stálí zpravodajové pro problematiku cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zavazuje se, že bude na cílech udržitelného rozvoje pracovat integrovaným a soudržným způsobem a že je bude zohledňovat při práci všech svých komisí a ve všech svých stanoviscích; |
| --- | --- |

36.

| 37. | doporučuje spolupracovat s Komisí a dalšími partnery na monitorování uskutečňování cílů udržitelného rozvoje na místní a regionální úrovni. Vítá práci mnohostranné platformy pro cíle udržitelného rozvoje, kterou vytvořila Evropská komise za účelem transparentní a participativní správy. Rozhodně se zasazuje o to, aby tato platforma pokračovala ve své činnosti a aby se regiony, města, občanská společnost, akademické kruhy a podniky zapojily do inkluzivního dialogu o udržitelnosti a převzaly za uskutečňování cílů udržitelného rozvoje odpovědnost; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vítá skutečnost, že Evropská komise převzala doporučení platformy do svého diskusního dokumentu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | předpokládá, že platforma bude pro orgány EU s rozhodující pravomocí – Evropskou komisi, Radu a Evropský parlament – stálým poradním subjektem pro konzultace v otázkách zastřešující strategie pro udržitelnou Evropu do roku 2030 a pro informování nových evropských komisařů a poslanců EP o cílech udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | požaduje, aby se práce mnohostranné platformy EU pravidelně účastnily platformy na evropské, celostátní úrovni a na nižší než celostátní úrovni, a její činnost a reprezentativnost tak měla větší váhu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzývá všechny orgány a instituce EU – Evropskou komisi, Radu, Evropský parlament, Evropský výbor regionů a Evropský hospodářský a sociální výbor –, aby se zapojily do pravidelného interinstitucionálního dialogu o cílech udržitelného rozvoje s cílem zajistit soudržnost politik v duchu cíle udržitelného rozvoje č. 17; |
| --- | --- |

41.

Zohledňování cílů udržitelného rozvoje v politikách EU

| 42. | vybízí Evropskou komisi, aby uplatňovala pokyny pro zlepšování právní úpravy jakožto nástroj, který umožní koncipovat právní předpisy se zohledněním všech aspektů cílů udržitelného rozvoje. Z těchto pokynů by mělo jasně vyplynout, jaké všechny proměnné je nutné zohlednit, má-li být přijat udržitelný přístup; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prohlašuje, že kompromisy mezi různými aspekty cílů udržitelného rozvoje jsou nevyhnutelné, a požaduje systematické posuzování dopadu ex ante s cílem určit potenciální synergie a konflikty a transparentně vyhodnotit kompromisy, přičemž je třeba mít na zřeteli bezprostřední a dlouhodobé důsledky. Pro zajištění akceptování rozhodnutí a pro zaručení kvalitní tvorby politiky bude rozhodující posuzování územního dopadu a participativní diskuse s občany a zainteresovanými stranami na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hodlá jít jiným institucím a organizacím příkladem a zavazuje se, že bude každoročně pořádat konference, na nichž budou prezentovány shromážděné zkušenosti a osvědčené postupy na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzývá všechny orgány a instituce EU a členské státy, aby sladily evropský semestr s cíli udržitelného rozvoje a s navazující strategií EU pro udržitelnou Evropu do roku 2030. Víceleté zaměření by mělo zajistit, aby evropský semestr posílil strategii EU a stal se nástrojem pro koordinaci a prosazování cílů udržitelného rozvoje, a aby se tudíž z roční analýzy růstu stala „roční analýza udržitelného rozvoje“; |
| --- | --- |

45.

| 46. | požaduje provést víceletý průzkum udržitelného rozvoje v EU, jímž bude zahájen víceletý vnitrostátní cyklus přezkumu doporučení a informování o nich. Tento průzkum by měl zhodnotit provádění strategie EU a národních akčních plánů udržitelného rozvoje. Z toho by vycházely dobrovolné vnitrostátní přezkumy jednotlivých členských států EU v rámci OSN; |
| --- | --- |

46.

| 47. | požaduje, aby byly do řízení udržitelného evropského semestru ze strany Komise zapojeny všechny její příslušné útvary a zamezilo se „izolovaným iniciativám“; |
| --- | --- |

47.

| 48. | znovu předkládá svůj požadavek, aby bylo řízení evropského semestru založeno na zásadách partnerství a víceúrovňové správy, a bylo tak možné zapojit na základě kodexu chování regiony a města EU jakožto plnohodnotné partnery již od začátku ročního cyklu (9) (10); |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzývá orgány a instituce EU, aby využily rozpočtu EU k zohlednění cílů udržitelného rozvoje ve všech politikách, zejména k ukončení dotací na fosilní paliva a k posílení kritérií udržitelnosti při zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

49.

| 50. | znovu potvrzuje, že je třeba sledovat uskutečňování cílů udržitelného rozvoje, a vyzývá k tomu, aby byly údaje rozčleněny alespoň na úrovni NUTS 2, a tam, kde je to nutné, i na místní úrovni, čímž bude zajištěna lepší tvorba politik v případech, kdy je vnitrostátní průměr zavádějící; |
| --- | --- |

50.

| 51. | připomíná (11) nutnost uplatňovat kromě HDP i jiné ukazatele, které nemají čistě ekonomický charakter, ale zachycují transformační povahu cílů udržitelného rozvoje, a které by měly být měřeny na úrovni NUTS 2 alespoň prostřednictvím rozčleněných údajů relevantních pro splnění cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poukazuje na to, že průkopnické regiony a průkopnická města používají své vlastní ukazatele a shromažďují údaje ve spolupráci s místními subjekty, včetně soukromého sektoru. Vypracování místních ukazatelů představuje dobrou příležitost, jak podpořit participaci a pocit odpovědnosti. Nicméně 40 % respondentů průzkumu VR a OECD nepoužívá ukazatele žádné. Ukazatele EU nelze použít, protože k jejich využití na místní úrovni nejsou k dispozici dostatečné údaje na úrovni NUTS 2; |
| --- | --- |

52.

| 53. | navrhuje, aby Společné výzkumné středisko EU zřídilo platformu pro údaje o cílech udržitelného rozvoje ve městech, která by měla vypracovat evropskou příručku pro města, která dobrovolně uskutečňují cíle udržitelného rozvoje. Bere na vědomí, že World Council City Data vypracovává normy ISO pro ukazatele pro inteligentní a odolná města, a oceňuje, že OECD vypracovala vizualizační nástroj, který kombinuje oficiální ukazatele s ukazateli vytvořenými na regionální a místní úrovni, aby zohlednila rozdíly mezi jednotlivými regiony; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzývá Eurostat, aby tuto činnost a dosažený pokrok zapracoval do své výroční monitorovací zprávy a věnoval určitý prostor i údajům o kvalitě. VR je připraven se zmíněnými partnery spolupracovat, resp. tuto spolupráci s nimi podporovat, aby bylo zajištěno monitorování uskutečňování cílů udržitelného rozvoje na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

54.

| 55. | připomíná, že řada regionů a měst činí pokroky a je průkopníkem tohoto přechodu, a to díky úspěšným iniciativám prováděným zdola nahoru, jako je Pakt starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky či vyslanci VR pro tuto oblast. Tato hnutí vycházející zdola nahoru mohou být velmi dynamická a mohou dosáhnout významného pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

55.

Externí aspekty cílů udržitelného rozvoje

| 56. | zdůrazňuje, že EU musí při uskutečňování cílů udržitelného rozvoje zohledňovat jejich externí aspekty, včetně vnějšího dopadu svých vnitřních politik, například v oblasti SZP nebo obchodu. Interní a externí aspekty spolu navzájem souvisí. Úsilí o soudržnost politik má rozhodující význam pro udržitelný rozvoj; |
| --- | --- |

56.

| 57. | požaduje navázat partnerství mezi úrovní EU, členských států a regionální a místní úrovní, které umožní uskutečňovat cíle udržitelného rozvoje v rámci rozvojové spolupráce; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzývá k lepšímu monitorování úlohy globálních dodavatelských řetězců, aby bylo zaručeno dodržování zásady právního státu a respektování lidských práv a aby byly uplatňovány postupy oběhového hospodářství a zamezilo se nadměrnému využívání zdrojů; |
| --- | --- |

58.

| 59. | upozorňuje na klíčový význam decentralizované spolupráce a iniciativ VR, jako je společné fórum Komise a VR „Města a regiony pro rozvojovou spolupráci“, které se v únoru 2019 zaměřilo na udržitelná partnerství měst a na němž se sešlo více než 500 účastníků z více než 80 zemí, aby vypracovali konkrétní politická doporučení ohledně podpory udržitelného rozvoje prostřednictvím regionálních a místních partnerství, či iniciativa z Nikósie na podporu libyjských obcí. Tyto iniciativy VR ukazují, že by EU měla podporovat nejen rozsáhlé partnerské projekty velkých měst, nýbrž se zaměřit i na iniciativy decentralizované spolupráce různé velikosti a za účasti různých typů územních celků; |
| --- | --- |

59.

| 60. | lituje, že návrh Evropské komise na zavedení nového nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci nezahrnuje tematickou rozpočtovou položku na podporu místních orgánů; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyzývá Evropskou komisi, aby podpořila hospodářskou a sociální integraci mladých lidí, žen a vykořeněného obyvatelstva v rozvojových zemích. Partnerská logika decentralizované spolupráce může přispět k tomu, že migrace již nebude vnímána jako hrozba, nýbrž jako příležitost, zejména vzhledem ke klíčové úloze, kterou hrají regiony a města při začleňování migrantů do svých hostitelských společností; |
| --- | --- |

61.

Politiky EU

| 62. | souhlasí s rozborem situace v diskusním dokumentu i s návrhem dále se přednostně soustředit na čtyři oblasti politiky a na čtyři horizontální nástroje, má však několik následujících připomínek: |
| --- | --- |

62.

| 63. | trvá na tom, že by v novém VFR měly být kromě navrhovaného navýšení pro cíl týkající se zohledňování změny klimatu až na 25 % přiděleny také odpovídající finanční prostředky na udržitelný rozvoj. Dále by mělo být zajištěno, že žádné financování neohrozí plnění cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdůrazňuje, že je naléhavě nutné přijmout strategie a určit opatření zaměřené na dosažení oběhového hospodářství účinně využívajícího zdroje, a to prostřednictvím bezodkladného provedení Pařížské dohody; |
| --- | --- |

64.

| 65. | zdůrazňuje, že VR v samostatném stanovisku (12) dále zkoumá vazby mezi cíli udržitelného rozvoje stanovenými OSN, ekologickou transformací a Pařížskou dohodou o změně klimatu. Toto stanovisko vytyčí strategickou vizi měst a regionů EU s cílem dosáhnout přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které je neutrální z hlediska změny klimatu, účinně využívá zdroje a respektuje biologickou rozmanitost; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zdůrazňuje, že udržitelná spotřeba a výroba předpokládá také nižší využívání neobnovitelných zdrojů energie v absolutních hodnotách a větší soběstačnost, pokud jde o zdroje, nikoli pouze jejich účinné využívání; |
| --- | --- |

66.

| 67. | upozorňuje na zvláštní potenciál biohospodářství, pokud jde o podporu nezávislosti na fosilních palivech a boj proti změně klimatu prostřednictvím neutrální uhlíkové stopy. Maximální využívání produktů z biologických materiálů v co největším počtu průmyslových odvětví bude přínosné i pro zachování a vytváření pracovních míst na nových udržitelných trzích, zejména též v dosud málo industrializovaných regionech; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poukazuje na to, že regiony mohou pomoci dosáhnout během příštích deseti let cíle výrazného navýšení podílu inovativních průmyslových odvětví založených na biologických materiálech na hrubém domácím produktu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | požaduje přijmout opatření navazující na akční plán Evropské komise pro financování udržitelného růstu, neboť finanční prostředky musí být použity k dosažení změny, která zajistí přínos z hlediska udržitelnosti, a ne pouze finanční výnosnost (13); |
| --- | --- |

69.

| 70. | vyzývá k tomu, aby evropské podniky a evropská průmyslová odvětví usilovaly v rámci strategie evropského průmyslu do roku 2030 o udržitelnost, což těmto podnikům a odvětvím pomůže začít rychleji uplatňovat udržitelné postupy. Tento návrh již figuruje mezi doporučeními mnohostranné platformy EU pro cíle udržitelného rozvoje a měl by být dále projednán u kulatého stolu zástupců průmyslu na vysoké úrovni „Průmysl 2030“, a to z hlediska biohospodářství zaměřeného na cíle udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

70.

| 71. | upozorňuje na to, že vzhledem k zachování soudržnosti politik Unie ve prospěch rozvoje by SZP měla prosazovat rozvoj udržitelného zemědělství v rozvojových zemích, neboť pomáhá zamezit poklesu počtu obyvatel ve venkovských oblastech a zabezpečit dodávky potravin. Proto je zapotřebí, aby zemědělské a potravinářské produkty nebyly z EU vyváženy za ceny nižší, než jsou výrobní náklady v Evropě; |
| --- | --- |

71.

| 72. | lituje, že se diskusní dokument v souvislosti s mobilitou nezmiňuje o tom, že dostupnost veřejné dopravy je důležitá pro budování udržitelných městských a regionálních dopravních systémů, ani o tom, že místní a regionální orgány hrají v tomto směru klíčovou roli; |
| --- | --- |

72.

| 73. | navrhuje, aby nový impuls, jejž poskytne udržitelná agenda EU na mezinárodní úrovni, zahrnoval iniciativy zaměřené na snížení emisí skleníkových plynů na úrovni IMO (námořní doprava) a ICAO (letecká doprava), zejména prostřednictvím požadavku EU na zavedení celosvětové daně z leteckého petroleje, a nebude-li dosaženo dohody o výběru takové daně na úrovni ICAO, může EU zvážit přijetí jednostranného opatření, jako je zrušení osvobození leteckých pohonných hmot od daně pro lety v rámci EU nebo zavedení palivového poplatku v nákladní letecké dopravě; |
| --- | --- |

73.

| 74. | konstatuje, že evropské odvětví mobility musí prostřednictvím inovací zvýšit svou konkurenceschopnost. Místní a regionální orgány musí ve spolupráci se soukromým sektorem a s podporou rozpočtu EU přijmout plán rozvoje alternativních paliv a digitální silniční infrastruktury; |
| --- | --- |

74.

| 75. | vzhledem ke značným sociálním nerovnostem, které jsou nastíněny v diskusním dokumentu a k nimž patří například skutečnost, že více než 22 % občanů EU je ohroženo chudobou, opakuje svou výzvu, aby byl plně proveden evropský pilíř sociálních práv a věnovala se stejná pozornost faktorům sociální udržitelnosti i udržitelnosti environmentální, a bylo tak možné dokázat, že EU usiluje o to, aby nebyl nikdo opomenut – ani žádné území. Z důkazů totiž vyplývá, že sociálně zranitelná území jsou často také nejvíce vystavena negativním dopadům nedostatečného udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

75.

| 76. | požaduje více regionálně zaměřené monitorování evropského pilíře sociálních práv. VR v současné době připravuje regionální srovnávací přehled sociálních ukazatelů, který by k tomuto účelu mohl být využit; |
| --- | --- |

76.

| 77. | podotýká, že je třeba věnovat zvláštní pozornost podpoře aktivního a zdravého stárnutí Evropanů, přičemž je nutné upustit od institucionálního přístupu a zaujmout komunitní přístup; |
| --- | --- |

77.

| 78. | znovu požaduje uskutečnit evropský program v oblasti bydlení (14), který navazuje na partnerství zaměřené na bydlení v rámci městské agendy EU a významně by přispěl k plnění cílů udržitelného rozvoje č. 11 (udržitelná města a obce), č. 1 (vymýtit chudobu), č.7 (cenově dostupná energie) a č. 10 (méně nerovností); |
| --- | --- |

78.

| 79. | zdůrazňuje, že rozvoj digitálních technologií může s podporou regionů a měst EU proměnit demografickou výzvu v trojí úspěch pro Evropu: ve zlepšení kvality života stárnoucího obyvatelstva, v posun k udržitelnějším systémům v oblasti zdraví a zdravotní péče a ve vytváření udržitelného hospodářského růstu a pracovních míst ve stříbrné ekonomice; |
| --- | --- |

79.

| 80. | zdůrazňuje sice, že místní a regionální orgány musí hrát klíčovou úlohu při prosazování genderové vyváženosti, nicméně uznává, že ženy jsou v celé EU nedostatečně zastoupeny. Pouze 15 % zvolených starostů, 32 % členů obecních rad a 33 % členů regionálních parlamentů nebo shromáždění (15) tvoří ženy; |
| --- | --- |

80.

| 81. | podporuje uznávání a zviditelnění neformálního a informálního učení při práci s mládeží. Pro zlepšení dovedností a kompetencí mladých lidí mají mimořádný význam mládežnické a sportovní organizace, které poskytují mimoškolní neformální a informální vzdělávací programy pro aktivní občanství; |
| --- | --- |

81.

| 82. | upozorňuje na to, že unijní metodika inteligentní specializace by se mohla stát nedílnou součástí strategie pro udržitelnou Evropu do roku 2030. Platforma Společného výzkumného střediska pro inteligentní specializaci pomáhá regionům s využíváním strukturálních fondů k propojení jejich regionálních inovačních strategií s cíli udržitelného rozvoje, mj. i prostřednictvím akcí „Věda se setkává s regiony“, které pořádá VR spolu se Společným výzkumným střediskem. Souhra mezi inteligentní specializací a uskutečňováním cílů udržitelného rozvoje na regionální úrovni má zásadní přidanou hodnotu pro udržitelný růst; |
| --- | --- |

82.

| 83. | zdůrazňuje, že jedním z příštích zásadních kroků při provádění diskusního dokumentu by měl být systém obchodování s emisemi; |
| --- | --- |

83.

| 84. | vyjadřuje politování nad tím, že v posledním projevu o stavu Unie nepadla v souvislosti s obchodem ani jediná zmínka o „komplexní mezikontinentální dohodě o volném obchodu mezi EU a Afrikou“. Tato dohoda by se měla řídit cíli udržitelného rozvoje a rozhodujícím přínosem, jejž může mít obchod pro jejich dosažení; |
| --- | --- |

84.

| 85. | vyzývá k obnovení sociálního dialogu v oblasti správy a řízení společností v zájmu prosazování cílů udržitelného rozvoje a nových obchodních modelů a v zájmu posílení hospodářské demokracie pro udržitelný růst; |
| --- | --- |

85.

| 86. | zdůrazňuje kladnou úlohu sociální ekonomiky při řešení nezaměstnanosti a prosazování udržitelného růstu podporujícího začlenění. To je mimořádně důležité zejména v těch regionech, které se vyznačují úbytkem obyvatelstva, rychlým stárnutím obyvatelstva, nedostatečnou hospodářskou dynamikou a nízkou mírou podnikavosti. Organizace sociální ekonomiky představují pro tyto regiony jeden ze způsobů, jak mohou dobré úmysly zvýšit podnikavost a podpořit optimální využívání místních zdrojů. |
| --- | --- |

86.

V Bruselu dne 26. června 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Tohoto průzkumu se zúčastnilo více než 400 respondentů. Výsledky a další informace jsou k dispozici na internetové stránce https://cor.europa.eu/en/news/Pages/SDGs_survey.aspx.

1

(2)  UN Sustainable Development Solution Network (2016), Getting Started with the SDGs in Cities. A Guide for Stakeholders, http://unsdsn.org/wp-content/uploads/2016/07/9.1.8.-Cities-SDG-Guide.pdf.

2

(3)  Např. Baskicko, Ålandy, Espoo, Gent, Utrecht a Severní Porýní-Vestfálsko.

3

(4)  Studie Územní přístup k provádění cílů udržitelného rozvoje v EU – úloha Evropského výboru regionů (2019), kterou nechal VR vypracovat.

4

(5)  Stanovisko Evropského výboru regionů Program na podporu reforem a evropská funkce investiční stabilizace (2018/3764), odstavec 12, zpravodajka: Olga Zrihen (BE/SES).

5

(6)  Organizace jako např. OECD, ICLEI, iniciativa UNDP-ART a Program OSN pro lidská sídla a sdružení jako např. nrg4SD, UCLG či mezinárodní pracovní skupina.

6

(7)  Např. CEMR, Eurocities, CPMR, ESDN či síť EEAC.

7

(8)  Stanovisko Evropského výboru regionů k budoucímu Evropskému fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti po roce 2020.

8

(9)  Stanovisko Evropského výboru regionů Zlepšit řízení evropského semestru – kodex chování pro zapojení místních a regionálních orgánů (COR 2016/5386).

9

(10)  Stanovisko Evropského výboru regionů Evropský semestr a politika soudržnosti: sladění strukturálních reforem s dlouhodobými investicemi (COR 2018/5504).

10

(11)  Viz stanovisko Evropského výboru regionů Ukazatele územního rozvoje – překročit HDP, přijaté dne 11. února 2016.

11

(12)  Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030: návaznost na cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje, ekologickou transformaci a Pařížskou dohodu o změně klimatu (ENVE-VI/039, zpravodajka: Sirpa Hertell (FI/ELS)).

12

(13)  Viz stanovisko Evropského výboru regionů Akční plán: Financování udržitelného růstu (2182/2018), přijaté dne 6. prosince 2018.

13

(14)  Viz stanovisko Evropského výboru regionů Směrem k evropskému programu v oblasti bydlení (CDR 1529/2017), přijaté dne 1. prosince 2017.

14

(15)  Evropský institut pro rovnost žen a mužů – databáze genderové statistiky, 2017.

15

---

| 29.11.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 404/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 404/24

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Udržitelné biohospodářství pro Evropu: posílení vazby mezi hospodářstvím, společností a životním prostředím

(2019/C 404/05)

| Zpravodaj | : | Jácint HORVÁTH (HU/SES), člen rady města Nagykanizsa |
| --- | --- | --- |
| Odkaz | : | Udržitelné biohospodářství pro Evropu: posílení vazby mezi hospodářstvím, společností a životním prostředím
  COM(2018) 673 final |

Zpravodaj

:

Jácint HORVÁTH (HU/SES), člen rady města Nagykanizsa

Odkaz

:

Udržitelné biohospodářství pro Evropu: posílení vazby mezi hospodářstvím, společností a životním prostředím

COM(2018) 673 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

| 1. | vítá sdělení Evropské komise Udržitelné biohospodářství pro Evropu: posílení vazby mezi hospodářstvím, společností a životním prostředím, které obsahuje akční plán pro provádění obnovené evropské strategie pro biohospodářství na následující roky. Výbor regionů může hrát klíčovou úlohu jako nástroj pro dialog prováděný Evropskou komisí; |
| --- | --- |

1.

| 2. | považuje zveřejněný akční plán za přiměřeně ambiciózní a provádění v něm obsažených činností má klíčový význam pro odpovídající míru tempa rozvoje evropského biohospodářství; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dále se domnívá, že rozvoj biohospodářství má mimořádný rozvojový potenciál pro růst a zaměstnanost, a připomíná, že tento potenciál lze využít jen v případě, že budou regionální a místní subjekty na místní úrovni úzce spolupracovat a sledovat společné cíle. Výbor ještě více zdůrazňuje význam udržitelného biohospodářství pro dosažení cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je přesvědčen, že v souladu s využíváním příznivých účinků víceúrovňové správy je nutná větší součinnost evropských, vnitrostátních, regionálních a místních strategií pro biohospodářství, aby byly pro rozvoj biohospodářství v Evropě vytvořeny optimální podmínky. Místní a regionální úroveň plní důležitou úlohu při podpoře spolupráce mezi univerzitami, průmyslem, vládou a občanskou společností i v oblasti biohospodářství prostřednictvím modelu „čtverné šroubovice“; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že období 2021–2027 nabízí významnou příležitost pro rozvoj biohospodářství. Místní a regionální orgány mají klíčový význam při provádění politiky soudržnosti EU a řady regionálních strategií inteligentní specializace, které umožňují spolufinancování programů a projektů, jež posilují biohospodářství; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vedle toho konstatuje, že kromě toho Evropská komise ukládá povinnost, aby byly od roku 2021 vytvořeny akční plány týkající se biohospodářství na nejvhodnější územní úrovni – spolu s posílením úlohy místních a regionálních orgánů – a tyto programy by měly být řízeny na co nejbezprostřednější úrovni za účasti dotčených odvětví a občanů a v souladu se zásadou subsidiarity a víceúrovňové správy. V zájmu vytvoření udržitelného a oběhového biohospodářství je třeba pevně ustavit činnosti na regionální a místní úrovni, místní lidé v daných regionech totiž znají existující hodnotové řetězce. Regiony investují do základních služeb a schopností, proto místní a regionální přístup znamená silnou vazbu k charakteristickým rysům regionu a jeho specializacím; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnívá se, že v zájmu vize provedení koncepcí týkajících se co nejširšího zavádění biohospodářství je třeba průběžně přezkoumávat právní rámce, aby bylo možné odstranit i právní překážky bránící investicím; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je přesvědčen, že vznik udržitelného evropského biohospodářství vytvoří pracovní místa, zejména v pobřežních a venkovských oblastech, prostřednictvím posílené účasti místních biohospodářství prvovýrobců. Podle odhadů bioodvětví je možné do roku 2030 vytvořit milion nových pracovních míst; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzývá, aby v souvislosti s příštím víceletým finančním rámcem na období 2021–2027 všechny země Evropské unie vytvořily do roku 2021 národní strategii biohospodářství, a usnadnily tak možnosti koordinace rozvojových programů; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rád by napomohl tomu, aby nejpozději do konce roku 2024 disponoval každý evropský region, jako jedna z nejvhodnějších územních úrovní pro provádění strategií biohospodářství, akčními plány biohospodářství nebo samostatnou kapitolou o biohospodářství v rámci zastřešující strategie rozvoje. Výbor se rovněž domnívá, že vzhledem k tomu, že ekologické hranice biohospodářství přesahují hranice správní, je třeba naplánovat i vypracování meziregionálních strategií, aby se posílila přeshraniční a meziregionální spolupráce (partnerství, sítě) s regiony podobného charakteru. Zároveň by v makroregionálních strategiích a strategiích pro přímořské oblasti měla být podporována partnerství v oblasti biohospodářství; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rád by vybídl k tomu, aby v budoucnu získaly v Evropské unii co nejširší prostor zelené veřejné zakázky, což je pro rozvoj biohospodářství nezbytné. Konstatuje, že v tomto ohledu jsou veřejné zakázky důležitým nástrojem podpory rozvoje produktů a řešení z biologického materiálu. Má-li to být podpořeno a umožněno, je často zapotřebí podpora EU ve formě požadavků na ekodesign, norem, prohlášení o dopadu na klima, environmentálních prohlášení o výrobku a strategií pro rozvojové činnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | se znepokojením konstatuje, že podle nedávné publikace Společného výzkumného střediska bude v období let 2015 až 2030 hrozit riziko, že přibližně 11 % (tj. více než 20 mil. ha) zemědělské půdy v EU bude opuštěno z důvodů souvisejících s biofyzikální udržitelností půdy, strukturou zemědělských podniků, zemědělskou životaschopností a specifiky týkajícími se obyvatelstva a regionu (1). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Výbor zdůrazňuje významný potenciál, který mají zemědělské plochy ležící ladem pro vyšší produkci různých druhů biologických zdrojů, za předpokladu, že toto diverzifikované využívání neohrozí zemědělskou půdu s vysokou přírodní hodnotou a ani nesníží biologickou rozmanitost či potenciál pro obnovu stanovišť a renaturalizaci; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ve svém dřívějším stanovisku vypracovaném v souvislosti s reformou společné zemědělské politiky (2) zdůraznil, že v oblasti ochrany životního prostředí a potravin je třeba ve srovnání s rokem 2017 zdvojnásobit rozlohu, která je v členských státech obdělávána v rámci biohospodářství, neboli že by v rámci biohospodářství mělo být obděláváno nejméně 30 % zemědělsky využívané plochy členských států; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje skutečnosti popsané ve zprávě vypracované k přezkumu strategie EU v oblasti lesnictví v polovině období, podle kterých je třeba přezkum strategie v oblasti lesnictví sladit s reformou strategie biohospodářství. Při rozvoji lesního biohospodářství a podpoře inovací je třeba zajistit soudržnost jednotlivých politik Unie; |
| --- | --- |

14.

Posílení odvětví založených na biotechnologiích a uvolnění rozšíření, investic a trhů

| 15. | je přesvědčen, že inovace, k nimž dochází v biohospodářství, zatím lákají investory do podniků pouze v souvislosti s vytvořením produktů s vysokou přidanou hodnotou. K vyvinutí technologií pro produkty založené na biomase s nižší tržní hodnotou, ale směřující k nahrazení produktů založených na fosilních palivech by bylo nutné vyladit systémy podpory. Jsou zapotřebí jasnější mechanismy tvorby cen pro biologické zdroje energie, aniž by se podrobně stanovovalo, jak se zdroje mají využívat. Základním kamenem konkurenceschopnosti biohospodářství je odpovídající nastavení cen fosilních paliv; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zastává názor, že pro organizace zabývající se výzkumem, vývojem a výrobou bioproduktů by znamenalo velký krok vpřed, kdyby byly stanoveny předpisy týkající se udržitelné produkce produktů a regulace z nich vznikajícího odpadu a byl vytvořen harmonizovaný systém, jakož i zajištěna stabilita tohoto systému na úrovni členských států; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá Evropskou komisi, aby podpořila postupy, jež jsou součástí produkce a prodeje výrobků z biologických materiálů v členských státech EU, a šíření technologií v oblasti udržitelného biohospodářství. EU by se měla profilovat jakožto lídr tohoto odvětví tím, že zajistí nejnovější technologie v oblasti biohospodářství s cílem podpořit nová pracovní místa a zaručit dodávku bioproduktů se zajištěnou jakostí; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnívá se, že platná pravidla nesmí způsobit nadměrnou administrativní zátěž uživatelů biologických zdrojů. V současnosti tyto požadavky na podávání zpráv o udržitelnosti a hospodaření (vztahující se i na obchodní partnery) pramení jak z pravidel státní podpory, tak ze směrnice o energii z obnovitelných zdrojů (RED II). Je rovněž důležité vyhnout se podrobnému stanovení toho, jak se mají různé biologické zdroje energie využívat, pokud tyto zdroje splní požadavky na udržitelnost a na nižší dopad na klima. Zejména v biokombinátech budou různé toky zdrojů využívány k mnoha různým účelům, mj. na výrobu biopaliv; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je přesvědčen, že rozvoj biohospodářství, zejména v méně rozvinutých regionech, je spjat s konkrétními projekty a jeho rozvoj může následovat po provedení stěžejních inovací. V případě iniciativy BIOEAST a podobných iniciativ sdružujících více členských států doporučujeme, aby Evropská komise přispěla k posílení pozitivních synergických účinků prostřednictvím tematických programů a grantů. Měla by přispět společnosti propojením aktivit v oblasti přenosu technologií a regionálních zdrojů biomasy, což přinese prokazatelné výsledky, jež dosvědčí, že udržitelné biohospodářství je tlukoucí zelené srdce oběhového hospodářství; |
| --- | --- |

19.

| 20. | domnívá se, že v zájmu urychlení transformace energetiky a zvýšení tržní konkurenceschopnosti energie z obnovitelných zdrojů oproti fosilním palivům, aniž by to bylo považováno za nedovolenou státní podporu, by se mělo zvážit uzpůsobení směrnice o zdanění energie a pravidel pro státní podporu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vítá skutečnost, že Evropská komise v následujících letech plánuje zprovoznit politický podpůrný nástroj k odstranění územních nerovností v oblasti biohospodářství, a současně upozorňuje na to, že je třeba zajistit fungování tohoto nástroje alespoň do konce roku 2027, aby se skutečně snížily územní nerovnosti v oblasti biohospodářství, které vznikly v minulém období; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vítá, že biotechnologie jsou součástí strategií pro inteligentní specializaci (RIS3) řady unijních států. Strategie pro inteligentní specializaci, jejichž vypracování bylo předběžnou podmínkou pro přístup k finančním prostředkům EU na výzkum, vývoj a inovace vyčleněným na programové období 2014-2020, jsou zároveň také politickými nástroji, které jsou měřítkem pro provádění politik, neboť podávají přehled o regionálních a územních podmínkách, odvětvích a technologických prioritách. Výbor se rovněž domnívá, že strategie RIS3 související s biohospodářstvím jsou efektivnější, pokud vycházejí z koordinovaného úsilí na úrovni sousedících regionů i na úrovni členských států vynakládaného za účelem dlouhodobého zachování životního prostředí a biologické rozmanitosti a využití potenciálu biohospodářství; |
| --- | --- |

22.

| 23. | považuje za nutnou větší podporu biotechnologiím, a to jak z hlediska priorit v oblasti výzkumu a inovací, tak z hlediska investičních priorit. Díky své znalostní základně a nástrojům mohou biotechnologie jakožto pojítko mezi jednotlivými fázemi zpracování biomasy nejen snížit negativní dopad na životní prostředí, ale také udržitelným způsobem podporovat rozvoj v odvětví biotechnologií; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podporuje bod 1.5 akčního plánu, jenž má za cíl vybudovat 300 udržitelných biorafinérií (3). Doporučujeme, aby se v případě zřízení nové biorafinérie na základě údajů z jednotného systému ukazatelů a monitorování přispělo – v souladu s granty a pravidly uvedenými v 9. rámcovém programu a v SZP – k větší konvergenci regionů méně rozvinutých z hlediska biohospodářství. Spolu se zavedením technologických inovací a s nimi souvisejícím vývojem systémů předávání znalostí je možné zajistit ekologické využívání možností ekosystémů, což může vést k vytvoření udržitelných hodnotových řetězců založených na biomase; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zastává názor, že v zájmu optimalizace, přeměny a začlenění hodnotových řetězců je nezbytné aktivní zapojení místních a regionálních zúčastněných stran, zejména malých a středních podniků, aby byli zahrnuti nejen prvovýrobci, ale celý obchodní řetězec. Je třeba podporovat zapojení malých a středních podniků do přeměny jejich technologických a obchodních procesů směrem k biohospodářství; |
| --- | --- |

25.

Rychlé zavádění lokálního biohospodářství v celé Evropě

| 26. | doporučuje, aby Evropská komise věnovala větší pozornost informování referentů obecní správy měst a venkovských oblastí, aby začlenili do procesů dlouhodobého strategického plánování a výdajů možnosti produkce a zpracování biomasy; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že konzultace mezi sousedícími regiony by v rámci spolupráce regionů měly vytvořit možnost zavedení technologií a řešení souvisejících s oběhovým biohospodářstvím; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zastává názor, že významnými středisky oběhového biohospodářství by se měla stát města. Zajištění materiálového cyklu a recyklace (či ještě lépe regenerace) odpadů – včetně organických odpadů – ve městech mají mimořádný význam: k uskutečnění tohoto záměru je vedle zajištění systémů infrastruktury a sběru, zpracování a recyklace (či regenerace) nezbytné i zvyšování informovanosti obyvatelstva. Žádáme Evropskou komisi, aby koordinovaně zajistila k tomu potřebné zdroje, díky čemuž se rozšíří jednotný a vzájemně se doplňující vývoj systémů předávání znalostí a adaptace technologií; |
| --- | --- |

28.

| 29. | především se domnívá, že ani strategie, ani akční plán neřeší problematiku správy. K uskutečnění procesů určených v akčním plánu je nutné jednoznačné rozdělení odpovědnosti mezi příslušné subjekty a plné respektování víceúrovňové správy, aby bylo zaručeno účinné a efektivní provádění jednotlivých prvků strategie; |
| --- | --- |

29.

| 30. | považuje za nutné harmonizovat tvorbu právních předpisů, jelikož v současnosti uplatňuje 28 členských států mnoho odlišných právních norem na hodnotové řetězce, které jsou pro biohospodářství stěžejní, a na tok biomasy, která slouží jako primární surovina, respektive na toky odpadu vzniklého při jejím zpracování; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zastává názor, že orgány (např. ECRN), platformy (např. BIC) a klastrové organizace, jež se zabývají sdružováním místních a regionální iniciativ a maximalizací získaných poznatků a potenciálu, jenž se skrývá ve výsledcích, účinně přispívají k procesům, jež se odehrávají v oblasti biohospodářství. Zapojení těchto subjektů do systémů předávání poznatků bude v budoucnu mimořádně významné; |
| --- | --- |

31.

Pochopení ekologických mezí biohospodářství

| 32. | doporučuje, aby místo administrativních hranic posloužily jako základ pro zjištění potenciálu produkce biomasy ekologické hranice a ekologické systémy. K dosažení cílů akčního plánu by bylo zapotřebí přesné změření množství vyprodukované biomasy a zveřejnění těchto údajů v jednotném systému. K tomu je zapotřebí koordinovaná spolupráce a ke změření množství je pak nezbytné vypracovat a stanovit standardizované metody měření a sledování; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vítá, že podle bodu 3.2 akčního plánu Evropská komise podporuje rozvoj mapování a statistických systémů sloužících ke sledování ekosystémů. Současně doporučujeme vypracovat a zavést jednotný evropský systém ukazatelů, na jehož základě je možné sledovat produkci surovin pro biomasu. Z hlediska nasazení technologií pro zpracování založených na surovinách a optimalizace jejich fungování – pokud jde o energetickou účinnost, ochranu životního prostředí a logistiku spojenou s biomasou – je mimořádně důležité vytvořit jednotný informační rámec; |
| --- | --- |

33.

| 34. | doporučuje vytvoření jednotného systému ukazatelů, který dokáže poskytovat informace o aktivitě regionů prostřednictvím základních a specifických ukazatelů. Doporučujeme jako základní ukazatele sledovat tyto parametry: 1) HDP regionu (% v rámci členského státu), 2) mezinárodní aktivitu v oblasti V+V+I (R+D+I), 3) úsporu fosilních paliv (saving fossil fuels), 4) míru snížení emisí, zejména s ohledem na amoniak (NH3) a emise plynů s významným skleníkovým efektem (GHG – green house gas) (CO2, CH4), 5) výrobu energie z obnovitelných zdrojů (v tomto případě doporučujeme sjednotit rozměr metriky). Specifické ukazatele, které mohou postihovat úspěchy regionů v souladu s akčním plánem, strategie biohospodářství: 1) počet nových pracovních míst (v souladu s rozvojem v oblasti BE); 2) úloha biohospodářství v souvislosti s regionálními úspěchy; 3) míra úsilí vynaloženého na zachování a rozvoj biologické rozmanitosti (vyčleněné zdroje); 4) ochrana životního prostředí a snížení množství odpadu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zastává názor, že rozšíření systémů podporujících jednak inovační procesy, jednak možnosti spolupráce konkrétně napomáhající rozvoji biohospodářství a překračující hranice (CBC – cross border cooperation) účinně podpoří přeshraniční koordinaci strategií ze strany sousedících příhraničních regionů. Spolupráce s přihlédnutím k podobným ekologickým, společenským a hospodářským hlediskům může určovat směr specializace odborné přípravy na místní úrovni a může mít pozitivní vliv na míru zaměstnanosti v těchto odvětvích; |
| --- | --- |

35.

| 36. | doporučuje, aby byly podpořeny mechanismy sloužící k nalézání kompromisů mezi biologickou rozmanitostí a výrobou, a rovněž je třeba hledat synergie mezi různými politikami. Rychlejší postup změny klimatu má za následek i změny patrné na mikroregionální úrovni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzývá k vypracování zastřešujícího rámce rozvoje, který by přispěl ke koordinaci opatření v oblasti klimatické politiky na úrovni Unie za účelem boje proti úbytku biologické rozmanitosti a proti změnám životního prostředí a v zájmu ochrany a zlepšování půdních zdrojů a úrodnosti půdy; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vítá, že v souladu s cíli v oblasti udržitelnosti došlo k vytvoření strategie biohospodářství, v jejímž akčním plánu je stěžejním bodem vedle využití potenciálů skrývajících se v biomase ochrana oblastí produkce před nadměrným využíváním. Výbor regionů též vítá ochranu zdrojů, na nichž je založena výroba, a žádá, aby Evropská komise posílila jednotnou dostupnost zdrojů pro regiony se zaměřením na zvýšení informovanosti; |
| --- | --- |

38.

Otázky financování biohospodářství

| 39. | vítá, že návrhy Evropské komise na příští víceletý finanční rámec na období 2021–2027 si kladou za cíl výrazně posílit systémový výzkum a inovace v oblastech a odvětvích, jež jsou součástí biohospodářství – konkrétně se počítá s 10 miliardami EUR (4) pro skupinu „Potraviny a přírodní zdroje“ rámcového programu Horizont Evropa, což je přibližně 10 % plánovaného rozpočtu (5); Výbor rovněž obzvlášť vítá začlenění „udržitelných, inkluzivních a oběhových řešení založených na biotechnologiích“ mezi osm oblastí partnerství programu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | současně vyzdvihuje, že k rozvoji biohospodářství je třeba přistupovat holisticky, což zároveň znamená i to, že financování rozvoje vyžaduje koordinaci více zdrojů financování současně. Považujeme za užitečné, aby Evropská komise posílila doplňkovost řady finančních nástrojů a byly vypracovány vhodné prováděcí nástroje ke koordinaci těchto zdrojů (Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Evropský námořní a rybářský fond, finanční nástroje společné zemědělské politiky, respektive dostupné zdroje na V+V+I a finanční nástroje programu InvestEU) s cílem umožnit členským státům a regionům plně využívat dostupných prostředků na podporu biohospodářství; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdůrazňuje, že program InvestEU by měl mezi budoucími zdroji financování biohospodářství získat významnou úlohu. Právě proto vyzývá, aby biohospodářství jako cílová oblast financování i nadále získávala místo mezi oblastmi financování prostřednictvím programu InvestEU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | znovu poukazuje na to, že se plánovaný cíl spočívající v tom, aby 25 % výdajů v rozpočtu EU přispívalo k dosažení cílů v oblasti klimatu, nezdá být přiměřený pro splnění cílů Pařížské dohody. Jak jsme uvedli ve stanovisku vypracovaném v souvislosti s balíčkem předpisů týkajících se víceletého finančního rámce na období 2021–2027 (6), měl by příští víceletý finanční rámec usilovat o to, aby bylo možné o více než 30 % zvýšit úroveň výdajů, které přispívají k dekarbonizaci energetiky, průmyslu a dopravy, jakož i k přechodu na oběhové hospodářství. Tyto cíle pomáhají zachovat tempo rozvoje biohospodářství; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opět poukazuje na to, že v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a jejž předložila Komise, se uvádí, že nejvzdálenější regiony Unie mají nárok na zvláštní opatření (s přihlédnutím k jejich strukturální, sociální a ekonomické situaci), pokud jde o přístup k horizontálním programům Unie. VR lituje, že navrhovaný text toto uznání neobsahuje, což znamená, že program jen stěží zohlední specifické rysy těchto regionů a jejich jedinečná aktiva pro testování na poli výzkumu a inovací, např. v oblastech, jako je biohospodářství či změna klimatu, v souladu s jejich strategiemi pro inteligentní specializaci; |
| --- | --- |

43.

Výuka, odborná příprava a zvýšení informovanosti v oblasti biohospodářství

| 44. | vyjadřuje obavy, že podle statistik vykazuje průměrný věk zemědělců a podnikatelů působících v biohospodářství každým rokem zvyšující se tendenci. Je možné tvrdit, že pokud nebude stárnoucí společenská vrstva nahrazena a nebudou předány znalosti a neproběhne nezbytné nabytí nových dovedností a kompetencí, je ohrožena budoucnost – stále rostoucí – jakosti a množství dodávek potravin. Je třeba se více zabývat rozvojem systémů předávání znalostí, které jsou vhodné pro odvětví biohospodářství, jakož i otázkami týkajícími se inovačního, sociálního, hospodářského a ekologického aspektu možností propojení mezi odvětvími; |
| --- | --- |

44.

| 45. | domnívá se, že pracovní síly nutné pro hodnotové řetězce založené na udržitelné biomase, jež jsou vhodné pro daný ekosystém, budeme mít v dlouhodobém horizontu k dispozici, pokud se bude vynakládat úsilí o splnění specifických požadavků na pracovní síly v jednotlivých odvětvích biohospodářství tím, že se budou již od základního stupně vzdělávání uplatňovat progresivní a soudržné vzdělávací moduly a také moduly v oblasti odborné přípravy a celoživotního učení. Tyto moduly musí vypracovat členské státy prostřednictvím otevřené metody koordinace. Vytvoření těchto modulů považuje Výbor regionů za naprosto nezbytné, neboť znalosti v oblasti kultury životního prostředí a udržitelnosti musí být předávány na všech úrovních vzdělávání, ale i v rámci odborné přípravy a celoživotního učení. V této souvislosti vyzývá Evropskou komisi, aby členským státům usnadnila společné určování a definování společných cílů a prostředků k jejich dosažení na úrovni EU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poukazuje na to, že z hlediska rozvoje biohospodářství má mimořádný význam vytvoření poptávky po bioproduktech na trhu. Upozorňuje na to, že vedle opatření a činností v oblasti zvyšování informovanosti je třeba přistoupit i k podpoře na straně poptávky, k čemuž je nezbytná spolupráce Evropské komise a regionů a obcí. |
| --- | --- |

46.

V Bruselu dne 26. června 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Agricultural Land Abandonment in the EU within 2015-2030, JRC Policy Insights (říjen 2018), ke stažení na internetové stránce https://ec.europa.eu/jrc/sites/jrcsh/files/jrc113718.pdf.

1

(2)  Stanovisko Evropského výboru regionů – Reforma SZP (COR-2018-03637).

2

(3)  OECD, Meeting Policy Challenges for a Sustainable Bioeconomy, 2018, ISBN 9789264292345; BIO-TIC, A roadmap to a thriving industrial biotechnology sector in Europe (Plán k dosažení vzkvétajícího odvětví biotechnologií v Evropě), 2015.

3

(4)  COM(2018) 435, návrh nařízení, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků, 7.6.2018.

4

(5)  COM(2018) 321, Moderní rozpočet pro Unii, která chrání, posiluje a brání – Víceletý finanční rámec na období 2021–2027, 2.5.2018.

5

(6)  COR-2018-02389.

6

---

| 29.11.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 404/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 404/30

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Podpora vzdělávání v oblasti STE(A)M v EU

(2019/C 404/06)

| Zpravodaj | : | Csaba BORBOLY (RO/ELS), předseda rady župy Harghita |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Csaba BORBOLY (RO/ELS), předseda rady župy Harghita

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | vítá skutečnost, že významná část místních a regionálních orgánů v Evropě uznává, že se jim nabízejí významné příležitosti a odpovědnosti, pokud jde o definování uceleného a integrovaného přístupu ke vzdělávání v oblasti STEM (přírodní vědy, technologie, inženýrství a matematika) a rozvoj dovedností a schopností souvisejících s těmito obory, jež jsou na celém světě stále rozšířenější, a to na různých úrovních vzdělávání; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že nevhodným prováděním vzdělávání v oblasti STEM by mohla být ohrožena velmi inovativní odvětví hospodářství, jako jsou IKT, robotika, automatizace, vývoj a výzkum v oblasti techniky, logistika a různé inženýrské činnosti, jejichž hospodářský růst by měl trvale pokračovat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnívá se, že ačkoli je v případě STEM jistě možné hovořit o osvědčeném způsobu výuky, který se uplatňuje již několik desetiletí a pro nějž existují materiální podmínky, je nicméně nutné přijímat nová opatření, neboť je důležité mít více učitelů, kteří jsou schopni volně překračovat tradiční hranice mezi jednotlivými obory a upřednostňovat interdisciplinární přístup ke vzdělávání založený na aplikovaném výzkumu, vědecké metodě a projektech, a rovněž s ohledem na to, že v mnoha případech není v členských státech nutnost investovat do této oblasti dosud uznána v rámci vnitrostátních politik vzdělávání; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že výuka jednotlivých předmětů či vědeckých oborů v oblasti STEM neprobíhá pouze paralelně nebo nezávisle na sobě, neboť jeden ze základních principů spočívá v tom, že jejich výuka musí být plánována a prováděna nikoli odděleně, ale ve vzájemné soudržnosti oborů a podle systému, který je prakticky multidisciplinární povahy; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na to, že z výzkumů vyplývá, že počet pracovních míst v oblasti STEM ve střednědobém horizontu citelně vzroste, a že se jedná se o oblast, kde je prakticky v každém členském státě nejnižší nezaměstnanost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | varuje, že podle Světového ekonomického fóra (1) může dichotomie mezi humanitními a exaktními vědami způsobit, že nové generace nebudou připraveny na nové multifunkční úkoly, pro něž budou zaměstnanci potřebovat technické, ale i sociální a analytické dovednosti. Vyzývá proto k silnému zaměření na oblast STEAM, která žáky a studenty vybaví schopností řešit složité problémy, tvořivostí, kritickým myšlení, schopností řídit lidi a kognitivní flexibilitou; |
| --- | --- |

6.

| 7. | považuje za důležité, že na základě mezinárodních výsledků v oblasti STEM se dá říci, že se vyplatí na tuto oblast zaměřit nejen ve vysokoškolském vzdělávání, ale už od úrovně základního vzdělávání, a to rozšířením základních kompetencí, které se mají stát dostupnými pro každého, o základní dovednosti v oblasti STEM, zejména o vědecko-technickou gramotnost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | domnívá se, že v souladu se zásadou subsidiarity a víceúrovňové správy je třeba přezkoumat, jak může místní a regionální úroveň – na základě otevřené metody koordinace – přispět k řešení stávajících nedostatků a nesouladu mezi odbornou přípravou, pracovní silou a pracovními místy v oblasti STEM prostřednictvím koordinace, a vytvořit tak spravedlivé podmínky na celoevropské úrovni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | připomíná, že v zájmu subsidiarity a decentralizace v členských státech je nutné si plně uvědomit, že místní a regionální orgány, jež financují školy nebo jinak podporují vzdělávací síť, mají v tomto procesu své nezpochybnitelné místo, neboť hrají rozhodující úlohu při čerpání fondů EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | domnívá se, že v boji proti rozdílům ve vyspělosti jednotlivých regionů mohou mít významnou úlohu místní a regionální iniciativy, strategie, akční plány a řešení na úrovni partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) v oblasti STEM. V mnoha případech není zlepšení kompetencí souvisejících s pracovními místy v oblasti STEM podmíněno drahou tradiční vzdělávací infrastrukturou, zároveň se především v odborném vzdělávání a v oblasti vzdělávání dospělých nabízí spousta možností k uspořádání krátkodobé, specializované odborné přípravy, která může trvat třeba jen několik měsíců. Přítomnost pracovní síly v oblasti STEM je v daném regionu rozhodujícím faktorem regionální konkurenceschopnosti, proto zde mohou jednotlivé místní a regionální orgány zasáhnout skutečně účinně. Přístup k oblasti STEM jako k místní a regionální vzdělávací prioritě a sladěné investice a iniciativy v oblasti rozvoje proto mohou významně přispět ke zmírnění škod spojených s odlivem mozků a nabídnout vhodné místní kariérní příležitosti pro pracovní sílu v oblasti STEM; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zastává názor, že účinnosti přístupu k oblasti STEM napomůže zapojení profesních komor a organizací, které fungují a jsou dobře začleněné i na místní a regionální úrovni, do plánování i do samotného procesu odborné přípravy, což umožní i lépe vyjadřovat a prosazovat místní a regionální přidanou hodnotu a zájmy; |
| --- | --- |

11.

| 12. | s ohledem na plánování fondů politiky soudržnosti na období 2021–2027 a v souladu se zprávami o jednotlivých zemích v rámci evropského semestru, které v tomto smyslu vydávají pokyny, vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby zajistily odpovídající prioritu podpoře iniciativ v oblasti STEM na místní a regionální úrovni a aby přijaly opatření k zajištění toho, aby byly realizovány nezbytné investice z prostředků členských států nebo EU a aby byly při plánování politiky soudržnosti cíleněji zohledňovány chybějící dovednosti v oblasti STEM. Dále vyzývá Evropskou komisi, aby při přípravě hlavních směrů politik zaměstnanosti a v rámci „posilování nabídky práce a dovedností“, které má řešit strukturální nedostatky v systémech vzdělávání a odborné přípravy, vyzývala členské státy k zajištění řádné podpory iniciativám v oblasti STEM, neboť ty mohou přispět k zachování evropského hospodářského modelu založeného na znalostech, který se může úspěšně rozvíjet a zároveň být inkluzivní a podporovat rovné příležitosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | domnívá se, že nastal vhodný čas, aby Evropská komise vedle chvályhodných a ambiciózních projektů Evropského prostoru vzdělávání zajistila i to, že se všechny priority, které souvisí s oblastí STEM, odrazí rovněž v jejím přímém řízení příslušných programů EU. Dále doporučuje, aby Komise podporovala prezentaci a výměnu osvědčených postupů v oblasti STEM i prostřednictvím specializovaného portálu EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | doporučuje, aby Evropská komise a členské státy koordinovaným způsobem usilovaly o zajištění






  — | genderově neutrálního přístupu ve vzdělávání, poradenství a přípravě učebních osnov v oblasti STEM, |
| --- | --- | --- |

14.

—

genderově neutrálního přístupu ve vzdělávání, poradenství a přípravě učebních osnov v oblasti STEM,

| — | rozšíření srovnávacího přehledu „Women in Digital“, což je roční srovnávací přehled Evropské komise monitorující účast žen na digitální ekonomice, o sledování toho, jak ženy získávají znalosti v oblasti STEM a jak se začleňují na pracovní místa v této oblasti, |
| --- | --- |

—

rozšíření srovnávacího přehledu „Women in Digital“, což je roční srovnávací přehled Evropské komise monitorující účast žen na digitální ekonomice, o sledování toho, jak ženy získávají znalosti v oblasti STEM a jak se začleňují na pracovní místa v této oblasti,

| — | jazykových práv etnických a jazykových menšin i v úsilí o inovativní vzdělávání, tak aby jejich vzdělávací materiály a učební osnovy nezaostávaly, |
| --- | --- |

—

jazykových práv etnických a jazykových menšin i v úsilí o inovativní vzdělávání, tak aby jejich vzdělávací materiály a učební osnovy nezaostávaly,

| — | přímých a účinných opatření a výměny osvědčených postupů, pokud jde o oslovení mladých lidí ve vzdělávacím systému i mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, s cílem přilákat je do odborné přípravy a na pracovní místa v oblasti STEM. |
| --- | --- |

—

přímých a účinných opatření a výměny osvědčených postupů, pokud jde o oslovení mladých lidí ve vzdělávacím systému i mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, s cílem přilákat je do odborné přípravy a na pracovní místa v oblasti STEM.

Vyzývá rovněž k přijetí konkrétních opatření, jejichž cílem bude odbourat genderové stereotypy, podporovat znalosti a vzdělávání žen v oblasti STEM a prosazovat zvyšování počtu žen na pracovních místech a v podnikání v této oblasti;

| 15. | vyjadřuje obavy ze skutečnosti, že v posledních desetiletích je možné zaznamenat v souvislosti s oblastí STEM tři znepokojivé nedostatky:






  i. | v celé Evropě je možné pozorovat nedostatek učitelů v oblasti STEM na všech úrovních vzdělávání; |
| --- | --- | --- |

15.

i.

v celé Evropě je možné pozorovat nedostatek učitelů v oblasti STEM na všech úrovních vzdělávání;

| ii. | v mnoha případech klesá zájem studentů o předměty STEM; |
| --- | --- |

ii.

v mnoha případech klesá zájem studentů o předměty STEM;

| iii. | výstup vzdělávacího systému není vždy v souladu s potřebami trhu práce; |
| --- | --- |

iii.

výstup vzdělávacího systému není vždy v souladu s potřebami trhu práce;

| 16. | domnívá se však, že tyto otázky by neměly být vnímány jako problém, ale jako konkrétní výzva, kterou je třeba řešit, a že abychom na ně mohli nalézt účinné odpovědi, musíme bezpodmínečně přikročit k náležitému plánování, budování místních a regionálních partnerství a ke spolupráci se zaměstnavateli. Nutnost, aby byla tato otázka řešena ve všech členských státech, a to optimálně za pomoci místních a regionálních strategií, podtrhuje také skutečnost, že v současnosti pouze devět členských států disponuje vnitrostátní strategií pro oblast STEM; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že podíl žen v těchto oblastech odborné přípravy a profesích je i nadále nízký, což znamená, že v otázce rovnosti žen a mužů zbývá vykonat ještě mnoho práce, ale také to, že tato oblast a tyto profese mají potenciál růstu. U mladých dívek mohou při úvahách, zda se věnovat oblasti STEAM, hrát důležitou motivační úlohu vzory. Pro všechny generace bude nutné zavést řadu opatření, mj. programy profesního poradenství a zvláštní studijní a učňovská stipendia. Studie ukazují, že odstranění rozdílů mezi ženami a muži v oblasti STEM by přispělo ke zvýšení HDP EU na obyvatele o 2,2 až 3,0 % a zvýšilo by zaměstnanost v EU o 850 000 až 1 200 000 pracovních míst do roku 2050, přičemž rovná účast žen na rychle rostoucím, přesto však vysoce segregovaném odvětví IKT by mohla vést ke každoročnímu zvyšování HDP EU o přibližně 9 mld. EUR (2); |
| --- | --- |

17.

| 18. | konstatuje, že v současné době nedosahuje v 35 evropských zemích podíl žen mezi absolventy oborů výpočetní techniky ani jedné pětiny (3). Poukazuje na to, že řešení rozdílů v dovednostech žen a mužů v oblasti STEM je o to důležitější, že vytváření pracovních míst se rostoucí měrou soustředí v odvětvích, která souvisí se STEM, přičemž každý rok vzniká 120 000 nových pracovních míst v oblasti IKT. Podle Evropské komise by Evropa mohla do roku 2020 čelit nedostatku až 900 000 kvalifikovaných pracovníků v oblasti IKT (4). Zdůrazňuje v tomto ohledu, že podmínkou většího zapojení dívek a žen do oborů STEM je partnerství mezi rodiči, vzdělávacími institucemi, všemi úrovněmi veřejné správy a průmyslem, přičemž klíčovými prvky jsou motivace, mentorství a podpora ženských vzorů; |
| --- | --- |

18.

| 19. | v souvislosti s šířením STEM vidí také významné příležitosti pro regionální a občanské univerzity. Jednak proto, že odbornou přípravu a univerzitní obory v oblasti STEM je možné internacionalizovat, takže mohou být zvláště atraktivní pro ambiciózní univerzity. Ale také proto, že nové směry v oblasti STEM – tj. rozvoj týmové práce, usnadnění meziodvětvové součinnosti, šíření systémů stáží a jejich podpora, posílení výuky založené na projektech, účast znevýhodněných, zdravotně postižených nebo menšinových studentů na vzdělávání a odborné přípravě – mohou umožnit, aby se vedoucí úlohy ujaly regiony a jejich univerzity a odborné školy, v nichž se průkopníci zavčas chopí možností, jež obory STEM nabízejí; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzdvihuje, že v případě místního a regionálního plánování modulů v oblasti STEM je možné začlenit do nabídky odborné přípravy zvláštní místní znalosti, přičemž důležitou podmínkou k tomu je další rozšíření možností a pravomocí místních a regionálních orgánů i v této oblasti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | upozorňuje, že rozšíření předmětů STEM o umělecké, tvůrčí a designové prvky může být příležitostí pro uplatnění zvláštních místních a regionálních řešení a tradic, a zároveň, že takové rozšíření STEM otevírá STEAM skutečné možnosti inovací ve vzdělávání a odborné přípravě, které by – pokud budou využity úspěšně – rovněž umožnily evropským regionům, aby celému světu ukázaly dobrý příklad, což by mohlo dát další impuls jejich rostoucím inovačním kapacitám, neboť začlenění umění může vést k výraznému zvýšení tvořivosti v této oblasti. Připomíná, že podle nedávné studie OECD (5) je vzdělávání v oblasti umění pro společnosti založené na inovacích stále důležitější, přičemž roste počet univerzit, které rozvíjejí nové typy mezioborových vzdělávacích programů; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnívá se, že by bylo jednak užitečné rozšířit osvětovou činnost a přesvědčování v oblasti STEM a STEAM i na rodiče, a současně, že je nezbytné nalézt vhodné metody, které by odpovídajícím a atraktivním způsobem přitahovaly ke složkám STEM pozornost dětí, a to už ve velmi raném stadiu a od předškolních programů; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá Evropskou komisi, aby přijala nezbytné kroky v rámci pokračování a obnovy boloňského procesu a v souvislosti s procesem vedoucím k automatickému uznávání diplomů, a žádá ji, aby zajistila, že bude otázka vzájemného uznávání diplomů a odborné přípravy v oblasti STEM a umění v co nejkratší době přednostně a odpovídajícím způsobem řešena; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vybízí členské státy a Evropskou komisi, aby za pomoci dostupných nástrojů, po dohodě s místními a regionálními orgány a při zapojení regionálních a občanských univerzit, zmapovala učební osnovy STEM a STEAM na různých úrovních vzdělávání. To by usnadnilo flexibilnější zavádění předmětů STEM, a to i jako místního vzdělávacího programu. Vyzývá Evropskou komisi, aby navrhla integrovaný rámec kompetencí STEM s cílem zlepšit porovnatelnost a standardy dovedností v EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá Evropskou komisi a Eurostat, aby vylepšily způsob sběru údajů s ohledem na jejich význam, aby bylo zajištěno, že budou moci být jasně rozlišeny systémy poskytující vzdělávání v oblasti STEM jako v samostatných oborech a systémy založené na komplexní interpretaci oblasti STEM, a aby vyjasnily regionální rozměr celého odvětví, což usnadní rovněž přípravu místních a regionálních strategií v oblasti STEM. |
| --- | --- |

25.

V Bruselu dne 26. června 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Světové ekonomické fórum, Global Challenge Insight Report, leden 2016.

1

(2)  Evropský institut pro rovnost žen a mužů (EIGE), 2017: Economic Benefits of Gender Equality in the EU (Hospodářské přínosy rovnosti žen a mužů v EU).

2

(3)  OECD Gender Data Portal, Where are tomorrow’s female scientists (Portál genderových údajů OECD, Kde jsou zítřejší vědkyně) (https://www.oecd.org/gender/data/wherearetomorrowsfemalescientists.htm).

3

(4)  Digital skills, jobs and the need to get more Europeans online (Digitální dovednosti, pracovní místa a nutnost připojit více Evropanů on-line) (https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2014-2019/ansip/blog/digital-skills-jobs-and-need-get-more-europeans-online_en).

4

(5)  Art for Art’s Sake? The impact of Arts education (Umění pro umění? Dopady uměleckého vzdělávání) (https://read.oecd-ilibrary.org/education/art-for-art-s-sake_9789264180789-en#page1).

5

---

| 29.11.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 404/34 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 404/34

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Vytváření uceleného rámce EU pro endokrinní disruptory

(2019/C 404/07)

| Zpravodaj | : | Uno SILBERG (EE/EA), předseda zastupitelstva obce Kose |
| --- | --- | --- |
| Odkaz | : | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Vytváření uceleného rámce Evropské unie pro endokrinní disruptory
  COM(2018) 734 final |

Zpravodaj

:

Uno SILBERG (EE/EA), předseda zastupitelstva obce Kose

Odkaz

:

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Vytváření uceleného rámce Evropské unie pro endokrinní disruptory

COM(2018) 734 final

I. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

| 1. | pokládá za důležité, že Komise zahájila kompletní přezkum stávajícího právního rámce EU pro endokrinní disruptory, a sdílí názor, že je nezbytné aktualizovat přístup EU k endokrinním disruptorům, aby nadále zohledňoval nejnovější technologie a umožňoval důsledně řešit problematiku těchto látek v různých oblastech, na základě lepších znalostí, dosažených výsledků a získaných zkušeností; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se znepokojením poukazuje na to, že od roku 1999 se zvýšila průkaznost vědeckých poznatků o spojitosti mezi expozicí endokrinním disruptorům a lidskými onemocněními nebo negativním dopadem na faunu a flóru; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je znepokojen tím, že veřejnost byla až doposud o endokrinních disruptorech informována povrchním způsobem, neboť mnohým občanům mohou být pojmy „endokrinní činnost“ a „endokrinní disruptory“ neznámé; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podporuje iniciativy, jejichž prostřednictvím hodlá Komise zaručit vysokou úroveň ochrany občanů EU a životního prostředí a současně uzpůsobit vnitřní trh tak, aby odpovídal nové situaci a byl přínosný pro spotřebitele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na to, že může dojít ke střetům mezi vysokou úrovní ochrany občanů a životního prostředí a podniky, které jsou orientovány na zisk. Za tímto účelem je nezbytné, aby byly již od počátku zohledňovány dopady příslušných opatření a rizika pro hospodářství; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzývá Komisi, aby již dále neodkládala vypracování a přijetí nové strategie pro endokrinní disruptory; |
| --- | --- |

6.

| 7. | požaduje, aby byl k této nové strategii připojen podrobný časový plán s cílem začlenit do všech příslušných právních předpisů EU odpovídající kritéria ohledně endokrinních disruptorů a dosáhnout pokroku z hlediska snižování expozice těmto chemickým látkám, a to především u nejvíce ohrožených skupin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žádá Komisi, aby co nejdříve odstranila stávající rozdíly mezi právními předpisy EU a harmonizovala způsob, jakým se k endokrinním disruptorům přistupuje, přičemž musí být zejména uplatněn předpoklad, že nelze s dostatečnou jistotou stanovit bezpečnou prahovou hodnotu expozice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzývá členské státy a Komisi k tomu, aby položily přednostní důraz na důsledky pro zdraví občanů, ale současně zohlednily také zájmy spotřebitelů a průmyslu, a aby výrazně navýšily finanční prostředky určené na nezávislý a z veřejných zdrojů financovaný výzkum mechanismu narušování činnosti endokrinního systému a bezpečných náhradních alternativ a dalších inovativních řešení; |
| --- | --- |

9.

| 10. | domnívá se, že Evropa zaujímá vedoucí pozici v rámci mezinárodní spolupráce v oblasti zkoumání, kontroly a identifikace endokrinních disruptorů. Vyslovuje se pro lepší shromažďování a sdílení údajů a podporuje záměr vytvořit mezinárodní klasifikaci endokrinních disruptorů; |
| --- | --- |

10.

Vědecké poznatky o endokrinních disruptorech

| 11. | je přesvědčen o tom, že veřejné orgány na všech úrovních správy by se měly podílet na financování výzkumu endokrinních disruptorů, který by umožnil doplnit chybějící poznatky a zajistit tolik potřebné důkazy; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že je nutné poskytnout informace o tom, jakým způsobem a do jaké míry jsou lidé a jiné živé organismy endokrinním disruptorům vystavováni, jak se tyto látky šíří a jaký dopad mají na lidské zdraví a na faunu a flóru; |
| --- | --- |

12.

| 13. | jednoznačně podporuje návrh, který je uveden ve stávajícím sdělení, a sice aby byly v rámci programu Horizont Evropa financovány výzkumné činnosti zaměřené na zkoumání tzv. koktejlového efektu, na posuzování nebezpečnosti a rizik, na eliminaci látek vzbuzujících obavy ve fázi výroby a na konci životnosti a na ekologické inovace, sanaci znečištění životního prostředí a vzájemné ovlivňování mezi chemickými látkami, produkty a odpady; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) a Evropskou agenturu pro chemické látky (ECHA), aby úžeji spolupracovaly a koordinovaly svou činnost ve snaze o efektivní využití dostupných zdrojů pro účely komplexních posouzení; |
| --- | --- |

14.

| 15. | upozorňuje na zprávu s názvem „Cost of inaction“ (1) (Náklady v případě nečinnosti), kterou nechala vypracovat Severská rada ministrů a v níž se odhaduje, že (nediskontované) náklady spojené s účinky endokrinních disruptorů na reprodukční zdraví mužů v EU-28 činí 1 267 milionů EUR ročně; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na závěry jiné studie (2), jež endokrinní disruptory dává do spojitosti se snížením IQ a souvisejícím intelektovým postižením, dále pak s autismem, poruchou pozornosti s hyperaktivitou, endometriózou, výskytem děložních myomů, dětskou obezitou, obezitou u dospělých osob, cukrovkou 2. typu, kryptorchismem, mužskou neplodností a zvýšenou úmrtností v důsledku poklesu hladiny testosteronu. V této studii jsou roční náklady v Evropě odhadovány na 163 miliard EUR (což odpovídá 1,28 % HDP EU); |
| --- | --- |

16.

| 17. | má pochybnosti, co se týče definice, jež byla stanovena v roce 2002 v rámci Mezinárodního programu chemické bezpečnosti, což je společný program různých agentur OSN včetně Světové zdravotnické organizace, a která endokrinní disruptor vymezuje jako „exogenní látku nebo směs látek, která vede ke změně funkce/funkcí endokrinního systému, a má tak nepříznivý účinek na zdraví intaktního organismu nebo jeho potomků nebo (sub)populací“. Tato definice je totiž vzhledem k současným poznatkům příliš omezená a nezohledňuje v dostatečné míře dopady na faunu a flóru; |
| --- | --- |

17.

| 18. | navrhuje zvážit, zda by na základě současných poznatků neměla být přijata definice endokrinních disruptorů v tomto znění: „endokrinní disruptor je exogenní látka nebo směs chemických látek, která vede ke změně funkce/funkcí hormonů a endokrinního systému, a má tak nepříznivý účinek na fyziologické a vývojové procesy a také na zdraví lidí a zvířat a jejich potomků“; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že nestačí zkoumat pouze spojitost mezi endokrinními disruptory a lidskými onemocněními – je nutné zabývat se tímto tématem rovněž z hlediska lidského zdraví, fauny a flóry a životního prostředí, jakož i z hlediska zamezení případným dopadům na společnost v širším slova smyslu, tj. jak v sociálním, tak i ekonomickém ohledu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje, že sice panuje shoda na tom, že nejcitlivějším obdobím pro expozici endokrinním disruptorům jsou důležitá období vývoje, například vývoj plodu a puberta, se znepokojením však poukazuje na to, že expozice endokrinním disruptorům během těchto období může mít trvalé následky a vést k větší náchylnosti k onemocněním v pozdějším životě; |
| --- | --- |

20.

| 21. | doporučuje prohloubit a zveřejnit poznatky ohledně příčin vzniku onemocnění, například co se týče rostoucího počtu dětí narozených s autismem nebo zvyšujícího se výskytu rakoviny varlat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje rovněž, že současně vědecké poznatky neposkytují dostatečný základ pro stanovení prahové hodnoty, pod níž nedochází k nepříznivým účinkům. Endokrinní disruptory by tudíž měly být pokládány za látky, u nichž prahové hodnoty stanovit nelze, což znamená, že každá expozice těmto látkám s sebou může nést riziko, obzvláště pak v důležitých fázích vývoje (v období před narozením a po narození a během puberty), a že je nutné zohlednit zejména účinky směsi látek; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyjadřuje znepokojení nad tím, že se věda zatím soustředila pouze na omezený počet endokrinních drah. V posledních letech však bylo prokázáno, že na endokrinní disruptory mohou citlivě reagovat i jiné aspekty endokrinního systému a že endokrinní disruptory mohou společně vytvářet aditivní účinky („účinek směsi látek“ nebo „koktejlový efekt“), takže expozice kombinaci endokrinních disruptorů může mít nepříznivé účinky při koncentracích, při nichž individuálně nebyl zjištěn žádný účinek; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnívá se, že je nutné uskutečnit další výzkum, který by byl financován zejména v rámci programu Horizont 2020 a umožnil by vyjasnit důsledky expozice endokrinním disruptorům z hlediska etiopatogeneze a průběhu onemocnění a také fauny a flóry; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pokládá za nezbytné prozkoumat navrhování, další rozvíjení a validaci metod testování a vypracovávání modelů predikce; |
| --- | --- |

25.

| 26. | schvaluje skutečnost, že je pod záštitou Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) vynakládáno zvláštní úsilí o další zlepšení dostupnosti pokynů k testům, jimiž se identifikují endokrinní disruptory, a pro vyřešení nedostatků v testování, jež byly zjištěny na úrovni EU i na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | žádá Komisi, aby podporovala projekty, které jsou zaměřeny na výzkum látek, jež by mohly ovlivnit endokrinní systém, – včetně vypracování nových testovacích a analytických metod – a aby zdůraznila nepříznivé účinky vyskytující se již při nízkých koncentracích nebo při kombinované expozici; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá Komisi, aby vypracovala metody in vitro a in silico s cílem omezit při zkoumání endokrinních disruptorů testování na zvířatech na minimum; |
| --- | --- |

28.

| 29. | s potěšením bere na vědomí výzkum, který byl až doposud financován a realizován, a očekává, že bude na financování výzkumu endokrinních disruptorů v budoucnu vyčleněno podstatně více prostředků; |
| --- | --- |

29.

Dosavadní politika EU a právní předpisy týkající se endokrinních disruptorů

| 30. | vítá různé iniciativy a návrhy Komise, které souvisejí s řešením problematiky endokrinních disruptorů – jde například o návrh nařízení o transparentnosti a udržitelnosti hodnocení rizika, evropskou strategii pro plasty, směrnici o pitné vodě, novou politiku pro spotřebitele, balíček týkající se zboží a aktualizaci stávajícího právního rámce v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci; |
| --- | --- |

30.

| 31. | připomíná však, že v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1386/2013/EU ze dne 20. listopadu 2013 o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“ (3) měla Komise do roku 2015 provést horizontální opatření za účelem „minimalizace expozice endokrinním disruptorům“ a do roku 2018 měla být formulována komplexní strategie EU. V této souvislosti VR vyjadřuje politování nad tím, že tento slib daný v roce 2013 nebyl v předloženém dokumentu dodržen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | znovu upozorňuje na to, že zásada „zlepšování právní úpravy“ by neměla zdržet uplatnění jakéhokoli opatření, jehož cílem je odvrátit nebo omezit potenciálně závažné nebo nevratné dopady na lidské zdraví a/nebo životní prostředí, jak vyžaduje zásada předběžné opatrnosti zakotvená ve Smlouvách EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | připomíná, že Evropská unie se zavázala bojovat proti nebezpečným látkám na mezinárodní úrovni, a poukazuje na prohlášení regionálního úřadu Světové zdravotnické organizace (WHO) pro Evropu přijatá v Parmě a v Ostravě; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vítá přístup, který zaujaly Francie, Švédsko, Dánsko a Belgie, jež se snaží zvýšit úroveň ochrany svých občanů prostřednictvím rozsáhlého souboru vnitrostátních opatření, jejichž cílem je omezit používání endokrinních disruptorů. Vyzývá Komisi, aby se inspirovala příkladem členských států, které v tomto ohledu pokročily nejdále, a zajistila všem Evropanům nejvyšší možnou úroveň ochrany; |
| --- | --- |

34.

| 35. | domnívá se, že se veškeré právní předpisy musí více zaměřit na prvotní činnosti, tj. že by měly být kladeny větší požadavky na výrobce chemických látek, výrobce farmaceutických produktů atd. Zaměřovat se na další čištění v úpravnách vod a čistírnách odpadních vod není nákladově efektivní; |
| --- | --- |

35.

| 36. | obává se, že na rozdíl například od tabáku není možné se endokrinním disruptorům zcela vyhnout, jelikož se vyskytují všude a kontaminují organismus evropských občanů bez jejich vědomí a souhlasu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naléhavě Komisi a členské státy žádá, aby Evropanům poskytly spolehlivé informace – jež budou prezentovány vhodnou formou a v jazyce, kterému rozumějí – o rizicích spojených s endokrinními disruptory, o jejich účincích a o možnostech, jak snížit expozici těmto látkám; |
| --- | --- |

37.

| 38. | požaduje, aby bylo zakázáno používání bisfenolů a ftalátů ve všech materiálech určených pro styk s potravinami; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poukazuje na to, že bisfenol A (BPA) je často nahrazován bisfenolem S (BPS), bisfenolem F (BPF) a bisfenolem HPF (BHPF), které jsou méně prozkoumané, avšak zdají se mít obdobné narušující účinky na činnost endokrinního systému. Z tohoto důvodu se domnívá, že by spolutvůrci právních předpisů měli regulovat skupiny příbuzných chemických látek, a nikoli jednotlivé látky zvlášť. Pokud nejsou k dispozici spolehlivé údaje, které by prokázaly opak, měly by být chemickým látkám s podobnou strukturou připisovány stejně škodlivé toxikologické účinky jako u nejtoxičtějších známých látek v dané skupině; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poukazuje na to, že přístup založený na zásadě předběžné opatrnosti a její důsledné uplatňování je rovněž ve vlastním zájmu (chemického) průmyslu a přispívá k vynakládání investic do výzkumu a vývoje inovativních a ekologických výrobků a také bezpečných a udržitelných alternativ, čímž příznivě ovlivňuje rozvoj vnitřního trhu a celého hospodářství; |
| --- | --- |

40.

| 41. | navrhuje modernizovat právní rámec a ochranná opatření EU týkající se endokrinních disruptorů, jež mají bezprostřední dopad na lidské zdraví, tak, aby byly například právní předpisy a pokyny pro kosmetické přípravky zaměřeny také na ochranu těhotných žen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | navrhuje, aby byly prozkoumány plochy a oblasti s vysokým rizikem, k nimž patří například zemědělská půda a travní porosty, které jsou hnojeny kalem z čistíren odpadních vod, okolí skládek a spaloven odpadu nebo obecněji vzato určité regiony, jako jsou oblast Baltského moře, Středomoří, Podunají atd.; |
| --- | --- |

42.

Další kroky v politice EU týkající se endokrinních disruptorů – dopad zamýšlených opatření na místní a regionální úrovni

| 43. | je potěšen tím, že má Komise v úmyslu zahájit kontrolu účelnosti, aby vyhodnotila, zda příslušné právní předpisy EU týkající se endokrinních disruptorů umožňují dosáhnout celkového cíle, tj. zajistit díky minimalizaci expozice těmto látkám ochranu lidského zdraví a životního prostředí; |
| --- | --- |

43.

| 44. | schvaluje pojetí endokrinních disruptorů, které se opírá o nejnovější vědecké poznatky, a související politická opatření; |
| --- | --- |

44.

| 45. | považuje za naprosto nezbytné, aby byli občané co nejlépe informováni o poznatcích týkajících se endokrinních disruptorů a jejich šíření a o rizicích, která jsou s nimi spojena; |
| --- | --- |

45.

| 46. | domnívá se, že je důležité, aby Komise vynaložila veškeré úsilí s cílem identifikovat toxické chemické látky vyskytující se v produktech, včetně endokrinních disruptorů, a mj. stanovila a zavedla odpovídající označování produktů; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je toho názoru, že místní a regionální orgány sice obvykle nemají pravomoc vydávat právní předpisy ohledně endokrinních disruptorů, nicméně jsou povinny starat se o blaho svých občanů (ve většině členských států EU nese regionální úroveň odpovědnost za systém zdravotní péče); |
| --- | --- |

47.

| 48. | považuje proto za podstatné a zároveň z etického a hospodářského hlediska důležité, aby se místní a regionální úroveň k otázce endokrinních disruptorů vyjádřila, neboť je známo, že tyto látky mají dopad na zdraví dnešních a budoucích generací; |
| --- | --- |

48.

| 49. | jednoznačně zdůrazňuje, že místní a regionální orgány jsou připraveny chránit budoucí generace a že se při tom nenechají odradit rostoucím tlakem ze strany silného průmyslu a některých obchodních partnerů EU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | s ohledem na to, že na vnitrostátní ani na evropské úrovni nejsou k dispozici odpovídající a komplexní právní předpisy týkající se endokrinních disruptorů, upozorňuje na takové iniciativy, jako jsou například „města a regiony bez endokrinních disruptorů“, „města bez rizik“ či „města bez pesticidů“, které přijaly místní a regionální orgány s cílem snížit expozici svých občanů endokrinním disruptorům, zejména co se týče nejzranitelnějších skupin, dětí a těhotných žen; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pokládá za nesmírně důležité, aby se pokročilo v opatřeních EU v oblasti endokrinních disruptorů a aby byly posouzeny dopady zamýšlených opatření na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

51.

| 52. | připomíná, že v odvětví zdravotní péče jsou dnes k dostatečnému změkčení zdravotnických prostředků zapotřebí některé ftaláty. Je důležité stimulovat vývoj nových produktů se stejnými vlastnostmi, dokud se obsah ftalátů nesníží. Při pokračujícím používání těchto látek je rovněž důležité zajistit účelné nakládání s produkty po jejich použití, a sice prostřednictvím účinných systémů sběru a likvidace; |
| --- | --- |

52.

| 53. | je přesvědčen o tom, že postavení ukazatelů týkajících se lidského zdraví před zájmy průmyslu a vnitřního trhu s sebou přinese nové výzvy z hlediska vývoje a používání udržitelných technologií pro zdraví a životní prostředí a pravděpodobně by posílilo konkurenceschopnost podniků, protože by je to přimělo zavádět inovace a investovat do inteligentnějších a dlouhodobějších řešení. Musí to být ovšem založeno na spolehlivých vědeckých poznatcích a doprovázeno posouzením socioekonomických důsledků. |
| --- | --- |

53.

V Bruselu dne 26. června 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://www.norden.org/en/publication/cost-inaction

1

(2)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/27003928

2

(3)  Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 171.

3

---

| 29.11.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 404/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 404/39

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Přeshraniční rozměr snižování rizika katastrof

(2019/C 404/08)

| Zpravodaj | : | Roberto CIAMBETTI (IT/EKR), předseda a člen rady regionu Benátsko |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Roberto CIAMBETTI (IT/EKR), předseda a člen rady regionu Benátsko

I. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | zdůrazňuje, že rostoucí intenzita a četnost škod způsobených pohromami má dopad na životy lidí i finanční důsledky. Přírodní katastrofy zasáhnou každý rok téměř 160 milionů lidí na celém světě a přibližně 90 000 lidí jejich následkem zemře. V letech 1980 až 2016 bylo přibližně 83 % finančních ztrát členských států EU způsobeno přírodními katastrofami vzniklými vlivem povětrnostních podmínek a klimatu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že katastrofy neznají hranice, a rozvoj prevence, odolnosti a účinné reakce na mimořádné situace tudíž vyžadují přeshraniční spolupráci. Účinná přeshraniční spolupráce by měla významný přínos pro 37,5 % obyvatel EU žijících v příhraničních oblastech; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že příčinou vzniku závažných nouzových situací by mohl být také případný rozsáhlý přeshraniční výpadek energie – tzv. „blackout“, a proto se naléhavě doporučuje přijmout konkrétní opatření k předcházení katastrofám a posílit přeshraniční kontakty; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná, že je nutné zohlednit schopnost výrazně snížit riziko a dopady katastrof ve všech strategiích investičních politik EU, tak aby veřejné prostředky pomáhaly komunitám vybudovat větší odolnost vůči negativním dopadům katastrof a aby nebyly ohroženy životy občanů. Vyjadřuje politování nad tím, že evropské strukturální a investiční fondy obecně – ani Fond soudržnosti konkrétně – nevyžadují, aby podmínkou provádění infrastrukturních projektů financovaných EU bylo posouzení rizika katastrof; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje sice na to, že EU má v současné době k dispozici dva nástroje (mechanismus civilní ochrany Unie a Fond solidarity Evropské unie), jejichž prostřednictvím chce přispívat ke koordinaci reakce na přírodní katastrofy a k budování odolnosti vůči nim, nicméně k dosažení cílů sendajského rámce pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030 v úzké spolupráci s Úřadem OSN pro snižování rizika katastrof je nutná důraznější víceúrovňová správa. Navíc bude třeba v budoucím rozvoji Evropy důsledně uplatňovat zásadu investování do snižování rizika katastrof, a to včetně evropského semestru a fondů EU; |
| --- | --- |

5.

Obecné připomínky

| 6. | konstatuje, že ve svých předchozích stanoviscích upozorňoval na přeshraniční hrozby a katastrofy, zasahující regiony ve dvou či více členských státech EU, a požadoval, aby se zlepšila spolupráce mezi sousedícími regiony, a zajistila se tak společná preventivní opatření a koordinace reakce (1); |
| --- | --- |

6.

| 7. | upozorňuje na to, že při plánování musí být dynamickým způsobem věnována pozornost potřebám jednotlivých regionů (včetně nejvzdálenějších regionů) souvisejícím s riziky, zranitelností a vystavením; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podotýká, že v Evropě existuje na vnitrostátní úrovni, resp. na příslušných nižších než celostátních úrovních velmi široká škála struktur a způsobů řízení rizik. Proto by v souvislosti s přeshraničním rozměrem rizik mohl být při posuzování rizik v budoucnosti účelný systematičtější přístup; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prosazuje a podporuje vypracování celostátních, regionálních a místních strategií a plánů pro řízení rizik, mj. i vypracování společných přeshraničních strategií pro přeshraniční regiony a jejich účinné koordinování. Mimoto Výbor požadoval, aby byly vyčleněny dostatečné prostředky na programy, jejichž prostřednictvím je podporována přeshraniční spolupráce v oblasti snižování rizika katastrof a řešení krizí (2); |
| --- | --- |

9.

| 10. | domnívá se, že plány předcházení vzniku rizik a řízení rizik by měly mj. zahrnovat rozsáhlé scénáře rizik napříč regiony, aby bylo možné sledovat a monitorovat očekávané události a aby tyto scénáře mohly účinněji přispívat k chápání a posuzování rizik na regionální úrovni. Nezbytným předpokladem pro vypracování plánů předcházení vzniku rizik a řízení rizik jsou studie zranitelnosti vůči rizikům a vystavení riziku a studie druhu ohrožení a prostředí, které budou základem pro mapování rizik. Tyto přeshraniční plány by měly být přístupné veřejnosti na obou stranách hranice a mělo by se o nich náležitě informovat, aby se předcházelo katastrofám, zmírnily se jejich dopady a připravila se reakce na ně; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že je třeba posílit správu v oblasti řízení rizik podpořením přeshraniční spolupráce; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že je nutné, aby byl přeshraniční rozměr snižování rizika katastrof v Evropě lépe chápán a aby toto pochopení bylo přínosem k účinnějšímu a dlouhodobému snižování rizika katastrof; |
| --- | --- |

12.

| 13. | znovu opakuje, že podporuje (3) návrh nařízení o vytvoření evropského přeshraničního mechanismu (4), který předložila Evropská komise a který je součástí úsilí o odstranění překážek přeshraniční spolupráce mj. i v oblasti snižování rizika katastrof. V zájmu zlepšení přeshraniční spolupráce a předcházení katastrofám by se v nejzranitelnějších regionech, jako jsou nejvzdálenější, ostrovní a pobřežní regiony, mohly provádět nové přípravné projekty; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že v případě, kdy katastrofu nemůže řešit jen jedna země, zasáhnou zúčastněné státy a poskytnou pomoc prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie. Pokud však přeshraniční hrozby a katastrofy zasáhnou regiony ve dvou či více členských státech, je nutná účinnější spolupráce mezi sousedícími regiony, aby bylo zaručeno přijetí společných preventivních opatření a koordinování reakce; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konstatuje, že k provádění svědomité prevence katastrof a zaručení co nejlepší komunikace v případě vzniku krizí je vedle konkrétních koordinačních a komunikačních strategií velmi důležitá také znalost jazyka sousední země; |
| --- | --- |

15.

| 16. | v této souvislosti podotýká, že většina zemí uzavřela se sousedními zeměmi dvoustranné dohody, které se týkají také přeshraniční spolupráce v případě katastrof (a které nemusí být nutně omezeny pouze na dvě země). Předcházení katastrofám, snižování rizik a také příprava strategií reakce však vyžaduje větší pozornost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vítá skutečnost, že Evropský parlament a Rada dosáhly prozatímní dohody o posílení stávajícího mechanismu civilní ochrany Unie a o reakci EU na katastrofy (rescEU), která klade mimo jiné větší důraz na přeshraniční rizika; |
| --- | --- |

17.

Úloha místních a regionálních orgánů a přeshraniční projekty

| 18. | doporučuje, aby byly místní a regionální orgány více zapojeny do projektů, které se týkající rizik katastrof a které financuje EU, aby byla zachována jejich kontinuita v čase a aby mohly být prováděny i v jiných oblastech s podobnými rizikovými podmínkami; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzývá členské státy, aby zapojily místní a regionální orgány rovněž do posuzování plánovaných investic, do všech příslušných programů a do projednání možných změn; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzývá k aktivnějšímu provádění přeshraničních projektů zaměřených na snižování rizika katastrof, aby byly více využívány strukturální fondy určené k tomuto účelu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | doufá, že EU poskytne místní a regionální úrovni větší pobídky k podpoře přeshraniční spolupráce při snižování rizik, v neposlední řadě v oblasti prevence, vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje ústřední úlohu místních subjektů při snižování rizik katastrof a zvyšování odolnosti vůči nim a význam stávajících iniciativ na podporu snižování rizika katastrof na místní úrovni, jako je kampaň Úřadu OSN pro snižování rizika katastrof s názvem „Making Cities Resilient“ („Odolnější města“); |
| --- | --- |

22.

| 23. | domnívá se, že je třeba věnovat mimořádnou pozornost investicím – mj. finančním – do zmíněného plánování týkajícího se snižování rizik, zejména v souvislosti se změnou klimatu a následnými extrémními jevy, a to prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie a Fondu solidarity Evropské unie; |
| --- | --- |

23.

Přeshraniční spolupráce

Plánování

| 24. | konstatuje, že je třeba zavést nepřetržité přeshraniční plánování, při němž budou zohledněny scénáře rizik, která postihují více zemí. Dále je nutné společně určit, vyhodnotit a zmapovat nejen rizika související s rozvojem přeshraničních oblastí, ale i rizika týkající se ochrany rozsáhlých území, mj. s cílem sledovat a monitorovat očekávané události; |
| --- | --- |

24.

| 25. | doufá, že budou zřízeny vědecké výbory za účelem lepšího vymezení scénářů rizik a propojování znalostí a dovedností. Jejich složení by mělo odpovídat typům odbornosti podle podobných faktorů rizik pro homogenní oblasti (např. lesní požáry ve Středomoří, nenadálé nebo postupné záplavy ve střední Evropě atd.) s možností rychlé reakce a dialogu s místními orgány za účelem získání finančních, lidských a materiálních zdrojů; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konstatuje, že vzhledem k omezování finančních prostředků, jež lze pozorovat u některých místních a regionálních orgánů, je pro osoby s rozhodovací pravomocí v oblasti civilní ochrany čím dál tím důležitější, aby měly k dispozici lepší hodnocení komunit, jednotlivců a projektů civilní ochrany. Domnívá se, že k posuzování odolnosti komunit na základě statistických údajů i údajů vkládaných za tímto účelem je vhodný index sociální odolnosti INDRIX, který je výsledkem přeshraničního projektu INDRIX spolufinancovaného z prostředků EU. Díky tomuto projektu bylo možné na základě určitých sociálních ukazatelů (úroveň vzdělání, zdravotní stav, míra nezaměstnanosti, nabízené služby atd.) odhadnout, jak riziko vnímají různé komunity, a zejména určit komunity, které jsou nejzranitelnější a jsou riziku nejvíce vystavené. Vyzývá příslušné instituce, aby zvážily vypracování závazných pojišťovacích nástrojů proti přírodním katastrofám, které by byly harmonizovány na evropské úrovni a u nichž by výše pojistného závisela na míře rizika, mj. s cílem více o nich informovat a podporovat chápání významu prevence ze strany občanů. Sníží se tak morální hazard a budou zaručeny spravedlivé a jednotné náhrady škody všem evropským občanům; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poukazuje na to, že v některých přeshraničních oblastech je nutné vytvořit databázi, kterou by sousedící země sdílely a která by obsahovala materiály, prostředky, vybavení, odbornost dobrovolníků a rozmístění a logistiku prostředků; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konstatuje, že by tato databáze měla být vytvořena a spravována nejen v zájmu lepší připravenosti na katastrofy, ale také za účelem posílení socioekonomické a kulturní obnovy oblastí postižených katastrofami, a to ze společného přeshraničního hlediska; |
| --- | --- |

28.

| 29. | domnívá se, že by se měly vzít v úvahu již existující pozitivní příklady přeshraniční spolupráce a že by měly být následovány. Patří k nim:






  — | společná německo-dánská cvičení civilní ochrany, např. DANGEREX 07, DANGERFloodEx 2010 a reakce na mimořádné události bez hranic; |
| --- | --- | --- |

29.

—

společná německo-dánská cvičení civilní ochrany, např. DANGEREX 07, DANGERFloodEx 2010 a reakce na mimořádné události bez hranic;

| — | připravenost na záplavy a zmírnění přeshraničních škod v povodí řeky Sávy (Brodsko-posávská župa v Chorvatsku a okres Mačva v Srbsku); |
| --- | --- |

—

připravenost na záplavy a zmírnění přeshraničních škod v povodí řeky Sávy (Brodsko-posávská župa v Chorvatsku a okres Mačva v Srbsku);

| — | projekt RiKoSt: komunikační strategie v oblasti rizik (v rakouských Korutanech a italské Horní Adiži do října 2020); |
| --- | --- |

—

projekt RiKoSt: komunikační strategie v oblasti rizik (v rakouských Korutanech a italské Horní Adiži do října 2020);

| — | U-SCORE-II: vzájemné hodnocení mezi městy (pilotní projekty v Portugalsku, Itálii a Spojeném království); |
| --- | --- |

—

U-SCORE-II: vzájemné hodnocení mezi městy (pilotní projekty v Portugalsku, Itálii a Spojeném království);

| — | cvičné mobilní zařízení pro vnitrozemské vody na horním toku Rýna a Kongres německo-francouzsko-švýcarské konference oblasti horního toku Rýna na téma Blackout – rozsáhlý přeshraniční výpadek elektřiny (2016); |
| --- | --- |

—

cvičné mobilní zařízení pro vnitrozemské vody na horním toku Rýna a Kongres německo-francouzsko-švýcarské konference oblasti horního toku Rýna na téma Blackout – rozsáhlý přeshraniční výpadek elektřiny (2016);

Vzdělávání

| 30. | zdůrazňuje, že je důležité podpořit vzdělávání mladých lidí, a vybízí členské státy a místní a regionální orgány, aby podporovaly zvláštní vysokoškolské programy a projekty zaměřené na zmírňování rizik. Dále zdůrazňuje, že se mladí lidé mohou prostřednictvím Evropského sboru solidarity (5) zapojit do solidárních činností prováděných v oblasti předcházení vzniku rizika katastrof. Tyto činnosti mohou mít podobu dobrovolnické činnosti, učňovské přípravy, stáží a pracovních zkušeností; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podotýká, že je třeba zavést zvláštní vzdělávací programy pro zaměstnance místních samospráv (mj. s ohledem na kampaň „Odolnější města“), aby získali větší povědomí a měli k dispozici více informačních nástrojů vzhledem k tomu, že mají přímou odpovědnost jednak vůči občanům a jednak za péči o území a za jeho rozvoj; |
| --- | --- |

31.

| 32. | doporučuje věnovat více pozornosti vzdělávání dobrovolníků a techniků, aby získali větší odbornost, a podporovat a vytvářet vzdělávací kurzy na základě rizik existujících v jednotlivých zemích, a zejména v přeshraničních oblastech, s cílem zlepšit znalosti daných území a přijímat společná a koordinovaná opatření v oblasti monitorování mimořádných událostí, dohledu nad nimi a reakce na ně; |
| --- | --- |

32.

| 33. | znovu opakuje, že místní orgány nebo dobrovolnické organizace musí provádět osvětové kampaně s cílem informovat o existujících rizicích a o nezbytné sebeochraně a že na místní a regionální úrovni musí probíhat iniciativy vzájemného učení prostřednictvím vzájemných hodnocení mezi městy a regiony; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdůrazňuje, že vzdělávání na mezinárodní úrovni by mělo být v souladu se scénáři rizik stanovenými v přeshraničních plánech předcházení vzniku rizik a řízení rizik. Těchto kurzů by se měli účastnit všichni jedinci z řad technických odborníků a dobrovolnických organizací, jichž se řešení rizik přímo týká, a to z obou stran hranic a pokud možno zároveň; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdůrazňuje, že je třeba posílit platformy pro elektronické učení, jako je vzdělávací program v rámci mechanismu civilní ochrany Unie, a zvýšit dostupnost otevřených on-line kurzů v oblasti civilní ochrany; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zastává názor, že Fond solidarity Evropské unie zajišťuje regionům posílené informační kampaně prostřednictvím podpůrných opatření, která se již v členských státech EU a v kandidátských zemích osvědčila. Fond solidarity EU je pro dotčené regiony klíčovým podpůrným nástrojem v případech, kdy musejí vynaložit mimořádné úsilí na obnovu oblastí zasažených přírodními katastrofami nebo katastrofami způsobenými povětrnostními vlivy, neboť přírodní katastrofy neznají hranice; |
| --- | --- |

36.

Reakce na mimořádné události

| 37. | vyzdvihuje nutnost zavést společný a standardizovaný přeshraniční systém varování, mj. i s cílem zajistit informování o veškerých narušeních a katastrofách, jež by mohly mít dopad na území regionu jiného státu, v reálném čase; |
| --- | --- |

37.

| 38. | konstatuje, že je třeba uzavřít přeshraniční dohody s cílem sjednotit a urychlit dobu nezbytnou k aktivaci záchranných systémů a nasazení dobrovolníků, určit právní překážky a podnítit spolupráci, a tím optimalizovat logistiku prostředků a personálu. Vyzývá také k uzavření dohod ohledně vodohospodářské infrastruktury, aby bylo možné lépe pochopit organizační a provozní řízení přehrad, a díky tomu přijmout včasná opatření k omezení rizik souvisejících s vodou na území jiného členského státu ležícího po proudu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá k vytvoření zkratek pro označení záchranných koordinačních středisek na různých územních úrovních s cílem sjednotit a sladit používanou terminologii; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzývá k zavedení harmonizovaných postupů pro preventivní informování a sdílení operačních postupů v případech nouze; |
| --- | --- |

40.

| 41. | doporučuje používání počítačových aplikací, které by umožnily upozornit občany v reálném čase; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá členské státy, aby uznaly a potvrdily funkci manažerů rizik katastrof, kteří by byli nápomocni zaměstnancům místních a regionálních samospráv zejména v mimořádných situacích a při plánování a kteří by měli potřebné víceoborové a horizontální znalosti, schopnosti a dovednosti; |
| --- | --- |

42.

Zásada subsidiarity

| 43. | souhlasí s tím, že Evropská unie má pravomoc provádět činnosti, jimiž podporuje, koordinuje nebo doplňuje činnost členských států v oblasti civilní ochrany; |
| --- | --- |

43.

Osvědčené postupy

| 44. | zdůrazňuje, že existuje řada příkladů osvědčených postupů v oblasti přeshraniční spolupráce při snižování rizika katastrof, které lze následovat a optimálně rozvíjet. Patří k nim:






  — | společná cvičení, která zajistí společný přístup, vzájemné porozumění a stejnou míru připravenosti v případě katastrofy; |
| --- | --- | --- |

44.

—

společná cvičení, která zajistí společný přístup, vzájemné porozumění a stejnou míru připravenosti v případě katastrofy;

| — | šíření harmonizovaných informací, výměna osvědčených postupů a učení se z iniciativ, postupů, nástrojů atd. uplatňovaných v sousedících regionech; |
| --- | --- |

—

šíření harmonizovaných informací, výměna osvědčených postupů a učení se z iniciativ, postupů, nástrojů atd. uplatňovaných v sousedících regionech;

| — | společné informační a vzdělávací kampaně pro osoby žijící ve vysoce rizikových přeshraničních oblastech, jichž se budou účastnit různé zainteresované strany (např. akce zaměřené na snižování rizika katastrof v různých městech a obcích); |
| --- | --- |

—

společné informační a vzdělávací kampaně pro osoby žijící ve vysoce rizikových přeshraničních oblastech, jichž se budou účastnit různé zainteresované strany (např. akce zaměřené na snižování rizika katastrof v různých městech a obcích);

| 45. | důrazně podporuje projekt b-solutions, prováděný Sdružením evropských příhraničních regionů, jehož cílem je určit právní a správní překážky přeshraniční spolupráce v oblasti předcházení katastrofám a zmírňování pohrom. Poukazuje na to, že v rámci první výzvy k předkládání návrhů v roce 2018 vybralo Sdružení evropských příhraničních regionů 10 případů, z nichž se staly pilotní projekty. Řada dalších případů však zatím nebyla vyřešena (sanitky, hasičské vozy nebo vrtulníky, které sice mohou vstoupit do prostoru některých příhraničních regionů, ale ne do všech; administrativní náležitosti nutné k převozu ostatků, nesourodé poskytování přeshraničních služeb, problémy týkající se pojištění, uznávání diplomů atd.). Vybízí všechny regiony, které čelí podobným překážkám, aby při příštích výzvách předložily své návrhy; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že regiony postižené katastrofami musí svým příslušným vládám předkládat společná řešení. Jako příklad lze uvést spolupráci mezi severním Portugalskem a španělským regionem Galicie, které svým ústředním vládám předkládají návrhy svých priorit v záležitostech, jež lze řešit v rámci „pyrenejských summitů“, nebo úzkou spolupráci nejvzdálenějších regionů Kanárské ostrovy, Azory a Madeira prostřednictvím programu Interreg MAC, do nějž se rovněž zapojily blízké třetí země Kapverdy, Mauritánie a Senegal. |
| --- | --- |

46.

V Bruselu dne 27. června 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Stanovisko Evropského výboru regionů Rámec pro činnost z Hjógo na období po roce 2015: Řízením rizik k dosažení odolnosti, Úř. věst. C 271, 19.8.2014, s. 61.

1

Rámec pro činnost z Hjógo na období po roce 2015: Řízením rizik k dosažení odolnosti

(2)  Stanovisko Evropského výboru regionů Akční plán pro sendajský rámec pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030, Úř. věst. C 272, 17.8.2017, s. 32.

2

Akční plán pro sendajský rámec pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030

(3)  Stanovisko Evropského výboru regionů Přeshraniční mechanismus (ze dne 5. prosince 2018; dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

3

Přeshraniční mechanismus

(4)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o mechanismu řešení právních a správních překážek v přeshraničním kontextu, COM(2018) 373 final.

4

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o mechanismu řešení právních a správních překážek v přeshraničním kontextu

(5)  Stanovisko Evropského výboru regionů 2018/03892 – Evropský sbor solidarity a nová strategie EU pro mládež (zpravodaj: Matteo Luigi Bianchi).

5

Evropský sbor solidarity a nová strategie EU pro mládež

---

| 29.11.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 404/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 404/44

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Nový evropský program pro urychlení rozvoje námořních odvětví

(2019/C 404/09)

| Zpravodaj | : | Christophe CLERGEAU (FR/SES), člen rady regionu Pays-de-la-Loire |
| --- | --- | --- |

Zpravodaj

:

Christophe CLERGEAU (FR/SES), člen rady regionu Pays-de-la-Loire

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

I)   Klíčová politická doporučení pro urychlení rozvoje evropských námořních odvětví

Uvědomit si, co je ve hře, a zvolit novou, ofenzivnější průmyslovou politiku

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | vyzývá k uvědomění si příležitostí rozvoje, ale také hrozeb pro evropská námořní odvětví. Ta se musí za podpory evropských, vnitrostátních a regionálních orgánů zmobilizovat, aby zvládla ekologickou a energetickou transformaci a také digitální transformaci a průmyslovou revoluci, a musí stimulovat atraktivitu svých povolání. Tyto výzvy přicházejí v době, kdy jsou tato odvětví ohrožena novou asijskou konkurencí v oblasti plavidel s vysokou přidanou hodnotou, v níž si Evropa drží vedoucí postavení. Tato konkurence, která zkouší využívat evropské technologie, představuje nekalou hospodářskou soutěž, která se vyznačuje sociálním a environmentálním dumpingem a je z velké části financovaná státní podporou, což je v rozporu s pravidly mezinárodního obchodu. Evropské orgány proti tomu musí zasahovat s cílem nastolit rovné podmínky hospodářské soutěže. Je třeba poznamenat, že se tato nekalá hospodářská soutěž dotýká rovněž odvětví rybolovu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje rozmanitost námořních odvětví, která je přínosem pro posílení synergií mezi odvětvími a územními dopady: stavba, oprava a vrakování civilních i vojenských lodí (od lodí pro osobní dopravu po rekreační plavidla, od rybářských plavidel až po obslužná plavidla nebo osobní lodě, jakož i vojenské flotily), obnovitelné mořské zdroje energie, odvětví ropy a plynu, přístavní, pobřežní a mořské infrastruktury, rybolov, akvakultura, sběr měkkýšů a modrá bioekonomika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá k tomu, aby se pokračovalo v úsilí o rozvoj rybolovu, sběru měkkýšů a akvakultury, pokud jde o rovnováhu, ekologickou, sociální a ekonomickou udržitelnost, jakož i k podpoře generační obnovy, jejímiž dvěma základními prvky jsou odborná příprava a zlepšování podmínek na palubě; |
| --- | --- |

3.

| 4. | má za to, že námořní odvětví musí mít stejně jako kosmický nebo letecký průmysl ambiciózní průmyslovou strategii a konkrétní prováděcí rámec přizpůsobený jeho zvláštnostem: problematice svrchovanosti, velké kapitálové náročnosti, výrobě v krátkých sériích, dlouhému cyklu a vysoké míře rizika, důležitým potřebám výzkumu, inovací a vzdělání; |
| --- | --- |

4.

| 5. | upozorňuje na to, že je nezbytné podpořit rozvoj větrné energie na moři nad hlubokými vodami coby prostředek, jak snížit využívání přímořských pobřežních oblastí v mělčinách ve prospěch jiných činností, které jsou specifické pro modrou ekonomiku; |
| --- | --- |

5.

| 6. | připomíná, že námořní odvětví představují druhé největší odvětví, pokud jde o počet pracovních míst v modré ekonomice. Evropa se v něm v kontextu celosvětového růstu těší četným prvenstvím a vytváří řadu vysoce kvalifikovaných a udržitelných průmyslových pracovních míst; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poukazuje na významnou úlohu přístavů, které představují strategickou infrastrukturu nejen jako obchodní a dopravní uzly, ale čím dál více také jako platformy průmyslu a inovací, kde lze ještě více zhodnotit spolupráci s přilehlými městy. Je proto důležité naplánovat vhodnou podporu pro všechny podniky na pevnině (1), které již provádějí činnosti spojené s modrou ekonomikou nebo by je mohly rozvinout prostřednictvím vyzkoušených a ověřených metod diverzifikace; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poukazuje na socioekonomický význam rybolovu a námořních činností při poskytování bezpečných a kvalitních potravin. Připomíná význam jejich kulturního a tradičního rozměru, který je klíčový pro stimulaci cestovního ruchu. Zdůrazňuje význam nezbytných synergií a doplňkovosti mezi tradičními činnostmi a novými odvětvími, které je v zájmu zaměstnanosti a udržitelného rozvoje třeba rozvíjet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | považuje námořní odvětví za jeden z nejdůležitějších stimulů pro dosažení cílů udržitelného rozvoje, o nichž se v Evropě hovoří. Produkty, služby a inovace námořních odvětví jsou skutečně klíčovým přínosem pro doplnění činností nezbytných pro řádné provádění těchto transformací. Patří k nim zejména:






  — | průzkum oceánů, rozvoj znalostí o moři a mořském dnu, |
| --- | --- | --- |

9.

—

průzkum oceánů, rozvoj znalostí o moři a mořském dnu,

| — | posílení boje proti změně klimatu, zejména prostřednictvím námořní dopravy, |
| --- | --- |

—

posílení boje proti změně klimatu, zejména prostřednictvím námořní dopravy,

| — | rozvoj mořské obnovitelné energie a větrné energie na moři, propojení elektrických sítí mezi zeměmi Evropské unie za účelem vyššího zastoupení energie z obnovitelných zdrojů ve skladbě zdrojů energie a jejich integrace na evropské úrovni, |
| --- | --- |

—

rozvoj mořské obnovitelné energie a větrné energie na moři, propojení elektrických sítí mezi zeměmi Evropské unie za účelem vyššího zastoupení energie z obnovitelných zdrojů ve skladbě zdrojů energie a jejich integrace na evropské úrovni,

| — | přítomnost na moři, dohled a bezpečnost, zásahy na moři včetně boje proti výskytu plastů, |
| --- | --- |

—

přítomnost na moři, dohled a bezpečnost, zásahy na moři včetně boje proti výskytu plastů,

| — | znalosti a rozvoj biologických mořských zdrojů, udržitelný rozvoj rybolovu, akvakultury a modrého oběhového hospodářství; |
| --- | --- |

—

znalosti a rozvoj biologických mořských zdrojů, udržitelný rozvoj rybolovu, akvakultury a modrého oběhového hospodářství;

| 10. | souhlasí se závěry hodnocení pokynů „LeaderSHIP 2020“ přijatých EHSV v roce 2018 (2), které poukazují na omezení při provádění a chybějící přesné a měřitelné cíle; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žádá nastolení nového přístupu „LeaderSHIP 2030“, který bude důkladně revidován a nabídne tzv. „european blue new deal“, jenž propojí tři prvky: obchodní politiku a politiku hospodářské soutěže usilující o ochranu našich zájmů a vznik evropských vedoucích hráčů, mobilizaci a přizpůsobení každé evropské politiky potřebám a zvláštnostem námořních odvětví a přijetí šesti operativních cílů, s ohledem na které budou mobilizováni místní, vnitrostátní a evropští aktéři v období let 2020–2027:






  — | dekarbonizace námořní dopravy a stavba čistých lodí: nulové emise, nulové vypouštění na moři, nulový hluk, |
| --- | --- | --- |

11.

—

dekarbonizace námořní dopravy a stavba čistých lodí: nulové emise, nulové vypouštění na moři, nulový hluk,

| — | odstranění odpadu z moří, zejména plastů, |
| --- | --- |

—

odstranění odpadu z moří, zejména plastů,

| — | námořní odvětví 4.0, průřezový přístup k účinnosti služeb a kvalitě pracovních míst ve všech námořních odvětvích, |
| --- | --- |

—

námořní odvětví 4.0, průřezový přístup k účinnosti služeb a kvalitě pracovních míst ve všech námořních odvětvích,

| — | vedoucí postavení Evropy ve světě ve všech technologiích obnovitelných mořských zdrojů energie, |
| --- | --- |

—

vedoucí postavení Evropy ve světě ve všech technologiích obnovitelných mořských zdrojů energie,

| — | evropská strategie pro novou modrou bioekonomiku, která bude působit jako dynamizující prvek pro rybolov, akvakulturu a zhodnocení mořských biologických zdrojů, |
| --- | --- |

—

evropská strategie pro novou modrou bioekonomiku, která bude působit jako dynamizující prvek pro rybolov, akvakulturu a zhodnocení mořských biologických zdrojů,

| — | zahájení evropské mise na průzkum oceánů, jejímž cílem bude získat lepší poznatky o mořském prostředí ve všech světových mořích. |
| --- | --- |

—

zahájení evropské mise na průzkum oceánů, jejímž cílem bude získat lepší poznatky o mořském prostředí ve všech světových mořích.

Z těchto šesti cílů vyplývají konkrétní výzvy pro toto odvětví a tyto cíle musí být rovněž zohledněny v otevřené diskusi o námořní „misi“ v rámci programu Horizont Evropa;

| 12. | podporuje přijetí strategií pro námořní odvětví v nejvzdálenějších regionech a na evropských ostrovech za účelem urychlení ve třech prioritních směrech: přístavy, bezuhlíková energetická soběstačnost s co nejmenšími náklady a modrá bioekonomika, včetně rybolovu a akvakultury; |
| --- | --- |

12.

| 13. | připomíná, že pro budoucnost námořních odvětví je důležité postavit tyto výzvy v námořní oblasti do středu budoucích politik Evropské unie a do středu využívání finančních prostředků regionální politiky; |
| --- | --- |

13.

European Sea Tech: budovat evropské sítě pro sdružování vnitrostátních inovativních ekosystémů, mobilizaci regionů pro strukturalizaci průmyslových hodnotových řetězců

| 14. | má za to, že námořní odvětví se v první řadě vyznačují tím, že jsou spjata s územím přímořských regionů, které utvářely regionální inovativní ekosystémy excelence, jež se jimi zabývají. Především a právě na tyto regionální inovativní ekosystémy a na související strategie inteligentní specializace se musí zaměřit vnitrostátní a evropské politiky, aby byly aktivní a účinné; |
| --- | --- |

14.

| 15. | navrhuje spustit program „European Sea Tech“ pro sdružování regionálních inovativních ekosystémů prostřednictvím tvorby vícero sítí spolupráce:






  — | s cílem oživit pododvětví a uspořádat evropské hodnotové řetězce, |
| --- | --- | --- |

15.

—

s cílem oživit pododvětví a uspořádat evropské hodnotové řetězce,

| — | s cílem lépe určovat a podporovat výzvy průmyslové změny, včetně s ohledem na životní prostředí, energii a digitalizaci, |
| --- | --- |

—

s cílem lépe určovat a podporovat výzvy průmyslové změny, včetně s ohledem na životní prostředí, energii a digitalizaci,

| — | s cílem rozvíjet nové služby, produkty a ekonomické modely, které budou integrovanější a lépe vybavené pro to, čelit celosvětové konkurenci. |
| --- | --- |

—

s cílem rozvíjet nové služby, produkty a ekonomické modely, které budou integrovanější a lépe vybavené pro to, čelit celosvětové konkurenci.

Komise spustí výzvy k projevení zájmu pro tvorbu tematických sítí. Zúčastnit by se mohl každý regionální (nebo meziregionální) ekosystém, aby se stal součástí více sítí v souladu se strategiemi inteligentní specializace svého regionu. Ekosystémy kombinující mnoho kompetencí a sdružující více sítí by představovaly „ústřední ekosystémy“ programu „European Sea Tech“.

Každá síť by se snažila být co nejinkluzivnější a spojovala by všechny pravomoci jednotlivých evropských regionů. V rámci sítí by byly systematicky řešeny otázky udržitelného rozvoje, výzkumu a vývoje, průmyslové výkonnosti, financování a dovedností.

Tyto sítě by účinněji než centralizovaná evropská platforma vytvořily pilíř, na němž by se dala rozvíjet spolupráce mezi regiony a mohly by se zavádět operativní projekty vytvořené speciálně pro různé politiky Unie.

Úlohou „European Sea Tech“ by rovněž bylo posílení transferu technologií, zkušeností a dovedností mezi různými sítěmi a sektory námořních odvětví;

| 16. | poukazuje na význam programu „European Sea Tech“ pro průřezový přístup k námořním odvětvím a urychlení přechodu na ekologická a digitální námořní odvětví využitím technologií a dovedností ze všech námořních odvětví v zájmu jejich zpřístupnění ostatním odvětvím; |
| --- | --- |

16.

| 17. | znovu vyjadřuje svou podporu projektu námořních znalostních a inovačních společenství, ale konstatuje, že kvůli svému zaměření na udržitelné řízení mořských zdrojů může tento projekt reprezentovat v nejlepším případě pouze jednu ze sítí, které tvoří program „European Sea Tech“; |
| --- | --- |

17.

| 18. | požaduje, aby projekty předložené sítěmi inovativních ekosystémů „European Sea Tech“ mohly být podpořeny v rámci evropských partnerství a spolufinancovány programem Horizont Evropa a dalšími finančními prostředky, které jsou k dispozici. Tyto projekty by měly zahrnovat financování pilotních linek, prototypů a demonstračních zařízení; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opakovaně zdůrazňuje svou žádost týkající se námořního plánu v rámci programu Horizont Evropa, výslovného začlenění vědeckých a technologických výzev námořních odvětví do druhého pilíře a cíle vyčlenit 10 % programu Horizont Evropa na financování projektů s významným dopadem na modrou ekonomiku a námořní odvětví; |
| --- | --- |

19.

II)   Konkrétní návrhy pro mobilizaci a přizpůsobení politik Evropské unie v období po roce 2020 pro námořní odvětví

Mezinárodní obchod a hospodářská soutěž

| 20. | pokud jde o námořní odvětví a služby, zdůrazňuje nutnost nové „realistické“ obchodní politiky založené na vzájemnosti v zájmu ochrany pracovních míst v Evropě a evropské svrchovanosti před hrozbou ofenzivních a nekalých strategií námořních velmocí, především těch z Asie. Je-li to možné a účelné, měla by tato politika podporovat stabilní a mnohostranný systém obchodu založený na spravedlivých a transparentních pravidlech zaručujících podmínky spravedlivé konkurence, usilovat o přínosné dohody s obchodními partnery a opírat se o funkci WTO; |
| --- | --- |

20.

| 21. | má za to, že pokud jde o světové a globalizované trhy, musí politika hospodářské soutěže umožnit vznik evropských vedoucích hráčů, přičemž však musí vždy zaručit spravedlivou a vyváženou hospodářskou soutěž uvnitř Unie, a znovu potvrzuje přidanou hodnotu pokynů pro státní podporu námořní dopravě a potřebu jednoduchého, stabilního a konkurenceschopného daňového rámce pro dosažení tohoto cíle; |
| --- | --- |

21.

| 22. | upozorňuje Komisi na význam lepší kontroly zahraničních investičních toků a omezení převodů technologií a jejich případných škodlivých dopadů na evropský průmysl, a to zejména těch, které jsou zahrnuté ve velkých mezinárodních dohodách; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá k přijetí konkrétních závazků v oblasti řízení veřejných civilních i vojenských zakázek, například stanovením přísných požadavků na dodávky některých produktů a služeb, které by byly předem určeny jako strategické nebo obzvláště zranitelné vůči globální hospodářské soutěži; |
| --- | --- |

23.

Financování projektů

| 24. | přeje si urychlenou realizaci návrhu platformy financování projektů modré ekonomiky, který musí obsahovat nástroj pomoci, ale také zvláštní investiční fond pro financování inovativních a rizikových projektů. Hlavním cílem platformy by mělo být soustředit se na poskytování finančních prostředků se zvýhodněnou sazbou na projekty, které tradiční subjekty považují za příliš rizikové, a reagovat tak na selhání trhu. Tento nástroj bude muset fungovat v úzké spolupráci s členskými státy a regiony, aby zajistil doplňkovost intervenčních nástrojů a kontinuitu podpory projektů. Tato platforma se bude muset rovněž opírat o sítě a „ústřední ekosystémy“ programu „European Sea Tech“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | dále žádá Komisi, aby stanovila cíl a metodu mobilizace evropských investičních nástrojů pro modrou ekonomiku a námořní průmysl, které budou zahájeny v rámci InvestEU, konkrétně v souvislosti s programem Horizont Evropa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | trvá na tom, že jsou zapotřebí stálé nástroje pro snižování finančních nákladů základních strukturálních projektů a umožnění účinného předběžného financování nejvyšších nákupů a investic (lodě pro osobní dopravu, zařízení LNG, obnovitelné mořské zdroje energie atd.); |
| --- | --- |

26.

| 27. | podtrhuje potřebu vyčlenit zvláštní finanční prostředky pro nejvzdálenější regiony, které zohlední jejich omezení a specifické rysy. Tyto regiony dodávají Evropě díky své strategické poloze v Atlantském a Indickém oceánu a v Karibském moři výjimečný námořní a oceánský rozměr a představují jedinečná přírodní aktiva, což uznává sama Evropská komise; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdůrazňuje, že je důležité usnadnit inovativní zadávání veřejných zakázek, což umožňuje uvolnit pravidla pro zadávání veřejných zakázek, pokud se jedná o pořízení nově vznikající technologie, která dosud nebyla na trhu standardizována. Tento krok urychluje zavádění inovací na trhu tím, že podnikům nabízejícím nové služby a výrobky umožní, aby rychleji našly své první zákazníky; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poukazuje na regulační omezení v námořním odvětví a na administrativní lhůty pro zpracování žádostí, které představují hlavní překážku pro provádění testů a zkoušek na moři. Navrhuje vytvořit evropskou pracovní skupinu, v níž by spolupracovaly Komise, státy, regiony a hospodářské subjekty s cílem šířit osvědčené postupy a podporovat příznivý vývoj národních referenčních rámců; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnívá se, že je užitečné pokračovat v cestě k vytvoření agentury „Maritime Advanced Research Projects Agency“, která by byla inspirována americkou agenturou DARPA, a podpořit v rámci účelového financování přelomové inovace, a to s uznáním práva na selhání a za plného zohlednění rozvojových omezení malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací; |
| --- | --- |

30.

| 31. | v souvislosti s obdobím po brexitu navrhuje přidělit subjektům z námořních odvětví část zvláštních fondů přidělovaných na podporu nejvíce zasažených území s cílem vybudovat nové perspektivy rozvoje a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poukazuje na význam programu „European Sea Tech“ pro průřezový přístup k námořním odvětvím a urychlení přechodu na ekologická a digitální námořní odvětví prostřednictvím mobilizace všech technologií a dovedností všech námořních odvětví v zájmu jejich zpřístupnění ostatním odvětvím. Toto hledání průřezového charakteru je třeba podporovat rovněž mezi námořními a pobřežními činnostmi a dalšími průmyslovými a digitálními odvětvími, které přinášejí inovace, jež jsou přímo uplatnitelné nebo mohou být užitečně uzpůsobeny námořnímu prostředí; |
| --- | --- |

32.

Námořní odvětví 4.0

| 33. | připomíná problémy průmyslu 4.0 v souvislosti s ekologickou a energetickou transformací, výkonností průmyslu, digitalizací, a to zejména v oblasti výroby, a také spolupráce v rámci místních a evropských hodnotových řetězců. Z toho důvodu podporuje cíl „green shipyard 2050“ pro loděnice, které jdou příkladem v ekologické a energetické transformaci; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rovněž připomíná, že s touto transformací průmyslu jsou neodmyslitelně spjaty celoživotní učení, rozvoj a kvalita pracovních míst, pracovní podmínky a mobilizace zkušeností a kreativity pracovníků; |
| --- | --- |

34.

| 35. | má za to, že inovace a produktivní investice v této oblasti musí být prioritou evropské politiky pro podporu námořních odvětví a musí se zaměřit zejména na malé a střední podniky; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdůrazňuje hybnou páku sdíleného pokroku, kterou představuje spolupráce civilního a vojenského odvětví zejména pro usnadnění – obousměrného – převodu technologií a znalostí a také mobilita lidských zdrojů a schopností; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poukazuje na to, že je důležité podpořit transformaci podniků působících v odvětví ropy a zemního plynu na moři a jejich strategie na diverzifikaci v jiných odvětvích modré ekonomiky. Tyto společnosti mají vysokou úroveň odborných znalostí v námořní oblasti, mají příkladnou znalost dlouhých a komplexních projektů a cenné dovednosti, které mohou přispět k rozvoji námořních odvětví (zásobovací plavidla, podmořské robotické systémy, systémy kotvení, automatické systémy atd.). Mohly by účelně a kolektivně opětovně investovat část zisků z ropy a zemního plynu do investičních fondů modré ekonomiky a do mořské obnovitelné energie; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje skutečnost, že kvůli technologickým změnám přestávají být lodě analogovými jednotkami a stávají se z nich digitalizované dopravní platformy, což nabízí příležitost k větší integraci a většímu propojení různých digitálních systémů. Tím se mění pracovní postupy v odvětví např. při komunikaci mezi loděmi a úřady na pevnině, při kontaktu mezi loděmi navzájem a mezi loděmi a orgány. V tomto ohledu je důležité, aby evropská námořní odvětví a orgány využívaly možností, které nabízí digitalizace při mezinárodní hospodářské soutěži; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdůrazňuje, že je naprosto nezbytné zohledňovat a podporovat digitalizaci a obecněji nové technologie umělé inteligence v oblasti námořních inovací; |
| --- | --- |

39.

| 40. | navrhuje, aby programy podpory a financování braly v úvahu řadu témat nejen technologické povahy, ale i vztahujících se k vývoji nových služeb, jako jsou autonomní podvodní vozidla (AUV), služby námořního dohledu a prediktivní údržby, kde jsou výsledky a výkony jako součást smluvních podmínek stále důležitější než vynaložené finanční prostředky. Musí se rovněž podporovat vytváření platforem umožňujících sbližování různých technologií námořního dohledu různých členských států s cílem zvýšit interoperabilitu činností dohledu, zlepšit účinnost operací na moři, usnadnit provádění právních předpisů a politik Unie v této oblasti, a tak podpořit lepší kontrolu evropského námořního prostoru; |
| --- | --- |

40.

Zaměstnanost, kompetence a odborná příprava

| 41. | uznává, že je důležité oživit sociální dialog v tomto odvětví a nastolit vztah mezi zaměstnáním a odbornou přípravou v odvětvích námořního průmyslu. Požaduje, aby tyto úkoly plnily zvláštní platformy, a to jak v odvětvích dopravy a mořských biologických zdrojů, tak ve výrobním odvětví a v loděnicích. Považuje zejména za důležité podporovat odbornou přípravu specifickou pro námořní odvětví a odvětví rybolovu, aby se přispělo ke generační obměně v oblasti rybolovu, akvakultury a sběru měkkýšů, a také podporovat specifické vysokoškolské studium v oblasti námořní obchodní dopravy. Stejně tak považuje za nezbytné vytvořit systém, který zajistí efektivitu vzdělávacích programů a odpovídající kvalifikaci vyučujících; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdůrazňuje, že rozvoj námořních činností znamená mobilizovat pracovníky, kteří mají vynikající námořní dovednosti, nebo poskytnout důkladnou doplňující odbornou přípravu těm, kteří život na moři neznají. V tomto ohledu je jednoznačně nutné pořádat kampaně mezi mladými lidmi s cílem získat talentované lidi a začlenit nové odborníky do námořních odvětví, do námořní obchodní dopravy a rybolovu s působištěm na pevnině i na moři; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vítá pokrok, kterého bylo dosaženo nedávným přijetím směrnic o vysílání pracovníků, které je v námořním odvětví časté, a vyzývá k vytvoření systému uznávání odborných kvalifikací, tedy nejen diplomů a osvědčení, aby byla naplněna zásada stejné odměny za stejnou práci; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnívá se, že mobilita pracovníků v rámci EU je pozitivním prvkem pro co nejúčinnější uspořádání hodnotových řetězců v námořním odvětví a pro zvládnutí změn v různých odvětvích činnosti. Je třeba usilovat o dosažení tohoto cíle, přičemž je nutné udržovat a posilovat dovednosti potřebné pro uspokojení potřeb podniků, a to nejprve na místní úrovni a poté na evropské úrovni; |
| --- | --- |

44.

III)   Přístup k velkým odvětvím námořního průmyslu a konkrétní návrhy pro ně

Digitalizace námořních odvětví

| 45. | zdůrazňuje, že je naprosto nutné zohledňovat a podporovat digitalizaci a obecněji nové technologie umělé inteligence v oblasti námořních inovací.
  Navrhuje, aby programy podpory a financování braly v úvahu řadu témat nejen technologické povahy, ale i vztahujících se k vývoji nových služeb, jako jsou autonomní podvodní vozidla (AUV), služby námořního dohledu a prediktivní údržby; |
| --- | --- |

45.

Navrhuje, aby programy podpory a financování braly v úvahu řadu témat nejen technologické povahy, ale i vztahujících se k vývoji nových služeb, jako jsou autonomní podvodní vozidla (AUV), služby námořního dohledu a prediktivní údržby;

Modrá bioekonomika

| 46. | poukazuje na slibný, avšak málo využívaný potenciál odvětví modré bioekonomiky, který nabízí řadu možností využití na trhu (potraviny pro lidskou spotřebu, krmiva pro zvířata, farmakologie, kosmetika, energetika) a má silný místní dopad. Zdůrazňuje, že je třeba upřednostnit nejvyspělejší a nejdůležitější hospodářská odvětví: rybolov, akvakulturu a mořský chov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vítá mobilizaci tohoto nově vznikajícího odvětví, a to zejména prostřednictvím „fóra pro modrou bioekonomiku“, které vede GŘ MARE; má za to, že po důležité fázi investic do výzkumu a vývoje je třeba upřednostnit industrializaci a komercializaci nových postupů, které byly vyzkoušeny a zdokonaleny v malém měřítku; |
| --- | --- |

47.

| 48. | přeje si, aby tomuto odvětví byla dána nová priorita prostřednictvím investic do celého hodnotového řetězce, od získávání či produkce biologických zdrojů až po fázi transformace a zhodnocení produktů; |
| --- | --- |

48.

| 49. | za tímto účelem navrhuje vybudovat propojení s rozvinutějšími námořními odvětvími, jako je rybolov a akvakultura, a to s cílem vytvořit navazující řetězec pro zhodnocení a zpracování produktů rybolovu, který přináší největší přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | zdůrazňuje význam mořského oběhového hospodářství pro podporu rozvoje modré bioekonomiky (uplatňování nulových výmětů v rybolovu, využití vyplaveného smíšeného odpadu z moře, zbytky ze zpracování řas, zpracování odpadů a plastů atd.); |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzývá Evropskou unii, aby podpořila průzkum všech světových moří a oceánů, a to zejména za účelem zlepšení znalostí v oblasti mořského prostředí a podpory klimatologie (koloběh uhlíku a absorpce CO2, acidifikace a vzestup hladin atd.), a určila různá naleziště energetických i neenergetických zdrojů, aby bylo možné lépe posoudit potenciál mořských zdrojů (geotermální energie, strategické nerostné suroviny atd.); |
| --- | --- |

51.

Stavba civilních a vojenských lodí

| 52. | potvrzuje strategickou povahu evropských investic do rozlišujících faktorů v odvětví stavby lodí, a to zejména v souvislosti s digitalizací a ekologickou a energetickou transformací. Cílem je prostřednictvím inovací zlepšit naši konkurenceschopnost a získat zpět podíl na trhu. Pro stavbu lodí je rovněž důležitá otázka financování; |
| --- | --- |

52.

| 53. | upozorňuje na nové příležitosti na trhu související s těmito přechody: využití čistého pohonu v plavidlech, inovativní bezuhlíkové pohonné systémy (nové koncepce plachetnic), zásobovací lodě, elektrické trajekty, lodě určené pro dopravu zboží na krátké vzdálenosti, lodě pro obsluhu přístavu a pobřeží atd.; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdůrazňuje, že je důležité posílit vazby a místní spolupráci loděnic a jejich společných zásobovacích řetězců v rámci námořních klastrů. Rovněž zdůrazňuje, že je třeba podporovat regiony, v nichž se staví a opravují lodě a kde působí mnoho malých a středních podniků. Přeje si, aby byla poskytována zvláštní podpora hodnotovým řetězcům výrobců příslušenství, kteří tvoří 50 % podíl světového trhu a mají dvojnásobný obrat oproti stavbě lodí. EU musí ve své obchodní politice a politice financování podpořit také využívání evropského vybavení v lodích postavených mimo Unii; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vybízí v rámci programu „European Sea Tech“ k systematické činnosti s cílem začlenit do hodnotových řetězců stavby lodí nové subjekty, které mohou přispět k posílení výrobní kapacity, získávání dovedností a evropské konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdůrazňuje, že oprava lodí a stavba malých plavidel jsou pro nejvzdálenější regiony strategické průmyslové činnosti, neboť flotily a plovoucí zařízení, které působí v jejich vodách, se nacházejí v situaci ostrovního charakteru a odlehlosti od evropského kontinentu. To rozhodným způsobem ovlivňuje jejich logistiku, údržbu a nahrazování malých jednotek. Proto je třeba za účelem podpory účinného růstu námořních činností v těchto regionech poskytnout těmto průmyslovým činnostem zvláštní pomoc; |
| --- | --- |

56.

| 57. | má za to, že námořní záležitosti by měly hrát ústřední úlohu v nových bezpečnostních a obranných politikách, což znamená, že je třeba věnovat velkou pozornost stavbě vojenských lodí; navrhuje v tomto smyslu větší zohlednění podpory rozvoje duálních technologií, jichž může využívat jak civilní, tak vojenské odvětví; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zdůrazňuje, že je třeba posílit kapacitu loďstev, která plní úkoly v oblasti dohledu a bezpečnosti, a domnívá se, že tyto svrchované úkoly musí plnit lodě postavené v Evropě. Je toho názoru, že řádná organizace těchto úkolů, zejména v souvislosti s brexitem a výzvami v oblasti migrace, znamená stavět na existujících loďstvech členských států v úzké spolupráci s agenturou Frontex a vyžaduje evropské úsilí v oblasti solidarity s cílem podpořit země, které jsou nejvíce zapojeny do těchto misí svrchovaně důležitého společného zájmu; |
| --- | --- |

58.

Obnovitelné mořské zdroje energie

| 59. | považuje energii z obnovitelných mořských zdrojů za odvětví s vysokým potenciálem, které by mohlo významně přispět k produkci obnovitelné energie, utvářet průmyslový hodnotový řetězec, který v řadě regionů vytváří udržitelná místní pracovní místa, a vést k úspěchům při vývozu. Připomíná, že projekty na moři musí být rozvíjeny způsobem šetrným k životnímu prostředí a slučitelným se stávajícími činnostmi a v synergii s nimi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdůrazňuje mimořádně pozoruhodnou dynamiku poklesu nákladů, k níž došlo u větrných elektráren na moři v Evropě poté, co byly v roce 1991 instalovány první parky, a zejména díky rozvoji vysoce výkonného evropského průmyslového odvětví během posledních deseti let; |
| --- | --- |

60.

| 61. | připomíná význam, který mají opravy a servis plavidel, a skutečnost, že plavidla musí být poté, co skončí jejich životnost, demontována. Proto doporučuje, aby Komise vypracovala konkrétní plán, který EU zajistí dostatečná zařízení pro náležitý rozvoj těchto funkcí, včetně rozpočtových závazků, jež budou za tímto účelem nezbytné; |
| --- | --- |

61.

| 62. | připomíná, že budoucí rozvoj tohoto odvětví předpokládá prodloužení úsilí na evropské úrovni, a to zejména v oblasti výzkumu a vývoje (investice více než 3 miliard EUR), ale vyžaduje dnes jasné politické volby, které závisejí především na členských státech: stanovit objemy a harmonogramy ambiciózních výzev k podávání nabídek pro větrné elektrárny na moři, které jsou dnes nejvíce rozvinuté, ale také pro nové technologie, jako jsou plovoucí větrné elektrárny a přílivové elektrárny nebo elektrárny využívající síly mořských vln, které nezbytně potřebují dostatečné a zaručené zisky, aby mohly zahájit investice a industrializaci; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vybízí k tomu, aby byly na evropské úrovni zřízeny specializované nástroje na podporu investic, ale i pojištění projektů a řízení rizik. Vytvoření takových nástrojů by mohlo výrazně snížit náklady na financování, a tím rychleji snížit nákladovou cenu vyrobené elektřiny; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vítá významný pokrok, kterého bylo v posledních letech dosaženo v oblasti testů prototypů a demonstračních zařízení vznikajících technologií ve skutečných podmínkách používání, zejména co se týče energie přílivového proudu. Náklady by měly v budoucnu klesat a měly by být stále lépe kontrolované a věrohodné, což by mělo umožnit proniknutí na trh díky uzpůsobeným výkupním cenám a zachování vedoucího postavení evropských subjektů ve světě; |
| --- | --- |

64.

| 65. | důrazně žádá, aby si Evropa stanovila jako cíl dosáhnout vedoucího postavení ve světě v oblasti plovoucích větrných elektráren, a doporučuje Komisi a členským státům, aby zvážily myšlenku koordinovaných nebo společných nabídkových řízení s cílem poskytnout na trhu větší objem a zviditelnění. Tentýž přístup by bylo možné zaujmout pro energie přílivového proudu nebo vln v souvislosti s pilotními parky před zahájením obchodního provozu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zdůrazňuje, že je důležité zaujmout zvláštní přístup v nepropojených oblastech, zejména na ostrovních územích, který umožní navrhnout globální řešení pro bezuhlíkovou energetickou soběstačnost na základě kombinace technologií, zejména energie z obnovitelných mořských zdrojů, v souladu s charakteristikami jednotlivých území. V této souvislosti je třeba intenzivněji usilovat o rozvoj strojů se středním výkonem; |
| --- | --- |

66.

| 67. | navrhuje, aby byl vývoj těchto řešení pro energetickou nezávislost rovněž testován a ověřován v projektech víceúčelových námořních struktur, které předznamenávají budoucí zaměření průmyslové činnosti na mořské prostředí a v širším smyslu také života lidí. Je třeba poznamenat, že tyto dlouhodobější perspektivy budou muset nezbytně dodržovat přísné požadavky týkající se udržitelnosti a zvládání environmentálních dopadů během celého životního cyklu projektů; |
| --- | --- |

67.

IV)   Přístavy – zásadní výzva pro dynamiku námořních odvětví

Přístavní platformy a přístavní, pobřežní a mořská infrastruktura

| 68. | upozorňuje na to, že přístavy vzhledem k integraci činností a potenciálu mohou sloužit jakožto oblasti rozvoje projektů modrého růstu. Mohou pak sloužit jako příklad, který lze rozšířit na všechny pobřežní regiony. |
| --- | --- |

68.

| 69. | trvá na tom, aby se přístavy bez ohledu na svůj statut nadále považovaly za strategická aktiva, do nichž mají veřejné orgány investovat, a aby pravidla hospodářské soutěže a kontrola státní podpory tyto investice umožňovaly; |
| --- | --- |

69.

| 70. | zdůrazňuje, že je potřeba prostřednictvím finančních prostředků Unie podpořit přístavní infrastrukturu v nejvzdálenějších regionech, protože tyto regiony nemají jinou možnost dopravy zboží a veřejná podpora této infrastruktury nenarušuje vzhledem ke svému čistě místnímu rozměru hospodářskou soutěž na vnitřním trhu Unie; |
| --- | --- |

70.

| 71. | potvrzuje, že přístavy mají být zároveň uzly námořní dopravy a přijímajícími platformami pro námořní odvětví a přidružené inovativní a vzdělávací činnosti; poukazuje na faktor regionální přitažlivosti, který přístavy představují pro přilákání nových průmyslových činností do svého okolí nebo vnitrozemí; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poukazuje na význam odvětví logistiky a námořních služeb v přístavech. Zdůrazňuje, že kromě technických inovací je v přístavech třeba rozvíjet nové ekonomické modely a modely služeb, které jsou založeny například na jejich postupné digitalizaci (inteligentní přístavy), a potenciál zlepšení a optimalizace postupů za využití dat (dat velkého objemu); |
| --- | --- |

72.

| 73. | doporučuje lepší propojení přístavů s jejich městským prostředím za současného uspokojení rozhodovací nezávislosti přístavních společenství a zajištění zachování pozemků přístavu pro možný budoucí rozvoj; |
| --- | --- |

73.

| 74. | navrhuje, aby byla v rámci programu „European Sea Tech“ vytvořena síť přístavů zabývajících se rozvojem modré ekonomiky, a to na základě činnosti evropského fóra přístavů a jeho podskupiny „přístavy coby centra modrého růstu“ a „ekologické přístavy“; |
| --- | --- |

74.

| 75. | podtrhuje význam odvětví stavebního a environmentálního inženýrství pro přístavy a pobřežní oblasti v zájmu úprav těchto míst a pobřeží a podporu přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | navrhuje, aby se přístavy staly místem vzniku a nakonec případně i provozovateli projektů nové infrastruktury na moři, ať již se jedná o přístavy na moři nebo obecněji o společné platformy pro různé činnosti v rámci modré ekonomiky (překládka, logistické centrum, výroba energie z obnovitelných mořských zdrojů, akvakultura, oprava lodí, vědecká základna atd.); |
| --- | --- |

76.

| 77. | navrhuje, aby byla zahájena diskuse o funkční úloze tzv. sekundárních přístavů, která by se zaměřila na specializaci na trhy s nízkým objemem a na posílení/doplňkovost vůči velkým sousedním průmyslovým přístavům; |
| --- | --- |

77.

Dekarbonizace přístavů a námořní dopravy

| 78. | považuje za naléhavé posílit podporu investic do přístavů na dodávání LNG do lodí a obecněji pro infrastruktury přispívající ke snížení uhlíkové stopy lodí (elektrické připojení při kotvení v přístavu pomocí technologií s nízkými emisemi). Má za to, že tento přechod na čistší paliva a nové nosiče energie je prioritou pro provádění cílů v oblasti snižování emisí skleníkových plynů a plynů škodlivých pro lidské zdraví, a má za to, že je třeba podpořit námořní dopravce, aby přizpůsobili a obnovili své flotily. Zdůrazňuje, že bioplyn vyráběný z biologických zdrojů (rostlinných, zemědělských a potravinářských) může rovněž přispět k hodnotovému řetězci LNG a ještě více než stávající řešení snížit emise skleníkových plynů; |
| --- | --- |

78.

| 79. | navrhuje posoudit možnost zřízení modrého koridoru pro LNG pro evropské ostrovy a nejvzdálenější regiony v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 25. října 2018 o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva v Evropské unii: Čas jednat! (2018/2023(INI)).
  V této souvislosti připomíná, že jsou zapotřebí odpovídající finanční nástroje na podporu těchto investic, které v těchto oblastech zůstávají poměrně vysoké; |
| --- | --- |

79.

V této souvislosti připomíná, že jsou zapotřebí odpovídající finanční nástroje na podporu těchto investic, které v těchto oblastech zůstávají poměrně vysoké;

| 80. | upozorňuje na to, že je nezbytné podpořit výzkum a rozvoj akvakultury na moři, přičemž je třeba využít stávající poznatky oceánského inženýrství v hlubokých vodách a průmyslu 4.0 coby prostředek, jak snížit výskyt chovných akvakulturních zařízení ukotvených v přímořských pobřežních oblastech ve prospěch jiných činností, které jsou specifické pro modrou ekonomiku a vyžadují využití téhož mořského prostoru; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uvádí, že činnost v rámci výzkumu a vývoje otevírá možnou cestu ke kapalným syntetickým palivům vyrobeným prostřednictvím hodnotového řetězce uhlíku a obnovitelné energie. Domnívá se, že tento přístup by měl být opatrně prozkoumán a tyto technologie musí prokázat svou relativní konkurenceschopnost vůči jiným alternativám i nízkou environmentální stopu a musí přispívat k boji proti skleníkovému efektu v průběhu celého cyklu. V této fázi důkaz ještě nebyl předložen; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uznává, že využívání LNG dokáže pokrýt pouze určitou přechodnou dobu, a vyzývá k tomu, aby bylo rozvíjeno zásobování plavidel elektřinou v přístavech a využívání elektrických plavidel, byla využívána sluneční a větrná energie na plavidlech a aby se usilovalo o konkurenceschopnou výrobu a konkurenceschopné využívání vodíku z obnovitelných zdrojů v námořní dopravě (a to současně s rozvojem obnovitelných mořských zdrojů energie a zejména odvětví se silným potenciálem výroby, jako jsou pevné i plovoucí větrné elektrárny na moři; |
| --- | --- |

82.

| 83. | vyzývá k zavedení infrastruktury inteligentních sítí v přístavech, což je nezbytné pro využívání distribuovaných obnovitelných zdrojů energie, zavádění systémů dodávek energie v přístavech, pro elektrickou mobilitu a ostatní technologie týkající se inteligentních sítí. |
| --- | --- |

83.

V Bruselu dne 27. června 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  NAT-V-044 – Inovace v modré ekonomice: využití potenciálu našich moří a oceánů k růstu a vytváření pracovních míst, zpravodaj: Adam Banaszak.

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/leadership-2020-maritime-technology

2

---

| 29.11.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 404/53 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 404/53

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Víceúrovňová správa a meziodvětvová spolupráce v zájmu odstranění energetické chudoby

(2019/C 404/10)

| Zpravodajka | : | Kata TÜTTŐ (HU/SES), členka místního zastupitelstva XII. obvodu města Budapešti |
| --- | --- | --- |

Zpravodajka

:

Kata TÜTTŐ (HU/SES), členka místního zastupitelstva XII. obvodu města Budapešti

I. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Úvodní připomínky

| 1. | připomíná, že na důležitost zohlednění energetické chudoby již upozorňoval v dřívějších stanoviscích v souvislosti s přípravou různých politik, a za jednu z nejvýznamnějších politických změn uplynulých let považuje jednoznačné uznání skutečnosti, že je při koncipování současné a budoucí politiky v oblasti energetiky a klimatu třeba zohlednit i sociální důsledky. Boj proti energetické chudobě by měl být tudíž v plném rozsahu zohledněn ve všech příslušných právních předpisech jednotlivých členských států i EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poukazuje na to, že v souvislosti s těmito sociálními dopady je jedním z hlavních problémů energetická chudoba, která úzce souvisí se současnými prioritami Výboru regionů; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnívá se, že zohlednění obecného pohledu EU na řešení boje proti energetické chudobě i jeho místních a regionálních specifik může přispět k posílení důvěry občanů v EU, k přiblížení Evropy její občanům i k uskutečňování Pařížské dohody a energetické unie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vítá, že byla v legislativním rámci Evropské komise „Čistá energie pro všechny Evropany“ uznána důležitost vymýcení energetické chudoby a že na to bylo výslovně často poukazováno; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že po vytvoření rámce EU bude další výzva spočívat v tom, aby se obecná ustanovení balíčku o čisté energii promítla do změn v různých konkrétních prvcích právních předpisů. Při tom musí být plně zohledněny potřeby jednotlivých regionů, což bude vyžadovat zachování souladu s obecným rámcem EU a stanovení nezbytných rámců a opatření založených na znalostech a uznání různých aspektů energetické chudoby; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vítá pokrok, kterého bylo dosaženo v legislativním procesu, pokud jde o důležité prvky balíčku předpisů týkajících se čisté energie, zejména postoj Evropského parlamentu ke společným pravidlům pro vnitřní trh s elektřinou a jeho výslovné uznání toho, že členské státy musí shromažďovat veškeré údaje o energetické chudobě, navrhovanou flexibilitu členských států, pokud jde o zásahy na trhu za účelem řešení energetické chudoby, a rozšíření definice „zranitelných zákazníků“ (článek 28) (1); |
| --- | --- |

6.

| 7. | podporuje zejména požadavek Evropského parlamentu, aby Evropská komise poskytla pokyny ohledně kritérií, která se mají použít k definování „značného počtu domácností trpících energetickou chudobou“ (rovněž v souvislosti s čl. 3 odst. 3 písm. d) nařízení 2018/1999 o integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu), a plně podporuje předpoklad EP, že „jakýkoliv podíl domácností trpících energetickou chudobu lze považovat za značný“; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poukazuje na to, že jelikož je energetická chudoba dnes již dobře známým problémem a je stále více uznávána v právních předpisech EU, které členským státům ukládají výslovné povinnosti, nemůže se nikdo v budoucnu odvolávat na to, že si tohoto problému nebyl vědom. Je nutné navrhnout konkrétní politiky a přijmout konkrétní opatření. Konstatuje však, že je nutné vypracovat přesnou definici různých aspektů a dopadů energetické chudoby a nezbytné ukazatele k jejich měření, přičemž je třeba plně zohlednit různé místní a regionální podmínky, aby bylo možné provádět politická opatření cíleně a účinně; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje však, že v oblasti boje proti energetické chudobě již máme k dispozici průkopnické zkušenosti z místní a regionální úrovně, mj. cennou práci, kterou v rámci městské agendy EU odvádí partnerství v oblasti bydlení; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konstatuje, že jedním z nejlepších způsobů, jak vymýtit energetickou chudobu na evropské úrovni, je investování do energetické účinnosti a existence řádně fungujícího a konkurenceschopného jednotného trhu s nižšími cenami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vítá, že nové nařízení o správě energetické unie poskytuje rámec k tomu, aby místní a regionální orgány mohly dát najevo svůj názor a aby se k problému energetické chudoby přistupovalo jako k prioritě; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uznává, že energetická chudoba je velkým společenským problémem, který má sociální, ekonomické i environmentální důsledky, jež je třeba naléhavě řešit na všech úrovních správy a které vyžadují komplexní horizontální přístup, při němž bude zohledněn vztah mezi sociálními a environmentálními cíli a nástroji; |
| --- | --- |

12.

Co se hlavně rozumí energetickou chudobou?

| 13. | připomíná, že podle Paktu starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky se energetickou chudobou rozumí „situace, kdy si jednotlivec nebo domácnosti nemohou dovolit základní energetické služby (topení, chlazení, osvětlení, mobilita a dodávky elektřiny), které by zaručovaly důstojnou životní úroveň, neboť mají buď nízké příjmy či vysoké náklady na energii, nebo bydlí v obydlích s nízkou energetickou účinností“; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že každý desátý evropský občan si nemůže svůj domov v zimě dostatečně vytápět a každý pátý občan EU si ho nemůže dovolit v létě chladit. Více než 80 milionů Evropanů žije ve vlhkých bytech s výskytem plísně, což rovněž souvisí s nedostatečným vytápěním a chlazením bytů; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poukazuje na to, že energetická chudoba – podobně jako řada jiných forem chudoby a v souvislosti s nimi – ve větší míře a vážněji ohrožuje a postihuje ženy. Důvodem jsou mimo jiné nerovnosti v příjmech žen a mužů, nerovné rozdělení domácích a rodinných povinností žen a mužů a skutečnost, že většina rodičů samoživitelů a starších osob žijících v jednočlenné domácnosti jsou ženy; |
| --- | --- |

15.

Nutnost komplexního přístupu

| 16. | uznává, že energetická chudoba je mimořádně komplexní problém, jehož řešení se neobejde bez společného a koordinovaného přístupu k různým sociálním, technickým, hospodářským a rozpočtovým aspektům; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poukazuje na to, že ke zhodnocení energetické chudoby a vypracování řešení je nutné shromáždit širokou škálu informací a podrobně je analyzovat. V této souvislosti zdůrazňuje zejména to (jak již uvedl ve svém vlastním posouzení územního dopadu), že k vypracování dalších vhodných ukazatelů určených k měření různých aspektů a dopadů energetické chudoby na místní úrovni a k účinnějšímu shromažďování a zpracovávání již dostupných informací a jejich zpřístupnění tvůrcům politik jsou nutné další informace na úrovni NUTS 3 a případně i na nižších úrovních; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje, že k boji proti energetické chudobě je třeba nasadit různé nástroje veřejné politiky, které zohlední problematiku energetické účinnosti i sociální ochrany; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zároveň zdůrazňuje, že komplexní horizontální přístup za žádných okolností sloužit jako záminka pro politické cíle a odvětvové či obchodní zájmy, které s bojem proti energetické chudobě nijak nesouvisejí; |
| --- | --- |

19.

| 20. | upozorňuje evropské místní a regionální orgány na to, že uplatnění takovéhoto komplexního přístupu je obzvlášť důležité a současně poměrně snadno uskutečnitelné na místní a regionální úrovni. K zaujmutí tohoto přístupu je však nezbytná výměna zkušeností a využívání dalších forem spolupráce; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že situace domácností zasažených energetickou chudobou je velmi rozmanitá a každý případ má svá vlastní specifika. Dotčenými osobami mohou být nájemci nebo vlastníci bytů, kteří žijí v městských nebo venkovských oblastech a obecně se potýkají také s jinými problémy, které vyžadují spravedlivý, inovativní, otevřený a inkluzivní přístup, při němž musí navzájem spolupracovat všechny zainteresované strany; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poukazuje na to, že energetická chudoba se netýká jen situace v oblasti bydlení, nýbrž že má bezprostřední vliv na tělesné a duševní zdraví dotčených osob a brání jim ve společenských vztazích, v učení, ve využívání podnikatelských příležitostí a v řadě dalších činností; |
| --- | --- |

22.

Podporovat nejenom monitorování energetické chudoby, ale také její vymýcení!

| 23. | domnívá se, že k úspěšnosti veřejných politik na úrovni EU je obecně třeba stanovit dostatečně ambiciózní, konkrétní a měřitelné cíle; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že jediným možným cílem politiky zaměřené na vymýcení energetické chudoby může být pouze plné odstranění tohoto jevu. K zaručení účinnosti politické procesu je nutné stanovit krátkodobější cíle; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá Evropskou komisi, aby navrhla konkrétní cíle s cílem snížit energetickou chudobu do roku 2030, respektive ji do roku 2050 vymýtit; |
| --- | --- |

25.

Nutná opatření na úrovni EU

| 26. | vítá, že zajištění přístupu k energii je nejenom jeden z cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, ale že velký význam otázkám sociální ochrany přikládá také evropský pilíř sociálních práv, jehož činnost byla zahájena v listopadu 2017. Energetická chudoba je typickým příkladem toho, kdy je nutné přijmout opatření i na úrovni EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vřele vítá strategickou vizi „Čistá planeta pro všechny“, kterou přijala Evropská komise v roce 2018 a jejímž cílem je klimatická neutralita Evropy do roku 2050, ale která zaručí také větší blahobyt, tvorbu pracovních míst a sociální spravedlnost v zájmu spravedlivé transformace; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá orgány a instituce EU a členské státy, aby zaručily, že právo na cenově dostupnou energii budou mít skutečně všichni, a aby v této souvislosti zvážily možnost moratoria na zrušení nebo přerušení poskytování veřejných služeb z důvodu prodlení s placením, tak aby žádná domácnost nezůstala bez základních dodávek služeb vytápění nebo chlazení; |
| --- | --- |

28.

| 29. | domnívá se, že omezení neúměrných nákladů na energii nelze ponechat pouze na hospodářské soutěži a samoregulaci trhu, a proto by EU měla zajistit takové právní rámce, které členským státům a místním orgánům poskytnou náležité nástroje k zaručení cenově dostupné energie. V zájmu udržení cen energie na nízké úrovni musí EU a ostatní správní orgány zajistit zejména to, aby na trhu s energií existovala dostatečná nabídka, aby se bojovalo proti monopolnímu vytváření cen a aby nástroje k podpoření přechodu k jiným zdrojům energie byly nákladově efektivní a netlačily ceny příliš nahoru; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdůrazňuje, že je nutné přijmout vhodná opatření s cílem předejít možným negativním dopadům renovací zlepšujících energetickou účinnost – např. vyšším nákladům na bydlení, popř. tyto dopady vykompenzovat. V této souvislosti je zásadní zaručit spravedlivé rozložení nákladů a přínosů energetické účinnosti mezi vlastníky nemovitostí a nájemníky; |
| --- | --- |

30.

| 31. | domnívá se, že by místní a regionální orgány měly usnadnit poskytování bezplatného a nezávislého poradenství veřejnosti a podpořit aktivnější zapojení domácností do výroby energie; |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnívá se, že evropské právní předpisy by mohly být mnohem ambicióznější a že vlády členských států musí otevřeně a aktivně spolupracovat s místními a regionálními orgány s cílem zajistit účinnou víceúrovňovou správu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | považuje za nutné, aby se zjednodušil a rozšířil přístup k unijním zdrojům, protože při vzniku energetické chudoby nebo při jejím zhoršení často hrají roli omezená schopnost jednotlivců nebo skupin prosazovat své zájmy a omezený přístup k veřejným službám. Dále poukazuje na to, že renovaci a opatření ke zvýšení energetické účinnosti mohou komplikovat finanční situace nájemníků a nájemní předpisy, které ztěžují pokrytí nákladů. Zdůrazňuje proto, že musí být vytvořeny vhodné pobídky pro investice do zvýšení energetické účinnosti jak pro nájemníky, tak i vlastníky nemovitostí a že je třeba chránit zranitelné spotřebitele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá k užší spolupráci mezi Střediskem pro sledování energetické chudoby, Paktem starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky a Eurostatem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdůrazňuje, že mezi nástroje sloužící k vymýcení energetické chudoby je třeba počítat změnu spotřebitelů energie v samovýrobce (prozumenty). Za tímto účelem je třeba podporovat iniciativy na všech úrovních, aby se energeticky chudí spotřebitelé mohli sami stát výrobci energie; |
| --- | --- |

35.

Úloha místních a regionálních orgánů

| 36. | poukazuje na to, že místní a regionální samosprávné orgány stojí v čele komplexního boje proti energetické chudobě, protože právě ony mohou určit, kdo je energetickou chudobou zasažen, zjistit konkrétní příčiny tohoto problému a přímo občanům poskytnout praktické poradenství a pokyny. Kromě toho lze na místní úrovni provádět řadu opatření ke snížení energetické chudoby; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vzhledem k tomu, že energetická chudoba je mimořádně komplexní problém, upozorňuje na to, že nelze uplatňovat tatáž řešení v různých regionech EU. Místní a regionální orgány musí rovněž zaujmout nový komplexní přístup k nalezení vhodných prostředků tím, že do hledání nejlepšího řešení zapojí příslušné místní samosprávné úřady zodpovědné za různé oblasti. Místní a regionální úroveň mají určité klíčové pravomoci v otázkách energetické účinnosti a výroby energie prostřednictvím svých vlastních energetických společností, bytových podniků, spolupráce se soukromým sektorem, financování projektů, poradenství atd.; |
| --- | --- |

37.

| 38. | upozorňuje na skutečnost, že by politiky zaměřené na vyřešení energetické chudoby mohly mít pro tyto místní orgány ještě jiné výhody, například že by mohly přispět k dosažení jiných politických cílů a podpořit například opatření v oblasti energetické účinnosti, snížení emisí skleníkových plynů a zlepšení zdraví občanů, sociálního začlenění a sociální ochrany, a tedy celkově kvality jejich života a udržitelnosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdůrazňuje, že účinný boj proti energetické chudobě může místním a regionálním orgánům pomoci při dalším rozšiřování společenské základny pro opatření v oblasti změny klimatu tím, že se ho budou účastnit ty skupiny společnosti, které byly doposud méně aktivní a jimž se věnovalo méně pozornosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje však, že nic z výše uvedeného nebude možné bez dostatečného posílení legislativních a finančních nástrojů místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

40.

Bytový fond a energetická účinnost

| 41. | zdůrazňuje, že energetická účinnost je důležitým pojítkem mezi cíli klimatické neutrality a cíli týkajícími se spravedlivé transformace energetiky, včetně řešení energetické chudoby; |
| --- | --- |

41.

| 42. | domnívá se, že jedním z hlavních úkolů místních a regionálních orgánů je zlepšení energetické účinnosti bytového fondu, a proto tyto orgány vyzývá, aby se nesoustředily výhradně na sociální bydlení, zejména v členských státech s nízkým podílem takového bydlení; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poukazuje na to, že povinnou 3 % roční míru renovace budov, které jsou ve vlastnictví ústředních orgánů státní správy členských států, s cílem zvýšit jejich energetickou účinnost je třeba podpořit ambiciózními investicemi a pomocí, aby byly urychleny renovace i u dalších druhů budov, protože jinak se úsilí o vymýcení energetické chudoby nesetká v dohledné době s úspěchem, natož aby vyústilo ve splnění cílů v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | upozorňuje na to, že je nutné vyčlenit na celkovou renovaci fondu budov co nejvíce finančních prostředků EU, přičemž musí být zohledněna energetická chudoba, aby se konkrétně zabránilo tomu, že obydlí nejchudších nájemníků a vlastníků bytů budou energeticky sanována se zpožděním, což by zvýšilo energetickou chudobu a bránilo v dosažení cílů v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naléhavě vyzývá členské státy, aby co nejdříve provedly do vnitrostátního práva aktualizovanou směrnici o energetické náročnosti budov (2), nejpozději však do března 2020, neboť zvýšení energetické účinnosti stávajícího fondu budov v EU přímo souvisí s úplným provedením platného legislativního rámce; |
| --- | --- |

45.

Význam Paktu starostů a primátorů

| 46. | vítá skutečnost, že Pakt starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky začlenil otázky energetické chudoby do třetího pilíře a důrazně se zasazuje o to, aby tato problematika zůstala na programu jednání a hledala se příslušná řešení. Vyzdvihuje cennou úlohu, kterou hraje Pakt starostů a primátorů při sdílení znalostí a zkušeností a při podpoře metodických pokynů poskytovaných evropským místním a regionálním orgánům a dalším klíčovým subjektům; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že Pakt starostů a primátorů je díky své aktivní úloze a svým hlubokým sociálním kořenům pro evropské občany velmi důležitý, může i nadále počítat s podporou Výboru; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzývá evropské místní a regionální samosprávné orgány a jejich představitele, aby se připojili k Paktu starostů a primátorů a dalším sítím působícím v oblasti ochrany klimatu a aktivně se zapojili do jejich činnosti, se zvláštním důrazem na šíření místních osvědčených postupů; |
| --- | --- |

48.

| 49. | připomíná, že skupina členů VR působí jako velvyslanci Paktu starostů a primátorů a jejím úkolem je informovat o svých činnostech a vybízet co nejširší okruh zájemců, aby se k němu připojili. Výbor má za to, že úsilí těchto velvyslanců je třeba náležitě podporovat; |
| --- | --- |

49.

Středisko pro sledování energetické chudoby

| 50. | zdůrazňuje, že plánování a uskutečňování vhodných řešení a opatření veřejné politiky vyžaduje přesné definování jevu energetické chudoby a její měření; |
| --- | --- |

50.

| 51. | lituje, že dvě třetiny členských států nemonitorují vývoj energetické chudoby s pomocí kvantitativních nástrojů; |
| --- | --- |

51.

| 52. | konstatuje, že dosavadní činnost Střediska pro sledování energetické chudoby, které zřídila Evropská komise, je v plném souladu s cíli vytyčenými při jeho založení; |
| --- | --- |

52.

| 53. | jelikož se blíží konec období, na které bylo toto středisko zřízeno, vyzývá Evropskou komisi, aby prozkoumala podmínky pro prodloužení jeho působnosti, v případě potřeby rozšířila oblast jeho působnosti a jeho úlohu a vytvořila možnosti pro shromažďování a vyhodnocování údajů, protože informace, které středisko shromažďuje, budou i v budoucnu nezbytné pro náležité koncipování veřejných politik. |
| --- | --- |

53.

V Bruselu dne 27. června 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  P8_TA-PROV(2019)0226, přijato dne 26. března 2019.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/844 ze dne 30. května 2018, kterou se mění směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov a směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 75).

2

---

III Přípravné akty

Výbor regionů

| 29.11.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 404/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 404/58

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Čistá planeta pro všechny – Evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky

(2019/C 404/11)

| Zpravodaj | : | Michele EMILIANO (IT/SES), předseda rady regionu Apulie |
| --- | --- | --- |
| Odkaz | : | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance – Čistá planeta pro všechny – Evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky
  COM(2018) 773 final |

Zpravodaj

:

Michele EMILIANO (IT/SES), předseda rady regionu Apulie

Odkaz

:

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance – Čistá planeta pro všechny – Evropská dlouhodobá strategická vize prosperující, moderní, konkurenceschopné a klimaticky neutrální ekonomiky

COM(2018) 773 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Provádění dlouhodobé strategie do roku 2050

| 1. | vítá sdělení „Čistá planeta pro všechny“ a podporuje cíl dosáhnout v EU do roku 2050 neutrality z hlediska emisí skleníkových plynů (nulové čisté emise). Vyzývá Evropskou komisi, aby v zájmu dosažení tohoto cíle vypracovala ještě ambicióznější plán, přijala opatření k udržení globálního oteplování v rozmezí do 1,5 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí a upřednostnila nejambicióznější scénáře. Dále Komisi žádá, aby posoudila dopad jednotlivých scénářů z hlediska klimatu, zdraví, životního prostředí, hospodářství a sociálních věcí a na základě tohoto posouzení a v souladu se strategií provádění cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje navrhla odpovídající komplexní legislativní rámec. V tomto ohledu vítá rovněž činnost, která probíhá na úrovni EU v souvislosti s diskusním dokumentem o udržitelné Evropě, včetně činnosti vyvíjené Výborem regionů, co se týče způsobů zapojení místních a regionálních orgánů do základních procesů transformace; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že je nezbytné investovat do vzdělávání a zvyšování povědomí o záležitostech týkajících se klimatu u občanů obecně a zejména u mladých lidí, kteří jsou stále více znepokojeni podle nich příliš pomalým postupem při řešení této problematiky. Upozorňuje na to, že místní a regionální orgány ve spolupráci se vzdělávacími zařízeními a organizacemi občanské společnosti hrají při podpoře tohoto úsilí a naplňování očekávání mladých lidí důležitou roli; |
| --- | --- |

2.

| 3. | znovu vyzývá členské státy a Evropskou komisi, aby vytvořily mnohoúrovňovou platformu pro vedení trvalého dialogu o energetice, jak je stanoveno v nařízení o správě energetické unie, která by zohlednila i klimatické a environmentální aspekty, s cílem podpořit regiony a místní orgány, organizace občanské společnosti, podniky a další zúčastněné subjekty v oblasti transformace energetiky (1). V této souvislosti uvádí, že pokud ho o to Evropská komise požádá, je ochoten zřídit strukturu pro technické výměny ohledně provádění balíčku předpisů týkajících se čisté energie na místní nebo regionální úrovni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná klíčovou úlohu regionů a místních orgánů při provádění veřejných politik v oblasti klimatu a energetiky, při podpoře změn chování potřebných pro jejich účinné provádění a při zajištění přijetí těchto změn všemi občany v rámci konkrétní strategie dekarbonizace zaměřené na dosažení cíle nulových emisí. V tomto ohledu zdůrazňuje kroky Paktu starostů a primátorů a vyzývá Komisi, aby tuto iniciativu nadále podporovala a využila další podobné iniciativy k posílení činnosti na místní úrovni a k zavedení stálého konzultačního mechanismu na základě dialogu „Talanoa“ (2); |
| --- | --- |

4.

| 5. | upozorňuje na podporu iniciativ, jako je Pakt starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky. Přímým propojením místních orgánů a Komise umožňuje pakt vypracovat zdola konkrétní plán, který se s využitím akčního plánu pro udržitelnou energetiku a klimatická opatření (SECAP) vyvíjí směrem k integrovanému územnímu plánu boje proti změně klimatu, a to v koordinaci s ostatními místními zainteresovanými stranami zapojenými do vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a do podpory cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzývá Komisi, aby zajistila harmonizaci vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a dlouhodobých vnitrostátních strategií s Pařížskou dohodou, strategií do roku 2050 a cíli udržitelného rozvoje. Považuje za zásadní, aby byly tyto plány vypracovány na základě víceúrovňového dialogu a participační metody a byly založeny na stávajících osvědčených postupech na regionální a místní úrovni. Rovněž navrhuje zkrácení doby potřebné pro pravidelný přezkum těchto plánů a institucionalizaci systému regionálně a místně stanovených příspěvků, aby jej bylo možno zkombinovat se systémem vnitrostátně stanovených příspěvků; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá Komisi, aby aktivně brala v potaz mimořádnou zranitelnost určitých území, jako jsou nejvzdálenější regiony, a zranitelnost občanů v procesu přechodu ke klimaticky neutrální Evropě, aby nedošlo k tomu, že tento proces nebude akceptován. Dále požaduje zřídit evropské středisko pro sledování neutrality z hlediska klimatu s cílem přispět k plnění vnitrostátních povinností týkajících se podávání zpráv v rámci správy energetické unie a k mapování a sledování těchto zranitelných oblastí a vypracovat v rámci Přehledu dovedností EU nový audit dovedností v EU. Tato opatření, jejichž cílem je dosáhnout klimaticky neutrální Evropy, musí zohledňovat potřeby dovedností v jednotlivých regionech a na místní úrovni, aby bylo možné sladit koncipování politik v oblasti udržitelnosti s rozvojem dovedností pro kvalitní pracovní místa odpovídající budoucím potřebám v nejzranitelnějších regionech a také umožnit, aby mezi těmito regiony probíhala účinná výměna osvědčených postupů, mj. na základě stávajících složených ukazatelů a případných dalších ukazatelů, které budou stanoveny; |
| --- | --- |

7.

| 8. | upozorňuje na různé charakteristické vlastnosti evropských území, pokud jde o klima, životní prostředí, krajinu, mobilitu a hospodářskou a sociální strukturu, přičemž zdůrazňuje, že je důležité uzpůsobit provádění strategie na základě územních, geopolitických a hospodářských charakteristik a nebrat při tom v potaz pouze administrativní hranice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že je nezbytné zajistit, aby byl uplatňován holistický přístup, který bude zahrnovat nástroje a strategie v rámci obecných politik EU v oblasti cílů udržitelného rozvoje, soudržnosti a oběhového hospodářství, ale také konkrétní opatření týkající se například energetické politiky, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a transformace v uhelných regionech; |
| --- | --- |

9.

Klimatická neutralita energetického systému

| 10. | s ohledem na klíčovou úlohu regionů a místních orgánů v rámci participačního provádění politik v oblasti energetiky a klimatu uznává příkladnou úlohu veřejných orgánů ve všech odvětvích, počínaje správou veřejného nemovitého majetku a řízením podniků provozovaných veřejným sektorem. V tomto smyslu zdůrazňuje význam plánů pro energetickou účinnost veřejných budov spolu s uplatňováním kritérií udržitelného zadávání veřejných zakázek a systémů řízení energetiky a životního prostředí v souladu s minimálními environmentálními kritérii (3); |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzývá Evropskou komisi, aby nadále prosazovala energetickou účinnost budov jakožto jednu z priorit v zájmu snížení emisí stávajících budov a aby zajistila, že díky veřejným dotacím a finančním nástrojům budou moci vlastníci své budovy renovovat, a zlepšit tak jejich energetickou účinnost. Kromě toho by měly být nezbytné investice a státní podpora klasifikovány jako kapitálové náklady s cílem rozšířit manévrovací prostor místních a regionálních orgánů. Značně to přispívá ke zvýšení průměrné roční míry renovace budov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | připomíná, že je důležité chránit zranitelné subjekty před energetickou chudobou a zajistit, aby měli všichni evropští občané rovný přístup k základním energetickým službám; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá Komisi, aby podpořila oběhový přístup ve fázi navrhování, realizace a správy nových staveb, které budou muset být udržitelné nebo energeticky účinné a budou muset využívat obnovitelné zdroje, počínaje příkladem iniciativy Level(s) (4). Pro stavební materiály a postupy a pro dokumentaci použitých materiálů je třeba stanovit požadavky v oblasti vlivu na klima a na životní prostředí na základě životního cyklu, což bude vyžadovat, aby se soustavně investovalo do norem, požadavků na ekodesign, environmentálních prohlášení o výrobcích a informačních systémů pro analýzu životního cyklu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je pevně přesvědčen o tom, že by cíl 32 % obnovitelných zdrojů energie na úrovni EU měl být v budoucnu znovu přehodnocen v závislosti na vývoji technologií s cílem dosáhnout do roku 2030 40 % podílu, aby se do roku 2050 dosáhlo neutrality z hlediska klimatu, a rovněž se domnívá, že by evropské regiony schopné překonat tuto mezní hodnotu měly být v každém případě odpovídajícím způsobem motivovány a podporovány; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vítá formální zřízení místních energetických společenství na základě balíčku předpisů týkajících se čisté energie (5) a vyzývá členské státy, aby využily jejich potenciálu (6), a zdůrazňuje potřebu zavedení režimů cílené finanční podpory, které by se přednostně zaměřovaly na regiony s určitými překážkami, jako jsou regiony, jejichž elektroenergetické soustavy jsou izolované a nejsou propojené s velkými evropskými sítěmi. Na místní a regionální úrovni jsou důležitými nástroji transformace veřejné a soukromé energetické podniky; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že je důležité podporovat dekarbonizaci, sledovat cíl nulových emisí a vyzývat členské státy, aby společně s regiony vymezily přesné plány pro přeměnu zařízení a infrastruktur využívajících fosilní paliva a jaderných elektráren a podpořily využívání obnovitelných zdrojů (jako je vodík) a technologií sloužících k dekarbonizaci evropského plynárenského odvětví, a to na základě dokumentů BREF. Konstatuje, že hlavním předpokladem pro přechod k obnovitelným zdrojům energie je odpovídající nastavení cen energie z fosilních zdrojů prostřednictvím emisních povolenek a sociálně přijatelného zdanění. Vítá proto nedávné sdělení Evropské komise o efektivnějším a demokratičtějším rozhodování v politice EU v oblasti energetiky a klimatu a domnívá se, že mnoho návrhů obsažených v tomto dokumentu, zejména pokud jde o zásadní prvek zdanění energie, je nezbytných k tomu, aby byla zajištěna koordinovaná, soudržná a včasná reakce na obrovské výzvy, kterým EU čelí; |
| --- | --- |

16.

Územní plánování a klimatická neutralita

| 17. | připomíná ústřední úlohu regionů a místních orgánů při provádění politik udržitelné mobility osob a zboží, mimo jiné prostřednictvím činností v oblasti městského a územního plánování zaměřených na opětovné vyvážení druhů dopravy a omezení používání motorových vozidel a záboru půdy; |
| --- | --- |

17.

| 18. | znovu zdůrazňuje, že je třeba, aby doprava, která je jediným odvětvím, v němž jsou emise CO2 stále vyšší než v roce 1990 (7), byla klimaticky neutrální, a to mj. za pomoci zvýšení finanční a technické podpory evropských platforem, jako je S3P Energy (8); |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzývá Komisi, aby uvolnila evropské finanční prostředky s cílem urychlit zřizování dobíjecích stanic pro vozidla tak, aby stávající infrastruktura nebránila rozvoji čisté mobility v celé Evropě a bylo možné uspokojit budoucí poptávku; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje, že je důležité podpořit a financovat přechod na různé druhy kolektivní, sdílené, multimodální a intermodální dopravy, a to i prostřednictvím rozvoje logistických platforem a plánů řízení mobility na místní a regionální úrovni, rovněž s přihlédnutím ke zvláštnostem řídce osídlených, vzdálených, nejvzdálenějších a ostrovních regionů; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že je důležité, aby byly plány mobility v souladu se zvýšením výroby a distribuce zelené elektřiny a obnovitelných paliv (9), přičemž jejich cílem je dosáhnout nulových emisí z dopravy a jsou integrovány do městského a územního plánování a případně do akčních plánů pro udržitelnou energetiku a klima, a zároveň připomíná, že tyto politiky hrají zásadní úlohu při zlepšování života a ochraně zdraví občanů; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že je třeba věnovat zvláštní pozornost možným opatřením zaměřeným na dekarbonizaci dopravního systému a podpořit využívání obnovitelných zdrojů energie a alternativních paliv, a tím i budování specifické infrastruktury, která zajistí ekologické a diverzifikované dodávky, zejména prostřednictvím posílení místních provozovatelů distribučních soustav; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje význam vzájemného působení mezi využíváním půdy, zmírňováním změny klimatu a schopností přizpůsobit se této změně, jakož i to, že je důležité věnovat pozornost obrovskému dopadu zemědělství z hlediska klimatu. Jedná se o základní prvky veškerých strategií, jejichž účelem je sladit dodržování Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje s lepšími environmentálními, zdravotními, ekonomickými a sociálními podmínkami; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje úlohu ostrovních společenství coby potenciálních laboratoří pro politiky v oblasti klimatické neutrality a upozorňuje na potřebu opatření zaměřených na dekarbonizaci námořní dopravy, a to s ohledem na zranitelná území, která jsou na námořní dopravě vysoce závislá; |
| --- | --- |

24.

Klimatická neutralita ekonomického systému

| 25. | zdůrazňuje úlohu udržitelného zadávání veřejných zakázek při podpoře rozvoje zelené ekonomiky a změn chování, význam rychlého postupu směrem k zadávání veřejných zakázek v rámci oběhového hospodářství a význam používání systémů environmentálního řízení v soukromém sektoru počínaje úplným provedením směrnice o průmyslových emisích (10), dokumentů BREF pro každé výrobní odvětví a systému environmentální certifikace EMAS a ISO (11); |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje, že ve strategii chybí odkaz na odvětví odpadů, na evropskou hierarchii nakládání s odpady a na zásady oběhového hospodářství (12), a proto navrhuje zavést opatření pro rychlé vymezení jednotných kritérií pro to, kdy odpad přestává být odpadem, s cílem omezit procesy likvidace, podpořit opětovné využití a minimalizovat znečišťující emise ze souvisejících průmyslových procesů. Zdůrazňuje, že odpad by se měl omezit také prostřednictvím požadavků na ekodesign výrobků, pokud jde o obsah chemikálií a recyklovatelnost, a investic do třídění a recyklace materiálů a energetického využití; |
| --- | --- |

26.

| 27. | připomíná, že je důležité věnovat zvláštní pozornost regionům, v nichž se nachází energeticky náročná odvětví a energetické infrastruktury, aby byl zajištěn rychlý nástup transformace, jakož i její spravedlivé a inkluzivní řízení, a byly omezeny nebo kompenzovány sociální a environmentální dopady, a zdůrazňuje, že je důležité zaručit, aby byly místní a regionální orgány, občané, zainteresované nevládní organizace, podniky, vysoké školy a výzkumné ústavy zapojeny do určování opatření ke kompenzaci potenciálních negativních dopadů transformace energetiky; |
| --- | --- |

27.

| 28. | připomíná, že je třeba zajistit spravedlivé rozložení environmentálních nákladů a zdravotních, environmentálních, hospodářských a sociálních přínosů pro občany, jichž se dotýká umístění energetických infrastruktur a změny, které jsou při transformaci nezbytné. Zejména zdůrazňuje, že je důležité, aby na územích, přes něž vedou infrastruktury, v nichž proudí značné množství zdrojů energie, byly místní a regionální orgány společně s příslušnými vnitrostátními orgány zapojeny do stanovování kritérií pro rozdělování environmentálních nákladů a přínosů, která budou zaručovat spravedlivý podíl ze vzniklých příjmů ve prospěch nejvíce dotčených občanů. Upozorňuje rovněž na to, že je nutné sladit s cílem neutrality z hlediska klimatu všechny politiky EU, včetně její obchodní politiky ve vztahu k partnerům mimo EU; |
| --- | --- |

28.

Strategie absorpce a kompenzace emisí

| 29. | vítá aktualizaci strategie pro biohospodářství EU (13), která podporuje rozvoj výrobních systémů umožňujících snížení emisí skleníkových plynů; |
| --- | --- |

29.

| 30. | připomíná klíčovou úlohu městských a venkovských zelených ploch v boji proti změně klimatu, jako jsou ekologické systémy, které fungují jako přírodní ekvivalenty úložišť uhlíku, se zvláštním důrazem na nejzranitelnější regiony, včetně regionů nejvzdálenějších a ostrovních. Připomíná, že v zájmu snížení emisí je důležité zlepšit hospodaření s organickými půdami a obnovit rašeliniště a mokřady a také všechny agronomické systémy sloužící k zachycování emisí. Zdůrazňuje také, že je třeba prosazovat a podporovat ochranu a správné hospodaření s lesy, jakož i plnou integraci zemědělských a lesnických politik s politikami v oblasti řízení hydrogeologických a klimatických rizik; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzývá Evropskou komisi, aby regiony a místní orgány zapojila do provádění nařízení o sdílení úsilí a o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF) (14), a vytyčila cíle pro snížení emisí do roku 2030 a stanovila realistické iniciativy pro jejich dosažení; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdůrazňuje pravomoci měst a regionů při shromažďování údajů potřebných pro inventarizaci emisí skleníkových plynů v oblastech, na které se vztahuje LULUCF a nařízení o sdílení úsilí, a doporučuje členským státům a Komisi, aby je podpořily s cílem podporovat vlastní kapacity (15); |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že je třeba dále rozvíjet všechny techniky a technologie zaměřené na celkové opětovné využití biomasy a energie ve výrobních systémech a všechny formy environmentální kompenzace rozptýlených a fugitivních emisí, včetně oxidu uhličitého, který bude muset být kompenzován přírodními ekologickými systémy, a v případě absence jiných možností také využívání technik zachycování a ukládání CO2 (CCS). Upozorňuje však na to, že ještě nebyla prokázána účinnost a bezpečnost těchto technologií, a nejvyšší prioritu tudíž musí mít opatření zaměřená na zamezení vzniku emisí; |
| --- | --- |

33.

Financování klimatické neutrality

| 34. | připomíná, že je důležité zajistit dostatečné finanční prostředky k dosažení ekonomiky s nulovými emisemi skleníkových plynů tím, že se zvýší procento HDP investované každoročně do energetického systému a do souvisejících infrastruktur, a vítá dokument „Akční plán: Financování udržitelného růstu“ zveřejněný Komisí v roce 2018 (16); |
| --- | --- |

34.

| 35. | připomíná, že je třeba zvýšit cíle výdajů rozpočtu EU pro oblast klimatu nejméně na 30 %, důsledně uplatňovat závazky vyplývající z Pařížské dohody a stanovit ze strany vnitrostátních správních orgánů účelové finanční prostředky na dlouhodobé účely (17); |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdůrazňuje, že s ohledem na rozsáhlé sociální důsledky, které přechod na ekonomiku s nulovými emisemi skleníkových plynů pravděpodobně bude mít, bude nezbytné vytvořit zvláštní fond pro spravedlivou transformaci, jehož účelem bude podpořit ty regiony nebo části společnosti, které nejvíce pocítí krátkodobé důsledky vyvolané ukončením používání fosilních paliv; |
| --- | --- |

36.

| 37. | připomíná, že jsou nezbytné značné finanční prostředky na rozvoj inovativních řešení, včetně obnovitelných zdrojů energie, a jejich integraci na trhu: považuje za důležité stanovit integrovaný a společný přístup mezi orgány na všech úrovních s cílem spojit různé zdroje financování a dosáhnout multiplikačního efektu, zvýšit informovanost o existenci různých nástrojů a zlepšit jejich celkovou dostupnost. Vyzdvihuje rovněž nutnost přezkoumat regulační rámec EU upravující obnovitelné zdroje energie a státní podporu, aby byl nejen výhodný, nýbrž také stimuloval rozvoj nových technologií s nulovými emisemi, pokud jde o prospěšnost pro klima a udržitelnost. Například je potřeba uzpůsobit směrnici o zdanění energie a pravidla státní podpory, tak aby se snížilo zdanění energie z obnovitelných zdrojů a tato energie mohla konkurovat energii z fosilních zdrojů; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje, že investice do ekologicky udržitelné infrastruktury jsou z dlouhodobého hlediska mimořádně ziskové, protože jsou schopny dosáhnout výrazného zvýšení jak HDP, tak míry zaměstnanosti. Poukazuje také na to, že tyto investice vedou k ekonomickým úsporám tím, že umožní nižší spotřebu energie a omezí dovozy fosilních paliv; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opakuje, že je důležité stanovit jednoduchá, jasná a jednotná pravidla pro zadávání veřejných zakázek a pro právní postupy určené na podporu investic (18), a vítá snahu Komise o zjednodušení pravidel pro programové období 2021–2027 a sjednocení nařízení pro EFRR a Fond soudržnosti (19); |
| --- | --- |

39.

| 40. | připomíná, že je důležité, aby klimatická neutralita, environmentální udržitelnost a přizpůsobení se změně klimatu byly průřezovými složkami veškerých fondů a programů financování, jejichž součástí by měly být cíle klimaticky neutrální ekonomiky, jichž má být dosaženo prostřednictvím definování konkrétních ukazatelů, a vítá iniciativu s názvem Ekologizace evropského semestru (20) a vyzývá k dalšímu úsilí v tomto směru. V této souvislosti rovněž navrhuje, aby byly do zprávy mechanismu varování vydávané Komisí zahrnuty ukazatele související s klimatem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | navrhuje, aby bylo k předběžnému posouzení dopadu návrhů právních předpisů EU připojeno posouzení dopadu na klima a posouzení jejich přínosu k cílům Pařížské dohody (21). Kromě toho požaduje provést náležité posouzení dopadu evropských finančních prostředků určených odvětvím a regionům, kterých se transformace energetiky dotkne, aby bylo zaručeno, že budou pro celý proces skutečným přínosem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdůrazňuje význam vysoké míry spolufinancování ze strany EU, aby byl zaručen přístup i malým místním a regionálním orgánům, a vyzdvihuje potřebu definovat konkrétní metodiky a ukazatele, které zohledňují cíle klimaticky neutrální ekonomiky pro hodnocení projektů, které mají být financovány; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdůrazňuje úlohu pojišťovnictví při zvládání ztrát a škod, a tedy i posilování odolnosti na místní úrovni; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vítá odkaz na úspory, které se díky klimatickým a environmentálním politikám očekávají ve zdravotnictví, a vyzývá Komisi, aby dále prozkoumala možnost kvantifikovat tyto úspory a určit konkrétní ukazatele, a to i ve spolupráci s WHO (22). V této souvislosti poukazuje na zkušenost s takovou strukturou, jako je síť WHO Zdravá města, a vyzývá k většímu úsilí o vytvoření součinnosti mezi takovými iniciativami a iniciativami zaměřenými na transformaci energetiky a změnu klimatu ve městech; |
| --- | --- |

44.

| 45. | souhlasí s cíli akčního plánu pro udržitelné financování na podporu udržitelného růstu a se záměrem umožnit finančnímu sektoru a soukromým investorům, aby hráli svou úlohu při realizaci ambiciózních a společných cílů v oblasti klimatu a environmentální udržitelnosti. Je si vědom toho, že pro mobilizaci soukromého kapitálu je nezbytné zajistit na úrovni EU a jednotlivých zemí, ale také na úrovni místní a regionální, dlouhodobé plánování a regulační stabilitu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že je důležité mít pevný rámec pro financování výzkumných činností a v oblasti technologií zaměřených na klimatickou neutralitu, a vítá vytvoření inovačního fondu s nadějí na rychlé schválení prováděcího nařízení (23), kterým by byla zřízena „svobodná pásma znalostí“, v nichž by byly realizovány významné daňové úlevy; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdůrazňuje, že pro regiony a místní orgány je důležité mít k dispozici integrovaný soudržný a řiditelný rámec povinností a nejlepších dostupných technik prostřednictvím portálu, který podává zprávu o nejlepších dostupných technikách v každém odvětví, o projektech v rámci programu Horizont 2020 a o iniciativách Paktu starostů a primátorů; |
| --- | --- |

47.

Zachování vazeb na mezinárodní závazky a platné právní předpisy

| 48. | vítá ambiciózní cíl EU podpořit přijetí politik a opatření na globální úrovni s cílem zvrátit stávající neudržitelný vývoj emisí a vyzývá orgány EU a její členské státy, aby zajistily stabilní, trvalé a soudržné zapojení regionů a místních orgánů do provádění globální agendy pro udržitelný rozvoj a příslušných 17 cílů udržitelného rozvoje (24), jakož i Pařížské dohody, mj. zahrnutím VR do přípravných prací COP25, aby bylo zajištěno, že bude postoj EU v jednáních podporován všemi úrovněmi správních orgánů; |
| --- | --- |

48.

| 49. | žádá, aby byla zástupci VR přiznána úloha pozorovatele ve všech přípravných pracích orgánů UNFCCC, aby bylo zajištěno, že budou náležitě zohledněny potřeby místních orgánů a regionů a jejich potenciál přispívat konkrétními opatřeními, a aby mohl VR přispět k otevřenému, inkluzivnímu a transparentnímu posouzení kolektivní práce prováděné v rámci globálního hodnocení. |
| --- | --- |

49.

V Bruselu dne 27. června 2019.

předseda

Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Stanovisko Evropského výboru regionů – Správa energetické unie a čistá energie (2017/C 342/13), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX%3A52017AR0830.

1

(2)  https://unfccc.int/topics/2018-talanoa-dialogue-platform.

2

(3)  Sdělení Evropské komise COM(2008) 397 Akční plán pro udržitelnou spotřebu a výrobu a udržitelnou průmyslovou politiku, COM(2008) 400 Zadávání veřejných zakázek v zájmu lepšího životního prostředí a COM(2015) 614 Uzavření cyklu – akční plán EU pro oběhové hospodářství přijatá Radou ministrů Evropské unie.

3

Akční plán pro udržitelnou spotřebu a výrobu a udržitelnou průmyslovou politiku

Zadávání veřejných zakázek v zájmu lepšího životního prostředí

Uzavření cyklu – akční plán EU pro oběhové hospodářství

(4)  http://ec.europa.eu/environment/eussd/buildings.htm.

4

(5)  https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-strategy-and-energy-union/clean-energy-all-europeans.

5

(6)  Modely místní odpovědnosti v oblasti energetiky a role místních energetických komunit v oblasti transformace energetiky v Evropě (CDR 2515/2018), https://cor.europa.eu/cs/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2515-2018.

6

(7)  Evropa v pohybu: podpora plynulých řešení v oblasti mobility (CDR 3560/2017), https://cor.europa.eu/cs/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-3560-2017.

7

(8)  https://e3p.jrc.ec.europa.eu/articles/smart-specialisation-platform-energy-s3p-energy.

8

(9)  Jak dosáhnout nízkoemisní mobility (CDR 6151/2017), https://cor.europa.eu/cs/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-6151-2017.

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/cs/TXT/?uri=CELEX:32010L0075.

10

(11)  Nařízení Komise (EU) 2017/1505 ze dne 28. srpna 2017, kterým se mění přílohy I, II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 o dobrovolné účasti organizací v systému Společenství pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) (Úř. věst. L 222, 29.8.2017, s. 1), https://www.iso.org/home.html.

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/851 ze dne 30. května 2018, kterou se mění směrnice 2008/98/ES o odpadech (Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 109), směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/852 ze dne 30. května 2018, kterou se mění směrnice 94/62/ES o obalech a obalových odpadech (Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 141), směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/850 ze dne 30. května 2018, kterou se mění směrnice 1999/31/ES o skládkách odpadů (Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 100) a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/849 ze dne 30. května 2018, kterou se mění směrnice 2000/53/ES o vozidlech s ukončenou životností, 2006/66/ES o bateriích a akumulátorech a odpadních bateriích a akumulátorech a 2012/19/EU o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 93).

12

(13)  Udržitelné biohospodářství pro Evropu: posílení vazby mezi hospodářstvím, společností a životním prostředím, 2018.

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 26) a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 406/2009/ES ze dne 23. dubna 2009 o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 136), https://unfccc.int/topics/land-use/workstreams/land-use–land-use-change-and-forestry-lulucf.

14

(15)  Stanovisko Evropského výboru regionů – Legislativní návrhy týkající se nařízení o sdílení úsilí a nařízení o LULUCF (Úř. věst. C 272, 17.8.2017, s. 36), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX%3A52016AR5780.

15

(16)  Sdělení Evropské komise COM(2018) 97 final – Akční plán: Financování udržitelného růstu.

16

(17)  Program InvestEU (CdR 2018/03766), zpravodaj Konstantinos Agorastos (EL/ELS).

17

(18)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

18

(19)  Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti, zpravodaj: Michiel Rijsberman (NL/ALDE).

19

(20)  http://ec.europa.eu/environment/integration/green_semester/index_en.htm.

20

(21)  Stanovisko Financování opatření v oblasti klimatu: klíčový nástroj provádění Pařížské dohody, CdR 2108/2017, https://cor.europa.eu/cs/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2108-2017.

21

(22)  https://www.who.int/publications/guidelines/en/.

22

(23)  Návrh nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) ze dne 26. února 2019, pokud jde o fungování inovačního fondu (C(2019) 1492 final).

23

(24)  Sustainable Development Goals – SDG v anglické zkratce.

24

---